# Europeiska unionens C 102E/28 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 102E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 47 årgången28 april 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 102E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

47 årgången28 april 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2003 — 2004 |
| | Måndag 8 mars 2004 |
| 2004/C 102E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Uttalanden av talmannen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Utskottens sammansättning


  Parlamentets sammansättning


  Inkomna dokument


  Anslagsöverföringar


  Framställningar


  Avtalstexter översända av rådet


  Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Gender equality — Daphne II-programmet ***II — Samordna arbets-, familje- och privatlivet — Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionen (debatt)


  Befolkning och utveckling (debatt)


  Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***II (debatt)


  Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel * (debatt)


  Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (debatt)


  Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet


  Avslutande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 19 |
| BILAGA I | 20 |
| | Tisdag 9 mars 2004 |
| 2004/C 102E/2 | PROTOKOLL | 21 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av den årliga sessionen


  Öppnande av sammanträdet


  Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)


  Inkomna dokument


  Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***I (debatt)


  Immaterialrätter ***I (debatt)


  Bättre och enklare lagstiftning (debatt)


  Ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EG och Israel (muntliga frågor med debatt)


  Omröstning


  Val av en av Europaparlamentets vice talmän


  Avfall ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Deltagande i gemenskapens program för stöd inför anslutningen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändringsbudget 1/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändringsbudget nr 2/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (Euratom)* (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-förordningar) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-beslut) (I) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidningen (EG-beslut) (II) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Uppehållstillstånd * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Europols personal: 1. Tjänsteföreskrifter, 2 och 3. grundlöner och tillägg * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Dataskydd (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Daphne II-programmet ***II (omröstning)


  Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (omröstning)


  Omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning (omröstning)


  Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***I (omröstning)


  Immaterialrätter ***I (omröstning)


  Elektromagnetisk kompatibilitet ***I (omröstning)


  Föroreningar från motorer drivna med naturgas eller gasol ***I (omröstning)


  Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel * (omröstning)


  Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (omröstning)


  Samordna arbets-, familje- och privatlivet (omröstning)


  Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionen (omröstning)


  Befolkning och utveckling (omröstning)


  Bättre och enklare lagstiftning (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Parlamentets sammansättning


  Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (debatt)


  Stabiliserings- och associeringsprocessen * (debatt)


  Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***II — Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***II — Främjande av kulturorganisationer ***II (debatt)


  Utbildning och fortbildning — Aktivt medborgarskap (meddelanden från kommissionen)


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  Luftkvalitet ***I (debatt)


  Stödsystem för jordbrukare * — Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver * (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 44 |
| BILAGA 1 | 46 |
| BILAGA II | 59 |
| TEXTER ANTAGNA | 106 |
| P5_TA(2004)0123Avfall ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (kodifierad version) (KOM(2003) 731 — C5-0577/2003 — 2003/0283(COD)) | 106 |
| P5_TA(2004)0124Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (kodifierad version) (KOM(2003) 467 — C5-0364/2003 — 2003/0181(COD)) | 106 |
| P5_TA(2004)0125Tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om vissa tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods (kodifierad version) (KOM(2003) 732 — C5-0578/2003 — 2003/0285(COD)) | 107 |
| P5_TA(2004)0126Deltagande i gemenskapens program för stöd inför anslutningen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3906/89, (EG) nr 555/2000, (EG) nr 2500/2001, (EG) nr 1268/1999 och (EG) nr 1267/1999 i syfte att göra det möjligt för de länder som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen att delta i anbudsinfordringar som anordnas inom ramen för gemenskapens program för stöd inför anslutningen (KOM(2003) 793 — C5-0049/2004 — 2003/0306(CNS)) | 108 |
| P5_TA(2004)0127Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen (KOM(2003) 278 — C5-0312/2003 — 2003/0152(COD)) | 108 |
| P5_TC1-COD(2003)0152Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Hercule-programmet) | 109 |
| BILAGA | 113 |
| P5_TA(2004)0128Ändringsbudget nr 1/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2004 (Avsnitt III — Kommissionen) för budgetåret 2004 (06696/2004 — C5-0108/2004 — 2004/2009(BUD)) | 116 |
| P5_TA(2004)0129Ändringsbudget nr 2/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2004 (Avsnitt VIII B — Europeiska datatillsynsmannen) för budgetåret 2004 (06699/2004 — C5-0109/2004 — 2004/2010(BUD)) | 118 |
| P5_TA(2004)0130Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (Euratom) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut nr 2002/668/Euratom i syfte att justera referensbeloppet för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 778 — C5-0031/2004 — 2003/0298(CNS)) | 120 |
| P5_TA(2004)0131Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-förordningar) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 2236/95, (EG) nr 1655/2000, (EG) nr 1382/2003 och (EG) nr [...]/2004 i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0652/2003 — 2003/0305(COD)) | 121 |
| P5_TA(2004)0132Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-beslut) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 96/411/EG och beslut 276/1999/EG, 1719/1999/EG, 2850/2000/EG, 507/2001/EG, 2235/2002/EG, 2367/2002/EG, 253/2003/EG, 1230/2003/EG samt [...]/2004/EG i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0651/2003 — 2003/0304(COD)) | 122 |
| P5_TA(2004)0133Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidningen (EG-beslut) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådetts beslut om ändring av beslut nr 1720/1999/EG, 253/2000/EG, 508/2000/EG, 1031/2000/EG, 1445/2000/EG, 163/2001/EG, 1411/2001/EG, 50/2002/EG, 466/2002/EG, 1145/2002/EG, 1513/2002/EG, 1786/2002/EG, 291/2003/EG och 20/2004/EG i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0650/2003 — 2003/0303(COD)) | 123 |
| P5_TA(2004)0134Konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets akt om upprättande i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav (5382/2002 — C5-0249/2003 — 2003/0816(CNS)) | 124 |
| P5_TA(2004)0135Uppehållstillstånd *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människosmuggling eller blivit utsatta för medhjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med myndigheterna (14432/2003 — C5-0557/2003 — 2002/0043(CNS)) | 135 |
| P5_TA(2004)0136Europols personal: Tjänsteföreskrifter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets akt om ändring av Europols tjänsteföreskrifter (5435/2004 — C5-0057/2004 — 2004/0804(CNS)) | 140 |
| P5_TA(2004)0137Europols personal: Grundlöner och tillägg*Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5436/2004 — C5-0058/2004 — 2004/0805(CNS)) | 141 |
| P5_TA(2004)0138Europols personal: Grundlöner och tillägg *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5438/2004 — C5-0059/2004 — 2004/0806(CNS)) | 141 |
| P5_TA(2004)0139Bättre övervakning av EG-rättens tillämpningEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002) 725 — C5-0008/2003 — 2003/2008(INI)) | 142 |
| P5_TA(2004)0140Angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet)Europaparlamentets rekommendation till rådet om samarbete inom Europeiska unionen med avseende på försvarsberedskap vid angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) (2003/2187(INI)) | 146 |
| P5_TA(2004)0141DataskyddEuropaparlamentets resolution om första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003 — 2003/2153(INI)) | 147 |
| P5_TA(2004)0142Internerade personers rättigheter i Europeiska unionenEuropaparlamentets rekommendation till rådet om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (2003/2188(INI)) | 154 |
| P5_TA(2004)0143Daphne II-programmet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (13816/1/2003 — C5-0599/2003 — 2003/0025(COD)) | 159 |
| P5_TC2-COD(2003)0025Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning/direktiv 2003/.../EG om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (20042008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne IIprogrammet) | 160 |
| BILAGASÄRSKILDA MÅL OCH INSATSER | 166 |
| P5_TA(2004)0144Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivåEuropaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets arbetsordning till följd av antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2003/2205(REG)) | 170 |
| P5_TA(2004)0145Omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordningEuropaparlamentets beslut om en omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning till följd av beslutet av den 12 juni 2002 och enstaka ändringar som därefter blivit nödvändiga (2003/2233(REG)) | 173 |
| P5_TA(2004)0146Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig foder- och livsmedelskontroll (KOM(2003) 52 — C5-0032/2003 — 2003/0030(COD)) | 183 |
| P5_TC1-COD(2003)0030Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd | 184 |
| BILAGA ITERRITORIER SOM AVSES I ARTIKEL 2.15 | 232 |
| BILAGA IIBEHÖRIGA MYNDIGHETER | 232 |
| BILAGA IIIKARAKTERISERING AV ANALYSMETODER | 234 |
| BILAGA IVVERKSAMHETER OCH MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR I SAMBAND MED DEN OFFENTLIGA KONTROLLEN AV ANLÄGGNINGAR INOM GEMENSKAPEN | 235 |
| BILAGA VVERKSAMHETER OCH MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV VAROR OCH LEVANDE DJUR SOM INFÖRS I GEMENSKAPEN | 237 |
| BILAGA VIKRITERIER SOM SKALL BEAKTAS VID BERÄKNINGEN AV AVGIFTER | 239 |
| BILAGA VIIGEMENSKAPENS REFERENSLABORATORIER | 239 |
| BILAGA VIIITILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER SOM SKALL FORTSÄTTA ATT GÄLLA ENLIGT ARTIKEL 61 | 241 |
| P5_TA(2004)0147Immaterialrätter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder och förfaranden för skydd av immaterialrätter (KOM(2003) 46 — C5-0055/2003 — 2003/0024(COD)) | 242 |
| xxxTeil3xxxP5_TC1-COD(2003)0024Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter | 243 |
| P5_TA(2004)0148Elektromagnetisk kompatibilitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet (KOM(2002) 759 — C5-0634/2002 — 2002/0306(COD)) | 256 |
| P5_TC1-COD(2002)0306Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet och om upphävande av direktiv 89/336/EEG | 257 |
| BILAGA IVäsentliga krav | 267 |
| BILAGA IIFörfarande för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 7 (intern tillverkningskontroll) | 267 |
| BILAGA IIIFörfarande för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 7 | 268 |
| BILAGA IVTeknisk dokumentation, EG-försäkran om överensstämmelse | 268 |
| BILAGA VCE-märkning | 269 |
| BILAGA VIKriterier för bedömning av organ som skall anmälas | 270 |
| BILAGA VIIJämförelsetabell | 270 |
| P5_TA(2004)0149Föroreningar från motorer drivna med naturgas eller gasol ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (KOM(2003) 522 — C5-0456/2003 — 2003/0205(COD)) | 271 |
| P5_TC1-COD(2003)0205Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon | 272 |
| BILAGA IRÄCKVIDD, DEFINITIONER, SYMBOLER OCH FÖRKORTNINGAR, ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE, SPECIFIKATIONER OCH PROV SAMT PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE | 282 |
| BILAGA IIINFORMATIONSDOKUMENT nr ... ENLIGT BILAGA I TILL RÅDETS DIREKTIV 70/156/EEG OM EG-TYPGODKÄNNANDE OCH AVSEENDE | 309 |
| BILAGA IIIPROVNINGSFÖRFARANDE | 329 |
| BILAGA IVTEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR REFERENSBRÄNSLEN SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR GODKÄNNANDEPROV OCH FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE | 422 |
| BILAGA VANALYS- OCH PROVTAGNINGSSYSTEM | 425 |
| BILAGA VIINTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE | 453 |
| BILAGA VIIBERÄKNINGSEXEMPEL | 455 |
| BILAGA VIIISÄRSKILDA TEKNISKA KRAV FÖR ETANOLDRIVNA DIESELMOTORER | 474 |
| BILAGA IXTIDSFRISTER FÖR GENOMFÖRANDE AV DE UPPHÄVDA DIREKTIVEN I NATIONELL LAGSTIFTNING | 478 |
| BILAGA XJÄMFÖRELSETABELL | 478 |
| P5_TA(2004)0150Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om utkastet till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (förnyat samråd) (15102/2/2003 — C5-0618/2003 — 2001/0114(CNS)) | 479 |
| P5_TA(2004)0151Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (KOM(2003) 687 — C5-0613/2003 — 2003/0273(CNS)) | 480 |
| P5_TA(2004)0152Samordna arbets-, familje- och privatlivetEuropaparlamentets resolution om möjligheterna att förena yrkesliv med familje- och privatliv (2003/2129(INI)) | 492 |
| P5_TA(2004)0153Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionenEuropaparlamentets resolution om situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i EU (2003/2109(INI)) | 497 |
| P5_TA(2004)0154Befolkning och utvecklingEuropaparlamentets resolution om befolkning och utveckling — 10 år efter Förenta nationernas konferens i Kairo 1994 (2003/2133(INI)) | 503 |
| P5_TA(2004)0155Bättre och enklare lagstiftningEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning (KOM(2001) 726 — C5-0108/2002 — 2002/2052(COS)) | 512 |
| | Onsdag 10 mars 2004 |
| 2004/C 102E/3 | PROTOKOLL | 515 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Förberedelser inför Europeiska rådets möte (Bryssel 25-26 mars 2004) — Uppföljning av regeringskonferensen (uttalanden följda av debatt)


  Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna — Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning — Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (debatt)


  Undertecknande av ändringsbudgetarna nr 1 och nr 2 för budgetåret 2004


  Omröstning


  Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Stabiliserings- och associeringsprocessen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***II (omröstning)


  Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***II (omröstning)


  Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***II (omröstning)


  Främjande av kulturorganisationer ***II (omröstning)


  Stödsystem för jordbrukare * (omröstning)


  Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver * (omröstning)


  Antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna (omröstning)


  Jämställdhet mellan könen (omröstning)


  Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna — Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning — Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (fortsättning på debatten)


  Det transeuropeiska transportnätet ***I (debatt)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***II — Skyddsregler för den civila luftfarten ***I — Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***II (debatt)


  Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (debatt)


  Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn * (debatt)


  Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel * (debatt)


  Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster (IDABC) ***II (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 528 |
| BILAGA 1 | 530 |
| BILAGA II | 536 |
| TEXTER ANTAGNA | 565 |
| P5_TA(2004)0156Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen (KOM(2003) 767 — C5-0627/2003 — 2003/0291(COD)) | 565 |
| P5_TA(2004)0157Fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens slutande av avtalet om Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (KOM(2003) 696 — C5-0041/2004 — 2003/0269(CNS)) | 565 |
| P5_TA(2004)0158Stabiliserings- och associeringsprocessen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om upprättande av europeiska partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (KOM(2003) 684 — C5-0574/2003 — 2003/0267(CNS)) | 566 |
| P5_TA(2004)0159Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 613 — C5-0506/2003 — 2003/0239(CNS)) | 569 |
| P5_TA(2004)0160Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (13263/3/2003 — C5-0014/2004 — 2001/0111(COD)) | 571 |
| P5_TA(2004)0161Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (15327/1/2003 — C5-0021/2004 — 2003/0113(COD)) | 572 |
| P5_TC2-COD(2003)0113Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeiska nivå inom ungdomsområdet | 572 |
| BILAGA | 577 |
| P5_TA(2004)0162Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (15334/1/2003 — C5-0022/2004 — 2003/0114(COD)) | 581 |
| P5_TC2-COD(2003)0114Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område | 581 |
| BILAGA | 586 |
| P5_TA(2004)0163Främjande av kulturorganisationer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (15331/1/2003 — C5-0023/2004 — 2003/0115(COD)) | 591 |
| P5_TC2-COD(2003)0115Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 592 |
| P5_TA(2004)0164Stödsystem för jordbrukare *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2003) 698 — C5-0597/2003 — 2003/0278(CNS)) | 601 |
| P5_TA(2004)0165Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och ändring av förordning (EEG) nr 827/68 (KOM(2003) 698 — C5-0598/2003 — 2003/0279(CNS)) | 626 |
| P5_TA(2004)0166Antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéernaEuropaparlamentets beslut om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna | 635 |
| P5_TA(2004)0167Jämlikhet mellan könenEuropaparlamentets resolution om Europeiska unionens jämställdhetspolitik | 638 |
| P5_TA(2004)0168Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegångEuropaparlamentets rekommendation till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (2003/2229(INI)) | 640 |
| | Torsdag 11 mars 2004 |
| 2004/C 102E/4 | PROTOKOLL | 645 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Uttalande av talmannen


  Inkomna dokument


  Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (debatt)


  Hälso- och sjukvård och äldreomsorg (debatt)


  Omröstning


  Anpassning av fördragen till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***II (omröstning)


  Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster (IDABC) ***II (omröstning)


  Det transeuropeiska transportnätet ***I (omröstning)


  Skyddsregler för den civila luftfarten ***I (omröstning)


  Välkomsthälsning


  Omröstning


  Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (omröstning)


  Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn * (omröstning)


  Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel * (omröstning)


  Förberedelser inför Europeiska rådets möte (Bryssel 25-26 mars 2004) — Uppföljning av regeringskonferensen (omröstning)


  Framsteg som har gjorts för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2003) (omröstning)


  Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna (omröstning)


  Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)


  Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)


  Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (omröstning)


  Hälso- och sjukvård och äldreomsorg (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Haiti (uttalande följt av debatt)


  Effekterna på havsmiljön av användning av ekolod med låg frekvens (uttalande följt av debatt)


  Ukraina (debatt)


  Venezuela (debatt)


  Myanmar (debatt)


  Omröstning


  Ukraina (omröstning)


  Venezuela (omröstning)


  Myanmar ( (omröstning)


  Haiti (omröstning)


  Valprövning


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Beslut om vissa dokument


  Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 663 |
| BILAGA 1 | 664 |
| BILAGA II | 682 |
| TEXTER ANTAGNA | 756 |
| P5_TA(2004)0169Anpassning av fördragen till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av akten om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2003) 643 — C5-0525/2003 — 2003/0253(CNS)) | 756 |
| P5_TA(2004)0170Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag (14141/1/2003 — C5-0018/2004 — 2002/0067(COD)) | 756 |
| P5_TC2-COD(2002)0067Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning nr .../2004/EG om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag | 757 |
| P5_TA(2004)0171Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer (13910/1/2003 — C5-0012/2004 — 2002/0234(COD)) | 767 |
| P5_TC2-COD(2002)0234Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer | 768 |
| P5_TA(2004)0172Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (14816/1/2003 — C5-0017/2004 — 2003/0147(COD)) | 776 |
| P5_TC2-COD(2003)0147Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut .../2004/EG om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) | 776 |
| P5_TA(2004)0173Det transeuropeiska transportnätet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD)) | 792 |
| P5_TC1-COD(2001)0229Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (nytt föreläggande) | 793 |
| BILAGA | 801 |
| P5_TA(2004)0174Skyddsregler för den civila luftfarten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2003) 566 — C5-0424/2003 — 2003/0222(COD)) | 804 |
| P5_TA(2004)0175Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2003) 468 — C5-0368/2003 — 2003/0184(COD)) | 804 |
| P5_TC1-COD(2003)0184Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tilllämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 | 805 |
| P5_TA(2004)0176Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn (KOM(2003) 234 — C5-0227/2003 — 2003/0091(CNS)) | 814 |
| P5_TA(2004)0177Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS)) | 817 |
| P5_TA(2004)0178Europeiska rådet (regeringskonferensen)Europaparlamentets resolution om förberedelserna av Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004 | 818 |
| P5_TA(2004)0179Framsteg som gjorts under 2003 när det gäller skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2003)Europaparlamentets resolution om de framsteg som gjorts under 2003 när det gäller skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget) | 819 |
| P5_TA(2004)0180Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländernaEuropaparlamentets resolution om den heltäckande övervakningsrapporten om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2003) 675 — C5-0532/2003 — 2003/2201(INI)) | 829 |
| P5_TA(2004)0181Bulgariens framsteg på vägen mot anslutningEuropaparlamentets resolution om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0533/2003 — 2003/2202(INI)) | 846 |
| P5_TA(2004)0182Rumäniens framsteg på vägen mot anslutningEuropaparlamentets resolution om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0534/2003 — 2003/2203(INI)) | 851 |
| P5_TA(2004)0183Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI)) | 857 |
| P5_TA(2004)0184Hälso- och sjukvård och äldreomsorgEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till en gemensam rapport om hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI)) | 862 |
| P5_TA(2004)0185UkrainaEuropaparlamentets resolution om Ukraina | 870 |
| P5_TA(2004)0186VenezuelaEuropaparlamentets resolution om Venezuela | 873 |
| P5_TA(2004)0187MyanmarEuropaparlamentets resolution om Myanmar | 874 |
| P5_TA(2004)0188HaitiEuropaparlamentets resolution om Haiti | 877 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2003 — 2004

Måndag 8 mars 2004

2004/C 102E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Uttalanden av talmannen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Utskottens sammansättning

Parlamentets sammansättning

Inkomna dokument

Anslagsöverföringar

Framställningar

Avtalstexter översända av rådet

Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Gender equality — Daphne II-programmet ***II — Samordna arbets-, familje- och privatlivet — Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionen (debatt)

Befolkning och utveckling (debatt)

Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***II (debatt)

Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel * (debatt)

Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (debatt)

Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

Avslutande av sessionen

NÄRVAROLISTA

19

BILAGA I

20

Tisdag 9 mars 2004

2004/C 102E/2

PROTOKOLL

21

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av den årliga sessionen

Öppnande av sammanträdet

Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Inkomna dokument

Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***I (debatt)

Immaterialrätter ***I (debatt)

Bättre och enklare lagstiftning (debatt)

Ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EG och Israel (muntliga frågor med debatt)

Omröstning

Val av en av Europaparlamentets vice talmän

Avfall ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Deltagande i gemenskapens program för stöd inför anslutningen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Ändringsbudget 1/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Ändringsbudget nr 2/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (Euratom)* (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-förordningar) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-beslut) (I) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidningen (EG-beslut) (II) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Uppehållstillstånd * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Europols personal: 1. Tjänsteföreskrifter, 2 och 3. grundlöner och tillägg * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Dataskydd (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Daphne II-programmet ***II (omröstning)

Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (omröstning)

Omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning (omröstning)

Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***I (omröstning)

Immaterialrätter ***I (omröstning)

Elektromagnetisk kompatibilitet ***I (omröstning)

Föroreningar från motorer drivna med naturgas eller gasol ***I (omröstning)

Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel * (omröstning)

Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (omröstning)

Samordna arbets-, familje- och privatlivet (omröstning)

Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionen (omröstning)

Befolkning och utveckling (omröstning)

Bättre och enklare lagstiftning (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Parlamentets sammansättning

Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (debatt)

Stabiliserings- och associeringsprocessen * (debatt)

Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***II — Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***II — Främjande av kulturorganisationer ***II (debatt)

Utbildning och fortbildning — Aktivt medborgarskap (meddelanden från kommissionen)

Frågestund (frågor till kommissionen)

Luftkvalitet ***I (debatt)

Stödsystem för jordbrukare * — Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver * (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

44

BILAGA 1

46

BILAGA II

59

TEXTER ANTAGNA

106

P5_TA(2004)0123Avfall ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (kodifierad version) (KOM(2003) 731 — C5-0577/2003 — 2003/0283(COD))

106

P5_TA(2004)0124Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (kodifierad version) (KOM(2003) 467 — C5-0364/2003 — 2003/0181(COD))

106

P5_TA(2004)0125Tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om vissa tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods (kodifierad version) (KOM(2003) 732 — C5-0578/2003 — 2003/0285(COD))

107

P5_TA(2004)0126Deltagande i gemenskapens program för stöd inför anslutningen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3906/89, (EG) nr 555/2000, (EG) nr 2500/2001, (EG) nr 1268/1999 och (EG) nr 1267/1999 i syfte att göra det möjligt för de länder som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen att delta i anbudsinfordringar som anordnas inom ramen för gemenskapens program för stöd inför anslutningen (KOM(2003) 793 — C5-0049/2004 — 2003/0306(CNS))

108

P5_TA(2004)0127Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen (KOM(2003) 278 — C5-0312/2003 — 2003/0152(COD))

108

P5_TC1-COD(2003)0152Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Hercule-programmet)

109

BILAGA

113

P5_TA(2004)0128Ändringsbudget nr 1/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2004 (Avsnitt III — Kommissionen) för budgetåret 2004 (06696/2004 — C5-0108/2004 — 2004/2009(BUD))

116

P5_TA(2004)0129Ändringsbudget nr 2/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2004 (Avsnitt VIII B — Europeiska datatillsynsmannen) för budgetåret 2004 (06699/2004 — C5-0109/2004 — 2004/2010(BUD))

118

P5_TA(2004)0130Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (Euratom) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut nr 2002/668/Euratom i syfte att justera referensbeloppet för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 778 — C5-0031/2004 — 2003/0298(CNS))

120

P5_TA(2004)0131Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-förordningar) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 2236/95, (EG) nr 1655/2000, (EG) nr 1382/2003 och (EG) nr [...]/2004 i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0652/2003 — 2003/0305(COD))

121

P5_TA(2004)0132Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-beslut) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 96/411/EG och beslut 276/1999/EG, 1719/1999/EG, 2850/2000/EG, 507/2001/EG, 2235/2002/EG, 2367/2002/EG, 253/2003/EG, 1230/2003/EG samt [...]/2004/EG i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0651/2003 — 2003/0304(COD))

122

P5_TA(2004)0133Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidningen (EG-beslut) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådetts beslut om ändring av beslut nr 1720/1999/EG, 253/2000/EG, 508/2000/EG, 1031/2000/EG, 1445/2000/EG, 163/2001/EG, 1411/2001/EG, 50/2002/EG, 466/2002/EG, 1145/2002/EG, 1513/2002/EG, 1786/2002/EG, 291/2003/EG och 20/2004/EG i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0650/2003 — 2003/0303(COD))

123

P5_TA(2004)0134Konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets akt om upprättande i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav (5382/2002 — C5-0249/2003 — 2003/0816(CNS))

124

P5_TA(2004)0135Uppehållstillstånd *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människosmuggling eller blivit utsatta för medhjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med myndigheterna (14432/2003 — C5-0557/2003 — 2002/0043(CNS))

135

P5_TA(2004)0136Europols personal: Tjänsteföreskrifter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets akt om ändring av Europols tjänsteföreskrifter (5435/2004 — C5-0057/2004 — 2004/0804(CNS))

140

P5_TA(2004)0137Europols personal: Grundlöner och tillägg*Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5436/2004 — C5-0058/2004 — 2004/0805(CNS))

141

P5_TA(2004)0138Europols personal: Grundlöner och tillägg *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5438/2004 — C5-0059/2004 — 2004/0806(CNS))

141

P5_TA(2004)0139Bättre övervakning av EG-rättens tillämpningEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002) 725 — C5-0008/2003 — 2003/2008(INI))

142

P5_TA(2004)0140Angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet)Europaparlamentets rekommendation till rådet om samarbete inom Europeiska unionen med avseende på försvarsberedskap vid angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) (2003/2187(INI))

146

P5_TA(2004)0141DataskyddEuropaparlamentets resolution om första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003 — 2003/2153(INI))

147

P5_TA(2004)0142Internerade personers rättigheter i Europeiska unionenEuropaparlamentets rekommendation till rådet om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (2003/2188(INI))

154

P5_TA(2004)0143Daphne II-programmet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (13816/1/2003 — C5-0599/2003 — 2003/0025(COD))

159

P5_TC2-COD(2003)0025Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning/direktiv 2003/.../EG om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (20042008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne IIprogrammet)

160

BILAGASÄRSKILDA MÅL OCH INSATSER

166

P5_TA(2004)0144Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivåEuropaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets arbetsordning till följd av antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2003/2205(REG))

170

P5_TA(2004)0145Omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordningEuropaparlamentets beslut om en omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning till följd av beslutet av den 12 juni 2002 och enstaka ändringar som därefter blivit nödvändiga (2003/2233(REG))

173

P5_TA(2004)0146Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig foder- och livsmedelskontroll (KOM(2003) 52 — C5-0032/2003 — 2003/0030(COD))

183

P5_TC1-COD(2003)0030Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd

184

BILAGA ITERRITORIER SOM AVSES I ARTIKEL 2.15

232

BILAGA IIBEHÖRIGA MYNDIGHETER

232

BILAGA IIIKARAKTERISERING AV ANALYSMETODER

234

BILAGA IVVERKSAMHETER OCH MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR I SAMBAND MED DEN OFFENTLIGA KONTROLLEN AV ANLÄGGNINGAR INOM GEMENSKAPEN

235

BILAGA VVERKSAMHETER OCH MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV VAROR OCH LEVANDE DJUR SOM INFÖRS I GEMENSKAPEN

237

BILAGA VIKRITERIER SOM SKALL BEAKTAS VID BERÄKNINGEN AV AVGIFTER

239

BILAGA VIIGEMENSKAPENS REFERENSLABORATORIER

239

BILAGA VIIITILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER SOM SKALL FORTSÄTTA ATT GÄLLA ENLIGT ARTIKEL 61

241

P5_TA(2004)0147Immaterialrätter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder och förfaranden för skydd av immaterialrätter (KOM(2003) 46 — C5-0055/2003 — 2003/0024(COD))

242

xxxTeil3xxxP5_TC1-COD(2003)0024Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter

243

P5_TA(2004)0148Elektromagnetisk kompatibilitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet (KOM(2002) 759 — C5-0634/2002 — 2002/0306(COD))

256

P5_TC1-COD(2002)0306Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet och om upphävande av direktiv 89/336/EEG

257

BILAGA IVäsentliga krav

267

BILAGA IIFörfarande för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 7 (intern tillverkningskontroll)

267

BILAGA IIIFörfarande för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 7

268

BILAGA IVTeknisk dokumentation, EG-försäkran om överensstämmelse

268

BILAGA VCE-märkning

269

BILAGA VIKriterier för bedömning av organ som skall anmälas

270

BILAGA VIIJämförelsetabell

270

P5_TA(2004)0149Föroreningar från motorer drivna med naturgas eller gasol ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (KOM(2003) 522 — C5-0456/2003 — 2003/0205(COD))

271

P5_TC1-COD(2003)0205Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon

272

BILAGA IRÄCKVIDD, DEFINITIONER, SYMBOLER OCH FÖRKORTNINGAR, ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE, SPECIFIKATIONER OCH PROV SAMT PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

282

BILAGA IIINFORMATIONSDOKUMENT nr ... ENLIGT BILAGA I TILL RÅDETS DIREKTIV 70/156/EEG OM EG-TYPGODKÄNNANDE OCH AVSEENDE

309

BILAGA IIIPROVNINGSFÖRFARANDE

329

BILAGA IVTEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR REFERENSBRÄNSLEN SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR GODKÄNNANDEPROV OCH FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

422

BILAGA VANALYS- OCH PROVTAGNINGSSYSTEM

425

BILAGA VIINTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE

453

BILAGA VIIBERÄKNINGSEXEMPEL

455

BILAGA VIIISÄRSKILDA TEKNISKA KRAV FÖR ETANOLDRIVNA DIESELMOTORER

474

BILAGA IXTIDSFRISTER FÖR GENOMFÖRANDE AV DE UPPHÄVDA DIREKTIVEN I NATIONELL LAGSTIFTNING

478

BILAGA XJÄMFÖRELSETABELL

478

P5_TA(2004)0150Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om utkastet till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (förnyat samråd) (15102/2/2003 — C5-0618/2003 — 2001/0114(CNS))

479

P5_TA(2004)0151Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (KOM(2003) 687 — C5-0613/2003 — 2003/0273(CNS))

480

P5_TA(2004)0152Samordna arbets-, familje- och privatlivetEuropaparlamentets resolution om möjligheterna att förena yrkesliv med familje- och privatliv (2003/2129(INI))

492

P5_TA(2004)0153Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionenEuropaparlamentets resolution om situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i EU (2003/2109(INI))

497

P5_TA(2004)0154Befolkning och utvecklingEuropaparlamentets resolution om befolkning och utveckling — 10 år efter Förenta nationernas konferens i Kairo 1994 (2003/2133(INI))

503

P5_TA(2004)0155Bättre och enklare lagstiftningEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning (KOM(2001) 726 — C5-0108/2002 — 2002/2052(COS))

512

Onsdag 10 mars 2004

2004/C 102E/3

PROTOKOLL

515

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Förberedelser inför Europeiska rådets möte (Bryssel 25-26 mars 2004) — Uppföljning av regeringskonferensen (uttalanden följda av debatt)

Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna — Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning — Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (debatt)

Undertecknande av ändringsbudgetarna nr 1 och nr 2 för budgetåret 2004

Omröstning

Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Stabiliserings- och associeringsprocessen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***II (omröstning)

Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***II (omröstning)

Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***II (omröstning)

Främjande av kulturorganisationer ***II (omröstning)

Stödsystem för jordbrukare * (omröstning)

Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver * (omröstning)

Antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna (omröstning)

Jämställdhet mellan könen (omröstning)

Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna — Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning — Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (fortsättning på debatten)

Det transeuropeiska transportnätet ***I (debatt)

Frågestund (frågor till rådet)

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***II — Skyddsregler för den civila luftfarten ***I — Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***II (debatt)

Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (debatt)

Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn * (debatt)

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel * (debatt)

Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster (IDABC) ***II (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

528

BILAGA 1

530

BILAGA II

536

TEXTER ANTAGNA

565

P5_TA(2004)0156Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen (KOM(2003) 767 — C5-0627/2003 — 2003/0291(COD))

565

P5_TA(2004)0157Fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens slutande av avtalet om Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (KOM(2003) 696 — C5-0041/2004 — 2003/0269(CNS))

565

P5_TA(2004)0158Stabiliserings- och associeringsprocessen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om upprättande av europeiska partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (KOM(2003) 684 — C5-0574/2003 — 2003/0267(CNS))

566

P5_TA(2004)0159Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 613 — C5-0506/2003 — 2003/0239(CNS))

569

P5_TA(2004)0160Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (13263/3/2003 — C5-0014/2004 — 2001/0111(COD))

571

P5_TA(2004)0161Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (15327/1/2003 — C5-0021/2004 — 2003/0113(COD))

572

P5_TC2-COD(2003)0113Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeiska nivå inom ungdomsområdet

572

BILAGA

577

P5_TA(2004)0162Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (15334/1/2003 — C5-0022/2004 — 2003/0114(COD))

581

P5_TC2-COD(2003)0114Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område

581

BILAGA

586

P5_TA(2004)0163Främjande av kulturorganisationer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (15331/1/2003 — C5-0023/2004 — 2003/0115(COD))

591

P5_TC2-COD(2003)0115Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

592

P5_TA(2004)0164Stödsystem för jordbrukare *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2003) 698 — C5-0597/2003 — 2003/0278(CNS))

601

P5_TA(2004)0165Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och ändring av förordning (EEG) nr 827/68 (KOM(2003) 698 — C5-0598/2003 — 2003/0279(CNS))

626

P5_TA(2004)0166Antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéernaEuropaparlamentets beslut om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna

635

P5_TA(2004)0167Jämlikhet mellan könenEuropaparlamentets resolution om Europeiska unionens jämställdhetspolitik

638

P5_TA(2004)0168Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegångEuropaparlamentets rekommendation till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (2003/2229(INI))

640

Torsdag 11 mars 2004

2004/C 102E/4

PROTOKOLL

645

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Uttalande av talmannen

Inkomna dokument

Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (debatt)

Hälso- och sjukvård och äldreomsorg (debatt)

Omröstning

Anpassning av fördragen till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***II (omröstning)

Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster (IDABC) ***II (omröstning)

Det transeuropeiska transportnätet ***I (omröstning)

Skyddsregler för den civila luftfarten ***I (omröstning)

Välkomsthälsning

Omröstning

Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (omröstning)

Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn * (omröstning)

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel * (omröstning)

Förberedelser inför Europeiska rådets möte (Bryssel 25-26 mars 2004) — Uppföljning av regeringskonferensen (omröstning)

Framsteg som har gjorts för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2003) (omröstning)

Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna (omröstning)

Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)

Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)

Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (omröstning)

Hälso- och sjukvård och äldreomsorg (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Haiti (uttalande följt av debatt)

Effekterna på havsmiljön av användning av ekolod med låg frekvens (uttalande följt av debatt)

Ukraina (debatt)

Venezuela (debatt)

Myanmar (debatt)

Omröstning

Ukraina (omröstning)

Venezuela (omröstning)

Myanmar ( (omröstning)

Haiti (omröstning)

Valprövning

Utskottens och delegationernas sammansättning

Beslut om vissa dokument

Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

663

BILAGA 1

664

BILAGA II

682

TEXTER ANTAGNA

756

P5_TA(2004)0169Anpassning av fördragen till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av akten om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2003) 643 — C5-0525/2003 — 2003/0253(CNS))

756

P5_TA(2004)0170Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag (14141/1/2003 — C5-0018/2004 — 2002/0067(COD))

756

P5_TC2-COD(2002)0067Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning nr .../2004/EG om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag

757

P5_TA(2004)0171Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer (13910/1/2003 — C5-0012/2004 — 2002/0234(COD))

767

P5_TC2-COD(2002)0234Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer

768

P5_TA(2004)0172Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (14816/1/2003 — C5-0017/2004 — 2003/0147(COD))

776

P5_TC2-COD(2003)0147Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut .../2004/EG om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC)

776

P5_TA(2004)0173Det transeuropeiska transportnätet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD))

792

P5_TC1-COD(2001)0229Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (nytt föreläggande)

793

BILAGA

801

P5_TA(2004)0174Skyddsregler för den civila luftfarten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2003) 566 — C5-0424/2003 — 2003/0222(COD))

804

P5_TA(2004)0175Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2003) 468 — C5-0368/2003 — 2003/0184(COD))

804

P5_TC1-COD(2003)0184Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tilllämpning av förordning (EEG) nr 1408/71

805

P5_TA(2004)0176Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn (KOM(2003) 234 — C5-0227/2003 — 2003/0091(CNS))

814

P5_TA(2004)0177Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS))

817

P5_TA(2004)0178Europeiska rådet (regeringskonferensen)Europaparlamentets resolution om förberedelserna av Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004

818

P5_TA(2004)0179Framsteg som gjorts under 2003 när det gäller skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2003)Europaparlamentets resolution om de framsteg som gjorts under 2003 när det gäller skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget)

819

P5_TA(2004)0180Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländernaEuropaparlamentets resolution om den heltäckande övervakningsrapporten om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2003) 675 — C5-0532/2003 — 2003/2201(INI))

829

P5_TA(2004)0181Bulgariens framsteg på vägen mot anslutningEuropaparlamentets resolution om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0533/2003 — 2003/2202(INI))

846

P5_TA(2004)0182Rumäniens framsteg på vägen mot anslutningEuropaparlamentets resolution om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0534/2003 — 2003/2203(INI))

851

P5_TA(2004)0183Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI))

857

P5_TA(2004)0184Hälso- och sjukvård och äldreomsorgEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till en gemensam rapport om hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI))

862

P5_TA(2004)0185UkrainaEuropaparlamentets resolution om Ukraina

870

P5_TA(2004)0186VenezuelaEuropaparlamentets resolution om Venezuela

873

P5_TA(2004)0187MyanmarEuropaparlamentets resolution om Myanmar

874

P5_TA(2004)0188HaitiEuropaparlamentets resolution om Haiti

877

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2003 — 2004

Måndag 8 mars 2004

| 28.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 102/1

---

PROTOKOLL

(2004/C 102 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Uttalanden av talmannen

Talmannen gjorde ett uttalande i vilket han å parlamentets vägnar fördömde attentatet i Bagdad den 2 mars 2004, då över 170 personer hade dödats och 400 skadats. Han uttryckte parlamentets deltagande med offrens anhöriga och med de irakiska myndigheterna.

Parlamentet höll en tyst minut.

Talmannen gjorde därefter ett uttalande med anledning av Internationella kvinnodagen.

Talare: Lissy Gröner, Monica Frassoni, Pasqualina Napoletano, som föreslog att en undersökning skulle genomföras om kvinnornas verksamhet i parlamentet (talmannen svarade att han skulle överlämna denna fråga till behöriga avdelningar i parlamentet), Anna Karamanou, ordförande för utskottet FEMM, María Antonia Avilés Perea, Eija-Riitta Anneli Korhola, Nelly Maes, Freddy Blak, Ilda Figueiredo, María Luisa Bergaz Conesa, Marianne Eriksson, Astrid Lulling och Olle Schmidt.

3.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Jan Mulder hade låtit meddela att han hade varit närvarande under sammanträdet den 26 februari 2004, men att hans namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

4.   Utskottens sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

Tillfälliga utskottet för sjösäkerhet:

Juan de Dios Izquierdo Collado i stället för Ewa Hedkvist Petersen.

5.   Parlamentets sammansättning

Behöriga polska myndigheter hade meddelat att Jozef Kubica hade utsetts till observatör vid parlamentet i stället för Jozef Oleksy, med verkan från och med den 2 mars 2004.

6.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 976/1999om att fastställa krav för genomförande av gemenskapsåtgärder som inte avser utvecklingssamarbete och som inom ramen för gemenskapens utvecklingspolitik bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i tredje land (6018/2004 — C5-0078/2004 — 2004/0807(CNS))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: AFET |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, DEVE |
| rättslig grund: | artikel 181 A.2 i EG-fördraget |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 976/1999om att fastställa krav för genomförande av gemenskapsåtgärder som inte avser utvecklingssamarbete och som inom ramen för gemenskapens utvecklingspolitik bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i tredje land (6018/2004 — C5-0078/2004 — 2004/0807(CNS))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: AFET

rådgivande utskott: BUDG, DEVE

rättslig grund:

artikel 181 A.2 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2130/2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (KOM(2004) 126 — C5-0097/2004 — 2004/0040(COD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: DEVE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, CONT |
| rättslig grund: | artikel 179.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2130/2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (KOM(2004) 126 — C5-0097/2004 — 2004/0040(COD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: DEVE

rådgivande utskott: BUDG, CONT

rättslig grund:

artikel 179.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (KOM(2004) 127 — C5-0100/2004 — 2004/0045(COD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ITRE |
| rättslig grund: | artikel 95.1 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (KOM(2004) 127 — C5-0100/2004 — 2004/0045(COD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: ITRE

rättslig grund:

artikel 95.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i EU-medborgarnas pass (KOM(2004) 116 — C5-0101/2004 — 2004/0039(CNS))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 62 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i EU-medborgarnas pass (KOM(2004) 116 — C5-0101/2004 — 2004/0039(CNS))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: LIBE

rättslig grund:

artikel 62 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet (KOM(2004) 147 — C5-0102/2004 — 2002/0309(COD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: RETT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI |
| rättslig grund: | artikel 71.1 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet (KOM(2004) 147 — C5-0102/2004 — 2002/0309(COD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: RETT

rådgivande utskott: ENVI

rättslig grund:

artikel 71.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: JURI |
| rättslig grund: | artiklarna 94 och 300.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: JURI

rättslig grund:

artiklarna 94 och 300.2 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvätt- och rengöringsmedel (KOM(2004) 138 — C5-0104/2004 — 2002/0216(COD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ITRE |
| rättslig grund: | artikel 95 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvätt- och rengöringsmedel (KOM(2004) 138 — C5-0104/2004 — 2002/0216(COD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: ITRE

rättslig grund:

artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga tekniska föreskrifter för att förhindra obehörigt nyttjande av motorfordon (5048/2004 — C5-0105/2004 — 2003/0248(AVC))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: RETT |

—

Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga tekniska föreskrifter för att förhindra obehörigt nyttjande av motorfordon (5048/2004 — C5-0105/2004 — 2003/0248(AVC))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: RETT

| — | Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga tekniska föreskrifter rörande brandegenskaper hos interiörmaterial i vissa motorfordonskategorier (5049/2004 — C5-0106/2004 — 2003/0247(AVC))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, RETT |

—

Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga tekniska föreskrifter rörande brandegenskaper hos interiörmaterial i vissa motorfordonskategorier (5049/2004 — C5-0106/2004 — 2003/0247(AVC))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: ENVI, RETT

| — | Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga föreskrifter för typgodkännande av däck när det gäller däckbuller (5047/2004 — C5-0107/2004 — 2003/0254(AVC))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, RETT |

—

Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga föreskrifter för typgodkännande av däck när det gäller däckbuller (5047/2004 — C5-0107/2004 — 2003/0254(AVC))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: ENVI, RETT

| — | Förslag till ändringsbudget nr 1 för budgetåret 2004 — avsnitt III — kommissionen (6696/2004 — C5-0108/2004 — 2004/2009(BUD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: alla berörda utskott |
| rättslig grund: | artikel 272 i EG-fördraget, artikel 177 i Euratom-fördraget, artikel 28 i EU-fördraget |

—

Förslag till ändringsbudget nr 1 för budgetåret 2004 — avsnitt III — kommissionen (6696/2004 — C5-0108/2004 — 2004/2009(BUD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: alla berörda utskott

rättslig grund:

artikel 272 i EG-fördraget, artikel 177 i Euratom-fördraget, artikel 28 i EU-fördraget

| — | Förslag till ändringsbudget nr 2 för budgetåret 2004 — avsnitt VIII — Del B: Europeiska datatillsynsmannen (6699/2004 — C5-0109/2004 — 2004/2010(BUD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: LIBE, alla berörda utskott |
| rättslig grund: | artikel 272 i EG-fördraget, artikel 177 i Euratom-fördraget |

—

Förslag till ändringsbudget nr 2 för budgetåret 2004 — avsnitt VIII — Del B: Europeiska datatillsynsmannen (6699/2004 — C5-0109/2004 — 2004/2010(BUD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: LIBE, alla berörda utskott

rättslig grund:

artikel 272 i EG-fördraget, artikel 177 i Euratom-fördraget

| — | Förslag till rådets direktiv om upphävande av direktiv 72/462/EEG (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AGRI |
| rättslig grund: | artiklarna 37 och 94 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets direktiv om upphävande av direktiv 72/462/EEG (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: AGRI

rättslig grund:

artiklarna 37 och 94 i EG-fördraget

| — | Europeiska unionens råd: Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets direktiv om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (6620/2004 — C5-0111/2004 — 2003/0809(CNS))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: RETT |
| rättslig grund: | artiklarna 62.2 och 63.3 i EG-fördraget |

—

Europeiska unionens råd: Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets direktiv om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (6620/2004 — C5-0111/2004 — 2003/0809(CNS))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: RETT

rättslig grund:

artiklarna 62.2 och 63.3 i EG-fördraget

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 2/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 18, 19, 25, 31 — europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 248 — C5-0112/2004 — 2004/2017(GBD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 2/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 18, 19, 25, 31 — europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 248 — C5-0112/2004 — 2004/2017(GBD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt Europeiska gemenskapen skall inta angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagande av enhetliga tekniska regler för typgodkännande av kurvljus för motorfordon (5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, RETT |
| rättslig grund: | EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt Europeiska gemenskapen skall inta angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagande av enhetliga tekniska regler för typgodkännande av kurvljus för motorfordon (5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: ENVI, RETT

rättslig grund:

EG-fördraget

| 2) | från parlamentets utskott







  2.1) | betänkanden:







  — | Betänkande om en omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning till följd av beslutet av den 12 juni 2002 och enstaka ändringar som därefter blivit nödvändiga — 2003/2233(REG)) — utskottet för konstitutionella frågor.
  Föredragande: Corbett
  (A5-0068/2004). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från parlamentets utskott

2.1)

betänkanden:

—

Betänkande om en omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning till följd av beslutet av den 12 juni 2002 och enstaka ändringar som därefter blivit nödvändiga — 2003/2233(REG)) — utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Corbett

(A5-0068/2004).

| — | Betänkande om ändring av Europaparlamentets arbetsordning till följd av antagandet av förordningen om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå — 2003/2205(REG)) — utskottet för konstitutionella frågor.
  Föredragande: Dimitrakopoulos
  (A5-0071/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ändring av Europaparlamentets arbetsordning till följd av antagandet av förordningen om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå — 2003/2205(REG)) — utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Dimitrakopoulos

(A5-0071/2004).

| — | *** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (kodifierad version) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(2003) 467 — C5-0364/2003 — 2003/0181(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Gargani
  (A5-0085/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (kodifierad version) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(2003) 467 — C5-0364/2003 — 2003/0181(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Gargani

(A5-0085/2004).

| — | *** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om vissa tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods (kodifierad version) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(2003) 732 — C5-0578/2003 — 2003/0285(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Gargani
  (A5-0086/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om vissa tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods (kodifierad version) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(2003) 732 — C5-0578/2003 — 2003/0285(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Gargani

(A5-0086/2004).

| — | *** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen (KOM(2003) 278 — C5-0312/2003 — 2003/0152(COD)) — budgetkontrollutskottet.
  Föredragande: Bösch
  (A5-0087/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen (KOM(2003) 278 — C5-0312/2003 — 2003/0152(COD)) — budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Bösch

(A5-0087/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3906/89, (EG) nr 555/2000, (EG) nr 2500/2001, (EG) nr 1268/1999 och (EG) nr 1267/1999 i syfte att göra det möjligt för de länder som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen att delta i anbudsinfordringar som anordnas inom ramen för gemenskapens program för stöd inför anslutningen (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(2003) 793 — C5-0049/2004 — 2003/0306(CNS)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Berenguer Fuster
  (A5-0089/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3906/89, (EG) nr 555/2000, (EG) nr 2500/2001, (EG) nr 1268/1999 och (EG) nr 1267/1999 i syfte att göra det möjligt för de länder som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen att delta i anbudsinfordringar som anordnas inom ramen för gemenskapens program för stöd inför anslutningen (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(2003) 793 — C5-0049/2004 — 2003/0306(CNS)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Berenguer Fuster

(A5-0089/2004).

| — | Betänkande om möjligheterna att förena yrkesliv med familje- och privatliv (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a) — 2003/2129(INI)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.
  Föredragande: Bastos
  (A5-0092/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om möjligheterna att förena yrkesliv med familje- och privatliv (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a) — 2003/2129(INI)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Bastos

(A5-0092/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (KOM(2003) 687 — C5-0613/2003 — 2003/0273(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: von Boetticher
  (A5-0093/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (KOM(2003) 687 — C5-0613/2003 — 2003/0273(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: von Boetticher

(A5-0093/2004).

| — | Betänkande om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen — 2003/2188(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Turco
  (A5-0094/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen — 2003/2188(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Turco

(A5-0094/2004).

| — | * Betänkande om utkastet till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (Nytt samråd) (15102/2/2003 — C5-0618/2003 — 2001/0114(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Oostlander
  (A5-0095/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om utkastet till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (Nytt samråd) (15102/2/2003 — C5-0618/2003 — 2001/0114(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Oostlander

(A5-0095/2004).

| — | Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om samarbete inom Europeiska unionen med avseende på försvarsberedskap vid angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) — 2003/2187(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Schmid
  (A5-0097/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om samarbete inom Europeiska unionen med avseende på försvarsberedskap vid angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) — 2003/2187(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Schmid

(A5-0097/2004).

| — | Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till en gemensam rapport om hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI)) — utskottet för sysselsättning och socialfrågor.
  Föredragande: Jöns
  (A5-0098/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till en gemensam rapport om hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI)) — utskottet för sysselsättning och socialfrågor.

Föredragande: Jöns

(A5-0098/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med myndigheterna (14432/2003 — C5-0557/2003 — 2002/0043(CNS)) (Nytt samråd)- utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Sörensen
  (A5-0099/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med myndigheterna (14432/2003 — C5-0557/2003 — 2002/0043(CNS)) (Nytt samråd)- utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Sörensen

(A5-0099/2004).

| — | * Betänkande om Konungariket Spaniens initiatiav inför antagandet av rådets akt om upprättande i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav (5382/2002 — C5-0249/2003 — 2003/0816(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Matikainen-Kallström
  (A5-0100/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Konungariket Spaniens initiatiav inför antagandet av rådets akt om upprättande i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav (5382/2002 — C5-0249/2003 — 2003/0816(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Matikainen-Kallström

(A5-0100/2004).

| — | Betänkande om situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i EU — 2003/2109(INI)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.
  Föredragande: Valenciano Martìnez-Orozco
  (A5-0102/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i EU — 2003/2109(INI)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Valenciano Martìnez-Orozco

(A5-0102/2004).

| — | Betänkande om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0534/2003 — 2003/2203(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: Nicholson of Winterbourne
  (A5-0103/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0534/2003 — 2003/2203(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Nicholson of Winterbourne

(A5-0103/2004).

| — | Betänkande om första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003 — 2003/2153(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Cappato
  (A5-0104/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003 — 2003/2153(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Cappato

(A5-0104/2004).

| — | Betänkande om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0533/2003 — 2003/2202(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: Van Orden
  (A5-0105/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0533/2003 — 2003/2202(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Van Orden

(A5-0105/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och ändring av förordning (EEG) nr 827/68 (KOM(2003) 698 — C5-0598/2003 — 2003/0279(CNS)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.
  Föredragande: Lavarra
  (A5-0106/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och ändring av förordning (EEG) nr 827/68 (KOM(2003) 698 — C5-0598/2003 — 2003/0279(CNS)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Lavarra

(A5-0106/2004).

| — | Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång — 2003/2229(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: Andreasen
  (A5-0107/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång — 2003/2229(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Andreasen

(A5-0107/2004).

| — | * Betänkande 1. om Irlands initiativ inför antagandet av rådets akt om ändring av Europols tjänsteföreskrifter (5435/2004 — C5-0057/2004 — 2004/0804(CNS)); 2. om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5435/2004 — C5-0058/2004 — 2004/0805(CNS)); 3. om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5438/2004 — C5-0059/2004 — 2004(0806(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Turco
  (A5-0108/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande 1. om Irlands initiativ inför antagandet av rådets akt om ändring av Europols tjänsteföreskrifter (5435/2004 — C5-0057/2004 — 2004/0804(CNS)); 2. om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5435/2004 — C5-0058/2004 — 2004/0805(CNS)); 3. om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5438/2004 — C5-0059/2004 — 2004(0806(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Turco

(A5-0108/2004).

| — | Betänkande om kommissionens meddelande om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002) 725 — C5-0008/2003 — 2003/2008(INI)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: MacCormick
  (A5-0109/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens meddelande om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002) 725 — C5-0008/2003 — 2003/2008(INI)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: MacCormick

(A5-0109/2004).

| — | *** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (Nytt föreläggande) (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.
  Föredragande: Bradbourn
  (A5-0110/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (Nytt föreläggande) (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Bradbourn

(A5-0110/2004).

| — | Betänkande om den heltäckande övervakningrapporten om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2003) 675 — C5-0532/2003 — 2003/2201(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: Brok
  (A5-0111/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om den heltäckande övervakningrapporten om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2003) 675 — C5-0532/2003 — 2003/2201(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Brok

(A5-0111/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av europeiska partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (KOM(2003) 684 — C5-0574/2003 — 2003/0267(CNS)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: J.J. Lagendijk
  (A5-0112/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av europeiska partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (KOM(2003) 684 — C5-0574/2003 — 2003/0267(CNS)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: J.J. Lagendijk

(A5-0112/2004).

| — | *** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet KOM(2002) 759 — C5-0634/2002 — 2002/0306(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Berenguer Fuster
  (A5-0113/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet KOM(2002) 759 — C5-0634/2002 — 2002/0306(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Berenguer Fuster

(A5-0113/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Quisthoudt-Rowohl
  (A5-0115/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Quisthoudt-Rowohl

(A5-0115/2004).

| — | Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Miller
  (A5-0116/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Miller

(A5-0116/2004).

| — | *** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (kodifierad version) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(2003) 731 — C5-0577/2003 — 2003/0283(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Gargani
  (A5-0117/2004). |
| --- | --- |

—

*** I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (kodifierad version) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) (KOM(2003) 731 — C5-0577/2003 — 2003/0283(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Gargani

(A5-0117/2004).

| — | Betänkande 3 om kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning (KOM(2001) 726 — C5-0108/2002 — 2002/2052(COS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Medina Ortega
  (A5-0118/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande 3 om kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning (KOM(2001) 726 — C5-0108/2002 — 2002/2052(COS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Medina Ortega

(A5-0118/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan (KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: Salafranca Sánchez-Neyra
  (A5-0119/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan (KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Salafranca Sánchez-Neyra

(A5-0119/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan (KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: Obiols i Germa
  (A5-0120/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan (KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Obiols i Germa

(A5-0120/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 613 — C5-0506/2003 — 2003/0239(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Karas
  (A5-0121/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 613 — C5-0506/2003 — 2003/0239(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Karas

(A5-0121/2004).

| — | * Betänkande 2 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn (KOM(2003) 234 — C5-0227/2003 — 2003/0091(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Schmidt
  (A5-0122/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande 2 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn (KOM(2003) 234 — C5-0227/2003 — 2003/0091(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Schmidt

(A5-0122/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2003) 698 — C5-0597/2003 — 2003/0278(CNS)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.
  Föredragande: Daul
  (A5-0123/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2003) 698 — C5-0597/2003 — 2003/0278(CNS)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Daul

(A5-0123/2004).

| 2.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | *** II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och Rådets förordning om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning av flyglinjer från länder utanför Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag (14141/1/2003 — C5-0018/2004 — 2002/0067(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.
  Föredragande: Clegg
  (A5-0064/2004). |
| --- | --- | --- |

2.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

*** II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och Rådets förordning om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning av flyglinjer från länder utanför Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag (14141/1/2003 — C5-0018/2004 — 2002/0067(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Clegg

(A5-0064/2004).

| — | *** II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer (13910/12003 — C5-0012/2004 — 2002/0234(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.
  Föredragande: Nicholson
  (A5-0088/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer (13910/12003 — C5-0012/2004 — 2002/0234(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Nicholson

(A5-0088/2004).

| — | *** II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (13263/3/2003 — C5-0014/2004 — 2001/0111(COD)) — utskottet för medborgerliga frioch rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Santini
  (A5-0090/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (13263/3/2003 — C5-0014/2004 — 2001/0111(COD)) — utskottet för medborgerliga frioch rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Santini

(A5-0090/2004).

| — | *** II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Villiers
  (A5-0114/2004). |
| --- | --- |

—

*** II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Villiers

(A5-0114/2004).

| 3) | från ledamöterna







  3.1) | muntliga frågor (artikel 42 i arbetsordningen):







  — | Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0067/2004) |
| --- | --- | --- | --- |

3)

från ledamöterna

3.1)

muntliga frågor (artikel 42 i arbetsordningen):

—

Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0067/2004)

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0068/2004) |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0068/2004)

| — | Graham Watson för ELDR-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0069/2004) |
| --- | --- |

—

Graham Watson för ELDR-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0069/2004)

| — | Jannis Sakellariou och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0070/2004) |
| --- | --- |

—

Jannis Sakellariou och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0070/2004)

| 3.2) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 43 i arbetsordningen) (B5-0066/2004)







  — | MacCormick Neil, Morgantini Luisa, Newton Dunn Bill, Flemming Marialiese, Nogueira Román Camilo, Casaca Paulo, Izquierdo Rojo María, Sacconi Guido, Lage Carlos, Howitt Richard, Garriga Polledo Salvador, Ayuso González María del Pilar, Isler Béguin Marie Anne, Bergaz Conesa María Luisa, Alavanos Alexandros, McKenna Patricia, Fitzsimons James (Jim), Evans Robert J.E., Seppänen Esko Olavi, Ferrández Lezaun Juan Manuel, Keppelhoff-Wiechert Hedwig, Lucas Caroline, Bowis John, Cappato Marco, Posselt Bernd, Banotti Mary Elizabeth, Crowley Brian, Sacrédeus Lennart, Ahern Nuala, Trakatellis Antonios, Boudjenah Yasmine, Thors Astrid, Collins Gerard, Miguélez Ramos Rosa, Souladakis Ioannis, Ludford Sarah, Cushnahan John Walls, Riis-Jørgensen Karin, Andrews Niall, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Nogueira Román Camilo, Martínez Martínez Miguel Angel, Cappato Marco, McKenna Patricia, Posselt Bernd, Morgantini Luisa, Ó Neachtain Seán, Ahern Nuala, Andrews Niall, Fitzsimons James (Jim), Izquierdo Rojo María, Seppänen Esko Olavi, Schmidt Olle, Sacrédeus Lennart, Newton Dunn Bill, O'Toole Barbara, De Rossa Proinsias, Casaca Paulo, Collins Gerard, El Khadraoui Säid, Crowley Brian, Miguélez Ramos Rosa, Souladakis Ioannis, Cushnahan John Walls, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi |
| --- | --- | --- |

3.2)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 43 i arbetsordningen) (B5-0066/2004)

—

MacCormick Neil, Morgantini Luisa, Newton Dunn Bill, Flemming Marialiese, Nogueira Román Camilo, Casaca Paulo, Izquierdo Rojo María, Sacconi Guido, Lage Carlos, Howitt Richard, Garriga Polledo Salvador, Ayuso González María del Pilar, Isler Béguin Marie Anne, Bergaz Conesa María Luisa, Alavanos Alexandros, McKenna Patricia, Fitzsimons James (Jim), Evans Robert J.E., Seppänen Esko Olavi, Ferrández Lezaun Juan Manuel, Keppelhoff-Wiechert Hedwig, Lucas Caroline, Bowis John, Cappato Marco, Posselt Bernd, Banotti Mary Elizabeth, Crowley Brian, Sacrédeus Lennart, Ahern Nuala, Trakatellis Antonios, Boudjenah Yasmine, Thors Astrid, Collins Gerard, Miguélez Ramos Rosa, Souladakis Ioannis, Ludford Sarah, Cushnahan John Walls, Riis-Jørgensen Karin, Andrews Niall, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Nogueira Román Camilo, Martínez Martínez Miguel Angel, Cappato Marco, McKenna Patricia, Posselt Bernd, Morgantini Luisa, Ó Neachtain Seán, Ahern Nuala, Andrews Niall, Fitzsimons James (Jim), Izquierdo Rojo María, Seppänen Esko Olavi, Schmidt Olle, Sacrédeus Lennart, Newton Dunn Bill, O'Toole Barbara, De Rossa Proinsias, Casaca Paulo, Collins Gerard, El Khadraoui Säid, Crowley Brian, Miguélez Ramos Rosa, Souladakis Ioannis, Cushnahan John Walls, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi

| 3.3) | resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen)







  — | Cristiana Muscardini om människans okränkbara värdighet och den enskildes rätt till kroppslig integritet (B5-0112/2004).






  Hänvisat till: | ansvarigt utskott: FEMM |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: LIBE, DEVE |

3.3)

resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen)

—

Cristiana Muscardini om människans okränkbara värdighet och den enskildes rätt till kroppslig integritet (B5-0112/2004).

Hänvisat till:

ansvarigt utskott: FEMM

rådgivande utskott: LIBE, DEVE

| — | Antonio Mussa om upprättande av europeiska nätverk för cancerövervakning (B5-0113/2004)






  Hänvisat till: | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Antonio Mussa om upprättande av europeiska nätverk för cancerövervakning (B5-0113/2004)

Hänvisat till:

ansvarigt utskott: ENVI

| — | Roberta Angelilli om inrättande av en europeisk myndighet för att skydda småsparare (B5-0115/2004)






  Hänvisat till: | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: JURI |

—

Roberta Angelilli om inrättande av en europeisk myndighet för att skydda småsparare (B5-0115/2004)

Hänvisat till:

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: JURI

| — | Roberta Angelilli om inrättande av en europeisk garantifond för personer som råkat ut för trafikolyckor utanför Europeiska unionen, mot bakgrund av det bristande försäkringsskyddet (B5-0116/2004)






  Hänvisat till: | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: RETT |

—

Roberta Angelilli om inrättande av en europeisk garantifond för personer som råkat ut för trafikolyckor utanför Europeiska unionen, mot bakgrund av det bristande försäkringsskyddet (B5-0116/2004)

Hänvisat till:

ansvarigt utskott: JURI

rådgivande utskott: RETT

| 4) | Förlikningskommittén







  — | Förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen (3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)) |
| --- | --- | --- |

4)

Förlikningskommittén

—

Förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen (3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD))

7.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring nr DEC 1/2004 (C5-0071/2003 — SEK(2004) 0177).

Utskottet hade, efter att ha mottagit rådets yttrande, beslutat att i enlighet med artiklarna 24.3 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 godkänna överföringen enligt följande fördelning:

| MEDLEN ÖVERFÖRS FRÅN | | |
| --- | --- | --- |
| Kapitel 31 01 — Reserver för administrativa utgifter | | |
| Artikel 31 01 40 — Reserv för administrativa utgifter | | |
| Punkt 17 01 04 03 — Gemenskapsverksamhet till förmån för konsumenter — Administrativa utgifter | IDA | -1 000 000 |
| MEDLEN ÖVERFÖRS TILL | | |
| Kapitel 17 01 — Administrativa utgifter för politikområdet hälsa och konsumentskydd | | |
| Artikel 17 01 04 — Stödutgifter för verksamhet inom politikområdet hälsa och konsumentskydd | | |
| Punkt 17 01 04 03 — Gemenskapsverksamhet till förmån för konsumenter — Administrativa utgifter | IDA | 1 000 000 |

MEDLEN ÖVERFÖRS FRÅN

Kapitel 31 01 — Reserver för administrativa utgifter

Artikel 31 01 40 — Reserv för administrativa utgifter

Punkt 17 01 04 03 — Gemenskapsverksamhet till förmån för konsumenter — Administrativa utgifter

IDA

-1 000 000

MEDLEN ÖVERFÖRS TILL

Kapitel 17 01 — Administrativa utgifter för politikområdet hälsa och konsumentskydd

Artikel 17 01 04 — Stödutgifter för verksamhet inom politikområdet hälsa och konsumentskydd

Punkt 17 01 04 03 — Gemenskapsverksamhet till förmån för konsumenter — Administrativa utgifter

IDA

1 000 000

8.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 174.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

16 februari 2004

Antonio Marín Segovia (Cercle Obert de Benicalap) (nr 136/2004);

Jorge Mira Vallet (HazteOir.org, el portal del ciudadano activo) (nr 137/2004);

Diego Muñoz Narvaez (nr 138/2004);

Antonio Alonso (nr 139/2004);

Pedro Muiños Cabanas (nr 140/2004);

Pedro Miguel Zubizarreta Lizarraga (nr 141/2004);

Jean Brillouet (nr 142/2004);

Marc Gouttebel (nr 143/2004);

Jean Pierre Gauthier (nr 144/2004);

Madame Yasmin von Hohenstaufen (Unione Consumatori Lavoratori Europei) (nr 145/2004);

Giovanni Termine (nr 146/2004);

Piero Lo Grasso (nr 147/2004);

24 februari 2004

Wolfgang Rund (nr 148/2004);

Ulrich Adolf Kalkstein (nr 149/2004);

José Carlos Faria Feijoeiro (Comissão de Ambiente e Defesa da Ribeira dos Milagres) (nr 150/2004);

Paulo Jacopino (nr 151/2004);

Gert Schlüter (nr 152/2004);

Erika Schwenzer (nr 153/2004);

Ellen Renate Koesling (nr 154/2004);

Petra Messerer (nr 155/2004);

Brigitte Michels (nr 156/2004);

Hans Schmitz (nr 157/2004);

Dimitra Aivaliotou (nr 158/2004);

Risto Routti (nr 159/2004);

Eugene Rooney (nr 160/2004);

Jorma Kero (nr 161/2004);

Aso Asad Mohammad (nr 162/2004);

Internationaler Bund der Tierversuchsgegner (med ytterligare 41 underskrifter) (nr 163/2004);

Eric Orton (nr 164/2004);

Sean Tunctan (nr 165/2004);

Kate Harrington (nr 166/2004);

Pedro Giffuni (nr 167/2004);

John Gleeson (Ballygraigue Road Residents' Association) (nr 168/2004);

Susan Palmqvist (nr 169/2004);

Ursula Elisabeth Ahmad (nr 170/2004);

Andrew Colbear (nr 171/2004);

Juan Pablo Vent (nr 172/2004);

Barbara Dekker (nr 173/2004);

Charan Singh (Schromni Akali dal (Amritsar), Holland) (nr 174/2004);

Marijke Ameling (Rk Kerk Joannes de Doper te Boskoop) (nr 175/2004);

Herman Nieuwenhuis (med ytterligare 4 underskrifter) (nr 176/2004);

Kjell Edström (nr 177/2004);

27 februari 2004

Christos Kondylakis (Greek Center for Marine Research) (nr 178/2004);

Christos Kondylakis (Greek Center for Marine Research) (nr 179/2004);

Christos Kondylakis (Greek Center for Marine Research) (nr 180/2004);

Buci Hider (Somatio Alvanon Metanaston Stin Ellada) (nr 181/2004);

Elias Rodriguez Lozano (nr 182/2004);

Plataforma Antiincineradora de Grefacsa (nr 183/2004);

Rosa Estrada Santaularia (nr 184/2004);

A. Terrazzoni (Association Contre le Grand Contournement d'Orléans et le massacre de la Sologne) (nr 185/2004);

Jacqueline Decroÿ (Fondation Princesse Decroÿ) (nr 186/2004);

Paula Boeuf (nr 187/2004);

Giuseppe Marchi (nr 188/2004);

Artur dos Santos Ferreira (nr 189/2004);

Adam Peerally (SPOBARG — Rapresentações e Serviços Tecnológicos, Lda.) (nr 190/2004);

4 mars 2004

Nicolaos Eleftheriou (nr 191/2004);

Theodoros Papoulakos (nr 192/2004);

Cristina Ruiz Ordóñez (nr 193/2004);

Pedro Fernando Mercado (nr 194/2004);

Antonio Martin Garvi (nr 195/2004);

Michel Castelin (nr 196/2004);

Simone Jarrousse (nr 197/2004);

Giuseppe Argernto (nr 198/2004);

Giovanna Bensi (nr 199/2004);

Nguyen Thanh Son (nr 200/2004);

Peter Neitzke (nr 201/2004);

Manfred Such (nr 202/2004);

Dieter Enger (nr 203/2004);

Christa von Bethmann Hollweg (Initiative gegen die Verletzung Ökologischer Kinderrechte) (nr 204/2004);

Anna Peters (nr 205/2004);

Monika Sieg (nr 206/2004);

Hans-Jürgen Gattermann (nr 207/2004);

Irene Berti (nr 208/2004);

Gerhart Rieck (nr 209/2004);

Gavin Barrett (nr 210/2004);

Alexander Dakers (med ytterligare 11 underskrifter) (nr 211/2004);

Maria Tsampa (nr 212/2004);

Frank Harvey (nr 213/2004);

Graham Pearse (nr 214/2004);

Christine McPherson (Save Stobhill Campaign) (nr 215/2004);

Leo Joki (nr 216/2004);

Abdulkadir Sheikh Mao (nr 217/2004);

Z. och C. Pekeloma (med ytterligare 10 underskrifter) (nr 218/2004);

T.M. Willems (Gemeente Heusden) (med 3 underskrifter) (nr 219/2004).

9.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt vidimerade kopior av följande dokument:

| — | Samförståndsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Kinas nationella turistförvaltning om visum för turistgrupper från Folkrepubliken Kina och därmed sammanhängande frågor (ads) |
| --- | --- |

—

Samförståndsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Kinas nationella turistförvaltning om visum för turistgrupper från Folkrepubliken Kina och därmed sammanhängande frågor (ads)

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Slovakien om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och föreskrifter för informationssamhällets tjänster |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Slovakien om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och föreskrifter för informationssamhällets tjänster

10.   Skriftliga förklaringar (artikel 51 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 28, 29, 30 och 31/2003, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 51.5 i arbetsordningen.

11.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioden MARS I (PE 342.369/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 111 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 8 — 11 mars 2004

måndagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

tisdagen

| — | PPE-DE-gruppen begärde att betänkandena Obiols i Germà (A5-0120/2004) (punkt 65 i förslaget till föredragningslista) och Salafranca Sanchez-Neyra (A5-0119/2004) (punkt 66 i förslaget till föredragningslista) skulle flyttas fram till en senare sammanträdesperiod.
  Talare: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen motiverade denna begäran.
  Parlamentet gav sitt samtycke till denna begäran. |
| --- | --- |

—

PPE-DE-gruppen begärde att betänkandena Obiols i Germà (A5-0120/2004) (punkt 65 i förslaget till föredragningslista) och Salafranca Sanchez-Neyra (A5-0119/2004) (punkt 66 i förslaget till föredragningslista) skulle flyttas fram till en senare sammanträdesperiod.

Talare: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen motiverade denna begäran.

Parlamentet gav sitt samtycke till denna begäran.

| — | PSE-gruppen begärde att omröstningen om betänkandet Kronberger (A5-0047/2004) (punkt 28 i förslaget till föredragningslista) skulle flyttas fram till en senare sammanträdesperiod. Debatten skulle hållas såsom planerat på tisdagen i enlighet med föredragningslistan.
  Talare: Hans Kronberger, föredragande, motiverade denna begäran, Karl-Heinz Florenz för PPE-DEgruppen och Dagmar Roth-Behrendt för PSE-gruppen.
  Parlamentet godkände denna begäran med EO (77 ja-röster, 56 nej-röster, 3 nedlagda röster). |
| --- | --- |

—

PSE-gruppen begärde att omröstningen om betänkandet Kronberger (A5-0047/2004) (punkt 28 i förslaget till föredragningslista) skulle flyttas fram till en senare sammanträdesperiod. Debatten skulle hållas såsom planerat på tisdagen i enlighet med föredragningslistan.

Talare: Hans Kronberger, föredragande, motiverade denna begäran, Karl-Heinz Florenz för PPE-DEgruppen och Dagmar Roth-Behrendt för PSE-gruppen.

Parlamentet godkände denna begäran med EO (77 ja-röster, 56 nej-röster, 3 nedlagda röster).

onsdag

| — | Verts/ALE-gruppen begärde att en ny punkt skulle föras in på föredragningslistan avseende rådets och kommissionens uttalanden om erfarenheter och framtidsutsikter för Europeiska unionen mot bakgrund av att det gått ett år sedan kriget i Irak inleddes, följt av ingivande av ett förslag till resolution.
  Talare: Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, motiverade denna begäran.
  Parlamentet förkastade denna begäran genom ONU (39 ja-röster, 88 nej-röster, 3 nedlagda röster).
  (Renzo Imbeni framförde att han haft för avsikt att rösta mot denna begäran.) |
| --- | --- |

—

Verts/ALE-gruppen begärde att en ny punkt skulle föras in på föredragningslistan avseende rådets och kommissionens uttalanden om erfarenheter och framtidsutsikter för Europeiska unionen mot bakgrund av att det gått ett år sedan kriget i Irak inleddes, följt av ingivande av ett förslag till resolution.

Talare: Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, motiverade denna begäran.

Parlamentet förkastade denna begäran genom ONU (39 ja-röster, 88 nej-röster, 3 nedlagda röster).

(Renzo Imbeni framförde att han haft för avsikt att rösta mot denna begäran.)

torsdag

| — | Verts/ALE-gruppen begärde att debatten om kommissionens uttalande om effekterna på havsmiljön av användning av ekolod med låg frekvens (punkt 95 i förslaget till föredragningslista) skulle avslutas genom ingivande av förslag till resolutioner.
  Talare: Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, motiverar denna begäran.
  Parlamentet förkastade denna begäran. |
| --- | --- |

—

Verts/ALE-gruppen begärde att debatten om kommissionens uttalande om effekterna på havsmiljön av användning av ekolod med låg frekvens (punkt 95 i förslaget till föredragningslista) skulle avslutas genom ingivande av förslag till resolutioner.

Talare: Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, motiverar denna begäran.

Parlamentet förkastade denna begäran.

*

- *

Arbetsplanen var därmed fastställd.

12.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 121a i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Claude Turmes, Antonio Tajani, Phillip Whitehead, Diana Wallis, José Ribeiro e Castro, Renzo Imbeni, Neil MacCormick, Charles Tannock, Joan Vallvé, Olivier Dupuis, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Carlos Lage och Nelly Maes

13.   Gender equality — Daphne II-programmet ***II — Samordna arbets-, familjeoch privatlivet — Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionen (debatt)

Muntlig fråga ställd av Anna Karamanou för utskottet FEMM till kommissionen: Gender equality (B5-0065/2004)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) [13816/1/2003 — C5-0599/2003 — 2003/0025(COD)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Lissy Gröner

(A5-0083/2004)

Betänkande om möjligheterna att förena yrkesliv med familje- och privatliv [2003/2129(INI)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Regina Bastos

(A5-0092/2004)

Föredragande av yttrande (artikel 162a i arbetsordningen): Herman Schmid, utskottet EMPL

Betänkande om situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i EU [2003/2109(INI)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: María Elena Valenciano Martínez-Orozco

(A5-0102/2004)

Anna Karamanou utvecklade den muntliga frågan.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

Lissy Gröner redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen (A5-0083/2004).

Regina Bastos redogjorde för betänkandet (A5-0092/2004).

Anna Karamanou (som ersatte föredraganden) redogjorde för betänkandet (A5-0102/2004).

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen).

Talare: Herman Schmid (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), María Antonia Avilés Perea för PPE-DE-gruppen, Christa Prets för PSE-gruppen, och Karin Riis-Jørgensen för ELDR-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Alonso José PUERTA

Vice talman

Talare: Marianne Eriksson för GUE/NGL-gruppen, Nelly Maes för Verts/ALE-gruppen, José Ribeiro e Castro för UEN-gruppen, Daniela Raschhofer, grupplös, Maria Martens, Olga Zrihen, Olle Schmidt, Geneviève Fraisse, Marie-Thérèse Hermange, Joke Swiebel, Anne André-Léonard, Ilda Figueiredo, Christa Klaß, Hans Karlsson, Astrid Lulling, Manuel Pérez Álvarez och Margot Wallström.

Framlagda resolutionsförslag, i enlighet med artikel 42.5 i arbetsordningen, att anta i slutet av debatten:

| — | Lissy Gröner för PSE-gruppen, Lone Dybkjær för ELDR-gruppen, Patsy Sörensen för Verts/ALE-gruppen, Marianne Eriksson, Geneviève Fraisse och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen om Europeiska unionens jämställdhetspolitik (B5-0121/2004) |
| --- | --- |

—

Lissy Gröner för PSE-gruppen, Lone Dybkjær för ELDR-gruppen, Patsy Sörensen för Verts/ALE-gruppen, Marianne Eriksson, Geneviève Fraisse och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen om Europeiska unionens jämställdhetspolitik (B5-0121/2004)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 9 mars, punkterna 9.20, 9.29 och 9.30 samt protokollet av den 10 mars, punkt 5.12 (B5-0121/2004)

14.   Befolkning och utveckling (debatt)

Betänkande om befolkning och utveckling — 10 år efter Förenta nationernas konferens i Kairo 1994 [2003/2133(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete.

Föredragande: Karin Junker

(A5-0055/2004)

Karin Junker redogjorde för betänkandet.

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen).

Talare: Geneviève Fraisse (föredragande av yttrande från utskottet FEMM).

ORDFÖRANDESKAP: Charlotte CEDERSCHIÖLD

Vice talman

Talare: Giacomo Santini för PPE-DE-gruppen, Maj Britt Theorin för PSE-gruppen, José Ribeiro e Castro för UEN-gruppen, Ulla Margrethe Sandbæk för EDD-gruppen, Emma Bonino, grupplös, Maria Martens och Linda McAvan.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 9 mars, punkt 9.31

15.   Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG [13263/3/2003 — C5-0014/2004 — 2001/0111(COD)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Giacomo Santini

(A5-0090/2004)

Giacomo Santini redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: António Vitorino (ledamot av kommissionen).

Talare: Arie M. Oostlander för PPE-DE-gruppen, Robert J.E. Evans för PSE-gruppen, Ole B. Sørensen för ELDR-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Carlos Coelho, Joke Swiebel och António Vitorino.

Talare: Olle Schmidt som påpekade att han skulle ha önskat en förlängning av tidsfristen för ingivande av ändringsförslag till denna rekommendation. Tidsfristen var satt till klockan 19 innevarande kväll, men flera ledamöter hade på grund av transportproblem inte kommit fram i tid.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 10 mars, punkt 5.5

16.   Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel * (debatt)

Betänkande om utkastet till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (förnyat samråd) [15102/2/2003 — C5-0618/2003 — 2001/0114(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Arie M. Oostlander

(A5-0095/2004)

Talare: António Vitorino (ledamot av kommissionen).

Arie M. Oostlander redogjorde för betänkandet.

Talare: Robert J.E. Evans för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Catherine LALUMIÈRE

Vice talman

Talare: Olle Schmidt för ELDR-gruppen, Charlotte Cederschiöld för PPE-DE-gruppen, Niall Andrews för UEN-gruppen, Johannes (Hans) Blokland för EDD-gruppen, Marco Cappato, grupplös, och Carlos Coelho.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 9 mars, punkt 9.27

17.   Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna [KOM(2003) 687 — C5-0613/2003 — 2003/0273(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Christian Ulrik von Boetticher

(A5-0093/2004)

Talare: António Vitorino (ledamot av kommissionen).

Christian Ulrik von Boetticher redogjorde för betänkandet.

Talare: Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, Adeline Hazan för PSE-gruppen, Ole B. Sørensen för ELDRgruppen, Ozan Ceyhun, Joan Vallvé och António Vitorino.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 9 mars, punkt 9.28

18.   Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (debatt)

Betänkande om ändring av Europaparlamentets arbetsordning till följd av antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå [2003/2205(REG)] — Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Giorgos Dimitrakopoulos

(A5-0071/2004)

Giorgos Dimitrakopoulos redogjorde för betänkandet.

Talare: Neil MacCormick för Verts/ALE-gruppen, Philip Claeys, grupplös, Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, Richard Corbett, Neil MacCormick om föregående tillägg, Nigel Paul Farage för EDD-gruppen, Georges Berthu och Jean-Maurice Dehousse.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 9 mars, punkt 9.21

19.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde var fastställd (”Föredragningslista” PE 342.369/OJMA).

20.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 22.00.

21.   Avslutande av sessionen

Europaparlamentets session 2003-2004 avslutades.

Med stöd av bestämmelserna i fördraget skulle parlamentet åter samlas tisdagen den 9 mars 2004 kl. 09.00.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Gerhard Schmid

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Auroi, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, van den Bos, Boselli, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brok, Buitenweg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cederschiöld, Celli, Cercas, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Corbett, Cornillet, Cox, Cushnahan, van Dam, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Decourrière, Dehousse, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Dover, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Echerer, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Florenz, Foster, Fourtou, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, de Gaulle, Gebhardt, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hansenne, Harbour, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herzog, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Iivari, Imbeni, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Lavarra, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Markov, Marques, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Medina Ortega, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Morgan, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Naïr, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Onesta, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Parish, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Piecyk, Piscarreta, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Poos, Posselt, Prets, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Ruffolo, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Savary, Scallon, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thyssen, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turco, Turmes, Uca, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatörer

Bagó, Beneš, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Mihael Brejc, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Cybulski, Demetriou, Filipek, Gadzinowski, Germič, Giertych, Genowefa Grabowska, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Grzyb, Horvat, Jerzy Jaskiernia, Kelemen, Klopotek, Klukowski, Kowalska, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kuzmickas, Kvietkauskas, Lepper, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lisak, Litwiniec, Lyżwiński, Macierewicz, Maldeikis, Manninger, Matsakis, Őry, Pasternak, Alojz Peterle, Plokšto, Podgórski, Pospíšil, Janno Reiljan, Sefzig, Siekierski, Smorawiński, Surján, Szájer, Szczyglo, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Valys, Vella, Vėsaitė, Wikiński, Winiarczyk-Kossakowska, Wiśniowska, Wittbrodt, Żenkiewicz, Žiak

---

BILAGA I

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

Ändring av föredragningslistan

Irak

Ja-röster: 39

ELDR: Vallvé, Van Hecke

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Boudjenah, Caudron, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Puerta, Sjöstedt, Uca

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Posselt, Zacharakis

PSE: Duhamel, Gillig, Izquierdo Rojo, Malliori, Miranda de Lage, Poos, Scheele, Souladakis, Swiebel

Verts/ALE: Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Frassoni, Lagendijk, Lambert, MacCormick, Maes, Onesta, de Roo, Staes, Turmes

Nej-röster: 88

EDD: Blokland

ELDR: Andreasen, André-Léonard, van den Bos, Calò, Davies, Paulsen, Riis-Jørgensen, Schmidt, Wallis

NI: Berthu, Beysen, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Avilés Perea, Bastos, Bremmer, Decourrière, Deprez, Descamps, Dover, Elles, Ferber, Fiori, García-Orcoyen Tormo, Glase, Gomolka, Gouveia, Helmer, Hermange, Klaß, Korhola, Liese, Lulling, Martens, Morillon, Oostlander, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Radwan, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Stenmarck, Stenzel, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Trakatellis, Wachtmeister, von Wogau

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Berger, Corbett, Díez González, Färm, Gebhardt, Gröner, Hänsch, Hedkvist Petersen, Junker, Karamanou, Karlsson, Kindermann, Kreissl-Dörfler, Lalumière, Lange, McAvan, McNally, Mastorakis, Medina Ortega, Müller, Napoletano, Obiols i Germà, Prets, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Swoboda, Van Lancker, Whitehead, Zrihen

UEN: Marchiani, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 3

PPE-DE: Schierhuber

PSE: Koukiadis, Lage

---

Tisdag 9 mars 2004

| 28.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 102/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 102/21

---

PROTOKOLL

(2004/C 102 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Renzo IMBENI

Vice talman

1.   Öppnande av den årliga sessionen

I enlighet med artikel 196 första stycket i EG-fördraget och artikel 10.2 i arbetsordningen, öppnades Europaparlamentets session 2004-2005.

2.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 9.00.

3.   Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 50 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | UKRAINA







  — | Marie Anne Isler Béguin och Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen om Ukraina (B5-0129/2004); |
| --- | --- | --- |

I.

UKRAINA

—

Marie Anne Isler Béguin och Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen om Ukraina (B5-0129/2004);

| — | Bastiaan Belder för EDD-gruppen om Ukraina (B5-0132/2004); |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder för EDD-gruppen om Ukraina (B5-0132/2004);

| — | Bob van den Bos för ELDR-gruppen om Ukraina (B5-0135/2004); |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos för ELDR-gruppen om Ukraina (B5-0135/2004);

| — | Isabelle Caullery för UEN-gruppen om Ukraina (B5-0137/2004); |
| --- | --- |

—

Isabelle Caullery för UEN-gruppen om Ukraina (B5-0137/2004);

| — | Jan Marinus Wiersma och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen om Ukraina (B5-0139/2004); |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen om Ukraina (B5-0139/2004);

| — | Bernd Posselt, Gabriele Stauner och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen om Ukraina (B5-0141/2004); |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt, Gabriele Stauner och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen om Ukraina (B5-0141/2004);

| — | Luigi Vinci för GUE/NGL-gruppen om Ukraina (B5-0143/2004); |
| --- | --- |

—

Luigi Vinci för GUE/NGL-gruppen om Ukraina (B5-0143/2004);

| II. | VENEZUELA







  — | Fernando Fernández Martín och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen om Venezuela (B5-0123/2004); |
| --- | --- | --- |

II.

VENEZUELA

—

Fernando Fernández Martín och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen om Venezuela (B5-0123/2004);

| — | Rolf Linkohr, Manuel Medina Ortega, Giovanni Pittella och Margrietus J. van den Berg för PSEgruppen om situationen för de mänskliga rättigheterna i Venezuela (B5-0126/2004); |
| --- | --- |

—

Rolf Linkohr, Manuel Medina Ortega, Giovanni Pittella och Margrietus J. van den Berg för PSEgruppen om situationen för de mänskliga rättigheterna i Venezuela (B5-0126/2004);

| — | Alima Boumediene-Thiery, Monica Frassoni, Alain Lipietz, Miquel Mayol i Raynal, Camilo Nogueira Román och Josu Ortuondo Larrea för Verts/ALE-gruppen om situationen för de mänskliga rättigheterna i Venezuela (B5-0128/2004); |
| --- | --- |

—

Alima Boumediene-Thiery, Monica Frassoni, Alain Lipietz, Miquel Mayol i Raynal, Camilo Nogueira Román och Josu Ortuondo Larrea för Verts/ALE-gruppen om situationen för de mänskliga rättigheterna i Venezuela (B5-0128/2004);

| — | Anne André-Léonard och Bob van den Bos för ELDR-gruppen om Venezuela (B5-0136/2004); |
| --- | --- |

—

Anne André-Léonard och Bob van den Bos för ELDR-gruppen om Venezuela (B5-0136/2004);

| — | Fausto Bertinotti, Ilda Figueiredo, Pedro Marset Campos och Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen om Venezuela (B5-0144/2004); |
| --- | --- |

—

Fausto Bertinotti, Ilda Figueiredo, Pedro Marset Campos och Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen om Venezuela (B5-0144/2004);

| — | Cristiana Muscardini och Luís Queiró för UEN-gruppen om situationen i Venezuela (B5-0147/2004); |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini och Luís Queiró för UEN-gruppen om situationen i Venezuela (B5-0147/2004);

| III. | BURMA/MYANMAR







  — | Ulla Margrethe Sandbæk för EDD-gruppen om förnyande av sanktionerna mot Burma/Myanmar (B5-0127/2004); |
| --- | --- | --- |

III.

BURMA/MYANMAR

—

Ulla Margrethe Sandbæk för EDD-gruppen om förnyande av sanktionerna mot Burma/Myanmar (B5-0127/2004);

| — | Bob van den Bos för ELDR-gruppen om Burma (B5-0134/2004); |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos för ELDR-gruppen om Burma (B5-0134/2004);

| — | Glenys Kinnock och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen om Burma (B5-0138/2004); |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen om Burma (B5-0138/2004);

| — | Philip Bushill-Matthews, John Walls Cushnahan, Nirj Deva, Thomas Mann, Bernd Posselt och Geoffrey Van Orden för PPE-DE-gruppen om Burma (B5-0140/2004); |
| --- | --- |

—

Philip Bushill-Matthews, John Walls Cushnahan, Nirj Deva, Thomas Mann, Bernd Posselt och Geoffrey Van Orden för PPE-DE-gruppen om Burma (B5-0140/2004);

| — | Yasmine Boudjenah, Marianne Eriksson och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen om Burma (B5-0145/2004); |
| --- | --- |

—

Yasmine Boudjenah, Marianne Eriksson och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen om Burma (B5-0145/2004);

| — | Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen om förnyande av sanktionerna mot Burma/Myanmar (B5-0146/2004). |
| --- | --- |

—

Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen om förnyande av sanktionerna mot Burma/Myanmar (B5-0146/2004).

Talartiden fördelades i enlighet med artikel 120 i arbetsordningen.

4.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från utskottet ITRE:







  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (14816/1/2003 — C5-0017/2004 — 2003/0147(COD) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Imelda Mary Read
  (A5-0124/2004) |
| --- | --- | --- |

1)

från utskottet ITRE:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (14816/1/2003 — C5-0017/2004 — 2003/0147(COD) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Imelda Mary Read

(A5-0124/2004)

| 2) | från ledamöterna:

  Skriftlig förklaring införd i registret (artikel 51 i arbetsordningen):






  — | Anne E.M. Van Lancker, Jan Dhaene, Säid El Khadraoui och Nelly Maes, om bullerstörningar från flygplatser (18/2004) |
| --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna:

Skriftlig förklaring införd i registret (artikel 51 i arbetsordningen):

—

Anne E.M. Van Lancker, Jan Dhaene, Säid El Khadraoui och Nelly Maes, om bullerstörningar från flygplatser (18/2004)

5.   Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig foder- och livsmedelskontroll [KOM(2003) 52 — C5-0032/2003 — 2003/0030(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Marit Paulsen

(A5-0449/2003)

Talare: David Byrne (ledamot av kommissionen).

Talare: Christa Klaß för PPE-DE-gruppen begärde att omröstningen skulle skjutas upp. (Talmannen påminde om att en sådan begäran i enlighet med artikel 146.4 i arbetsordningen bara kunde göras under omröstningen.)

Marit Paulsen redogjorde för betänkandet.

Talare: Neil Parish (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Christa Klaß för PPE-DE-gruppen, Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Liam Hyland för UEN-gruppen, Jean-Louis Bernié för EDD-gruppen, Robert Goodwill, Phillip Whitehead, Hiltrud Breyer, Patricia McKenna och David Byrne.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.23

6.   Immaterialrätter ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder och förfaranden för skydd av immaterialrätter [KOM(2003) 46 — C5-0055/2003 — 2003/0024(COD)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Janelly Fourtou

(A5-0468/2003)

Talare: David Byrne (ledamot av kommissionen).

Janelly Fourtou redogjorde för betänkandet.

Talare: Luis Berenguer Fuster (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Angelika Niebler för PPE-DEgruppen, och Arlene McCarthy för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Giorgos DIMITRAKOPOULOS

Vice talman

Talare: Toine Manders för ELDR-gruppen, Geneviève Fraisse för GUE/NGL-gruppen, Raina A. Mercedes Echerer för Verts/ALE-gruppen, Marco Cappato, grupplös, Francesco Fiori, Manuel Medina Ortega, Willy C.E.H. De Clercq, Neil MacCormick, Malcolm Harbour, Reino Paasilinna, Elly Plooij-van Gorsel, Claude Turmes, Paolo Bartolozzi och Marcelino Oreja Arburúa.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.24

7.   Bättre och enklare lagstiftning (debatt)

Kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning [KOM(2001) 726 — C5-0108/2002 — 2002/2052(COS)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Manuel Medina Ortega

(A5-0118/2004)

Talare: David Byrne (ledamot av kommissionen)

Manuel Medina Ortega redogjorde för betänkandet.

Talare: Malcolm Harbour för PPE-DE-gruppen, Ioannis Koukiadis för PSE-gruppen, och Giuseppe Gargani

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.32

8.   Ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EG och Israel (muntliga frågor med debatt)

Muntlig fråga ställd av Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen, Ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0067/2004).

Muntlig fråga ställd av Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen, Ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0068/2004).

Muntlig fråga ställd av Graham R. Watson för ELDR-gruppen, till kommissionen, Graham R. Watson för ELDR-gruppen, Ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EU och Israel (B5-0069/2004).

Muntlig fråga ställd av Jannis Sakellariou och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen, till kommissionen, om ett korrekt genomförande av associeringsavtalet mellan EG och Israel (B5-0070/2004).

Jannis Sakellariou begärde att sammanträdet skulle avbrytas i väntan på att Erkki Liikanen (ledamot av kommissionen) skulle anlända och Ulla Margrethe Sandbæk understödde denna begäran.

Parlamentet godkände denna begäran.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.05 och återupptogs kl. 11.15.)

Joost Lagendijk, Yasmine Boudjenah, Johanna L.A. Boogerd-Quaak och Jannis Sakellariou utvecklade de muntliga frågorna.

Erkki Liikanen besvarade de muntliga frågorna.

Talare: Armin Laschet för PPE-DE-gruppen, Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, Jean-Thomas Nordmann för ELDR-gruppen, Franz Turchi för UEN-gruppen, Ulla Margrethe Sandbæk för EDD-gruppen, Marco Pannella, grupplös, Cees Bremmer, Emilio Menéndez del Valle, Caroline Lucas, Marco Pannella, om sitt tidigare inlägg, Bastiaan Belder, Cristina Gutiérrez-Cortines, Nelly Maes och Erkki Liikanen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

9.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

Talare: Maurizio Turco påpekade att Marjo Matikainen-Kallströms betänkande (A5-0100/2004) saknade den reservation som uttryckts i utskottet LIBE (Talmannen svarade att reservationen skulle bifogas betänkandet).

9.1.   Val av en av Europaparlamentets vice talmän

Nästa punkt på föredragningslistan var valet av en vice talman för att ersätta Joan Colom i Naval som övergått till Kataloniens revisionsrätt (punkt 7 i protokollet av den 25 februari 2004)

Talmannen meddelade att PSE-gruppen givit in Raimon Obiols i Germàs ansökan.

Eftersom Raimon Obiols i Germà var den enda kandidaten föreslog talmannen att han skulle väljas med acklamation i överensstämmelse med artikel 13.1 i arbetsordningen.

Parlamentet valde Raimon Obiols i Germà med acklamation.

Talmannen utnämnde Raimon Obiols i Germà till Europaparlementets vice talman och gratulerade honom till denna utnämning.

I enlighet med artikel 18.1 i arbetsordningen skulle Raimon Obiols i Germà inta sin företrädares plats enligt rangordningen för vice talmän.

9.2.   Avfall ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (kodifierad version) [KOM(2003) 731 — C5-0577/2003 — 2003/0283(COD)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Giuseppe Gargani

(A5-0117/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0123)

9.3.   Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (kodifierad version) [KOM(2003) 467 — C5-0364/2003 — 2003/0181(COD)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Giuseppe Gargani

(A5-0085/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0124)

9.4.   Tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om vissa tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods (kodifierad version) [KOM(2003) 732 — C5-0578/2003 — 2003/0285(COD)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Giuseppe Gargani

(A5-0086/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0125)

9.5.   Deltagande i gemenskapens program för stöd inför anslutningen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3906/89, (EG) nr 555/2000, (EG) nr 2500/2001, (EG) nr 1268/1999 och (EG) nr 1267/1999 i syfte att göra det möjligt för de länder som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen att delta i anbudsinfordringar som anordnas inom ramen för gemenskapens program för stöd inför anslutningen [KOM(2003) 793 — C5-0049/2004 — 2003/0306(CNS)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Luis Berenguer Fuster

(A5-0089/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0126)

9.6.   Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen [KOM(2003) 278 — C5-0312/2003 — 2003/0152(COD)] — Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Herbert Bösch

(A5-0087/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0127)

9.7.   Ändringsbudget 1/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2004 (Avsnitt III — Kommissionen) för budgetåret 2004 [6696/2004 — C5-0108/2004 — 2004/2009(BUD)] — Budgetutskottet.

Föredragande: Jan Mulder

(A5-0059/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0128)

Jan Mulder (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 110a.4 i arbetsordningen.

9.8.   Ändringsbudget nr 2/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2004 (Avsnitt VIII B — Europeiska datatillsynsmannen) för budgetåret 2004 [6699/2004 — C5-0109/2004 — 2004/2010(BUD)] — Budgetutskottet.

Föredragande: Neena Gill

(A5-0073/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0129)

9.9.   Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (Euratom)* (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut nr 2002/668/Euratom i syfte att justera referensbeloppet för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen [KOM(2003) 778 — C5-0031/2004 — 2003/0298(CNS)] — Budgetutskottet.

Föredraganden: Reimer Böge och Joan Colom i Naval

(A5-0069/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0130)

9.10.   Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-förordningar) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 2236/95, (EG) nr 1655/2000, (EG) nr 1382/2003 och (EG) nr [...]/2003 i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen [KOM(2003) 777 — C5-0652/2003 — 2003/0305(COD)] — Budgetutskottet.

Föredraganden: Reimer Böge och Joan Colom i Naval

(A5-0066/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0131)

9.11.   Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-beslut) (I) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 96/411/EG och beslut 276/1999/EG, 1719/1999/EG, 2850/2000/EG, 507/2001/EG, 2235/2002/EG, 2367/2002/EG, 253/2003/EG, 1230/2003/EG samt [...]/2003/EG i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen [KOM(2003) 777 — C5-0651/2003 — 2003/0304(COD)] — Budgetutskottet.

Föredraganden: Reimer Böge och Joan Colom i Naval

(A5-0067/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0132)

9.12.   Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidningen (EG-beslut) (II) ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1720/1999/EG, 253/2000/EG, 508/2000/EG, 1031/2000/EG, 1445/2000/EG, 163/2001/EG, 1411/2001/EG, 50/2002/EG, 466/2002/EG, 1145/2002/EG, 1513/2002/EG, 1786/2002/EG, 291/2003/EG och [...]/2003/EG i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen [KOM(2003) 777 — C5-0650/2003 — 2003/0303(COD)] — Budgetutskottet.

Föredraganden: Reimer Böge och Joan Colom i Naval

(A5-0065/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0133)

9.13.   Konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets akt om upprättande i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav [5382/2002 — C5-0249/2003 — 2003/0816(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Marjo Matikainen-Kallström

(A5-0100/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

KONUNGARIKET SPANIENS INITIATIV, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0134)

9.14.   Uppehållstillstånd * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människosmuggling eller blivit utsatta för medhjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med myndigheterna [14432/2003 — C5-0557/2003 — 2002/0043(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Patsy Sörensen

(A5-0099/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0135)

9.15.   Europols personal: 1. Tjänsteföreskrifter, 2 och 3. grundlöner och tillägg * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Irlands initiativ inför antagandet av:

| 1. | rådets akt om ändring av Europols tjänsteföreskrifter
  [5435/2004 — C5-0057/2004 — 2004/0804(CNS)] |
| --- | --- |

1.

rådets akt om ändring av Europols tjänsteföreskrifter

[5435/2004 — C5-0057/2004 — 2004/0804(CNS)]

| 2. | rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal
  [5436/2004 — C5-0058/2004 — 2004/0805(CNS)] |
| --- | --- |

2.

rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal

[5436/2004 — C5-0058/2004 — 2004/0805(CNS)]

| 3. | rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal
  [5438/2004 — C5-0059/2004 — 2004/0806(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Maurizio Turco
  (A5-0108/2004)
  (Enkel majoritet erfordrades)
  (Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14) |
| --- | --- |

3.

rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal

[5438/2004 — C5-0059/2004 — 2004/0806(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Maurizio Turco

(A5-0108/2004)

IRLANDS INITIATIV

Förkastades

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0136), (P5_TA(2004)0137), (P5_TA(2004)0138)

Maurizio Turco (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 110a.4 i arbetsordningen.

Han begärde att parlamentet skulle bekräfta att initiativet förkastats genom att anta förslaget till lagstiftningsresolution.

9.16.   Bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning [KOM(2002) 725 — C5-0008/2003 — 2003/2008(INI)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Neil MacCormick

(A5-0109/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0139)

Neil MacCormick (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 110a.4 i arbetsordningen.

9.17.   Angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Europaparlamentets rekommendation till rådet om samarbete inom Europeiska unionen med avseende på försvarsberedskap vid angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) [2003/2187(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Gerhard Schmid

(A5-0097/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0140)

9.18.   Dataskydd (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) [KOM(2003) 265 — C5-0375/2003 — 2003/2153(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Marco Cappato

(A5-0104/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 17)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0141)

Marco Cappato (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 110a.4 i arbetsordningen.

9.19.   Internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Europaparlamentets rekommendation till rådet om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen [2003/2188(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Maurizio Turco

(A5-0094/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 18)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Talare: Jorge Salvador Hernández Mollar påpekade i enlighet med artikel 161.1 i arbetsordningen att en korrigering skulle göras i motiveringen.

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0142)

9.20.   Daphne II-programmet ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) [13816/1/2003 — C5-0599/2003 — 2003/0025(COD)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Lissy Gröner

(A5-0083/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 19)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0143)

9.21.   Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (omröstning)

Betänkande om ändring av Europaparlamentets arbetsordning till följd av antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå [2003/2205(REG)] — Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Giorgos Dimitrakopoulos

(A5-0071/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 20)

TEXT I ARBETSORDNINGEN

Antagna ändringsförslag. (se bilaga 1)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P5_TA(2004)0144)

De nya bestämmelserna skulle träda i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod.

9.22.   Omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning (omröstning)

Betänkande om en omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning till följd av beslutet av den 12 juni 2002 och enstaka ändringar som därefter blivit nödvändiga [2003/2233(REG)] — Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Richard Corbett

(A5-0068/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 21)

TEXT I ARBETSORDNINGEN

Antagna ändringsförslag. (se bilaga 1)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P5_TA(2004)0145)

Inlägg om omröstningen:

Richard Corbett (föredragande) gjorde ett inlägg före omröstningen och Monica Frassoni gjorde ett inlägg om ändringsförslag 4.

De nya bestämmelserna skulle träda i kraft den första dagen i den första sammanträdesperioden efter valen till Europaparlamentet i juni 2004.

9.23.   Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig foder- och livsmedelskontroll [KOM(2003) 52 — C5-0032/2003 — 2003/0030(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Marit Paulsen

(A5-0449/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 22)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0146)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0146)

Inlägg om omröstningen:

Horst Schnellhardt för PPE-DE-gruppen begärde att omröstningen skulle skjutas upp till omröstningen på onsdag.

Dagmar Roth-Behrendt för PSE-gruppen, Marit Paulsen (föredragande) och Caroline F. Jackson, ordförande i utskottet ENVI, gjorde inlägg om denna begäran.

Parlamentet förkastade denna begäran med EO (225 ja-röster, 257 nej-röster, 10 nedlagda röster).

9.24.   Immaterialrätter ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder och förfaranden för skydd av immaterialrätter [KOM(2003) 46 — C5-0055/2003 — 2003/0024(COD)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Janelly Fourtou

(A5-0468/2003)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 23)

Talare: Neil MacCormick begärde att föredragandens situation skulle klargöras efter att flera tidningar kritiserat henne för att hon inte redogjort för ett personligt intresse i detta ärende. Astrid Thors understödde detta uttalande. (Talmannen svarade att ärendet skulle hänskjutas till presidiet.)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0147)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0147)

Inlägg om omröstningen:

| — | Marco Cappato gjorde ett inlägg om den italienska versionen av ändringsförslag 83. (Talmannen svarade att den engelska versionen gällde.) |
| --- | --- |

—

Marco Cappato gjorde ett inlägg om den italienska versionen av ändringsförslag 83. (Talmannen svarade att den engelska versionen gällde.)

| — | Raina A. Mercedes Echerer gjorde ett inlägg om den franska versionen av ändringsförslag 53 och 54. Den engelska versionen gällde. |
| --- | --- |

—

Raina A. Mercedes Echerer gjorde ett inlägg om den franska versionen av ändringsförslag 53 och 54. Den engelska versionen gällde.

9.25.   Elektromagnetisk kompatibilitet ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet [KOM(2002) 759 — C5-0634/2002 — 2002/0306(COD)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Luis Berenguer Fuster

(A5-0113/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 24)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0148)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0148)

9.26.   Föroreningar från motorer drivna med naturgas eller gasol ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon [KOM(2003) 522 — C5-0456/2003 — 2003/0205(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Bernd Lange

(A5-0057/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 25)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0149)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0149)

9.27.   Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel * (omröstning)

Betänkande om utkastet till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (förnyat samråd) [15102/2/2003 — C5-0618/2003 — 2001/0114(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Arie M. Oostlander

(A5-0095/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 26)

RÅDETS FÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2004)0150)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0150)

9.28.   Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna [KOM(2003) 687 — C5-0613/2003 — 2003/0273(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Christian Ulrik von Boetticher

(A5-0093/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 27)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0151)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0151)

Inlägg om omröstningen:

Christian Ulrik von Boetticher (föredragande) gjorde ett inlägg om sitt betänkande före omröstningen.

9.29.   Samordna arbets-, familje- och privatlivet (omröstning)

Betänkande om möjligheterna att förena yrkesliv med familje- och privatliv [2003/2129(INI)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Regina Bastos

(A5-0092/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 28)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0152)

Inlägg om omröstningen:

Regina Bastos (föredragande) gjorde ett inlägg om ändringsförslag 2.

9.30.   Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionen (omröstning)

Betänkande om situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i EU [2003/2109(INI)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: María Elena Valenciano Martínez-Orozco

(A5-0102/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 29)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0153)

9.31.   Befolkning och utveckling (omröstning)

Betänkande om befolkning och utveckling — 10 år efter Förenta nationernas konferens i Kairo 1994 [2003/2133(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete.

Föredragande: Karin Junker

(A5-0055/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 30)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0154)

9.32.   Bättre och enklare lagstiftning (omröstning)

Betänkand 3 om kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning [KOM(2001) 726 — C5-0108/2002 — 2002/2052(COS)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Manuel Medina Ortega

(A5-0118/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 31)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0155)

10.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Dimitrakopoulos — A5-0071/2004

| — | Daniela Raschhofer |
| --- | --- |

—

Daniela Raschhofer

Betänkande Corbett — A5-0068/2004

| — | Richard Corbett, Christopher J.P. Beazley om detta inlägg och Richard Corbett som svarar Christopher J.P. Beazley. |
| --- | --- |

—

Richard Corbett, Christopher J.P. Beazley om detta inlägg och Richard Corbett som svarar Christopher J.P. Beazley.

Betänkande Paulsen — A5-0449/2003

| — | Horst Schnellhardt om förfarandet för denna omröstning. (Talmannen påpekade att förfarandet överensstämde med arbetsordningen.) |
| --- | --- |

—

Horst Schnellhardt om förfarandet för denna omröstning. (Talmannen påpekade att förfarandet överensstämde med arbetsordningen.)

Betänkande Fourtou — A5-0468/2003

| — | Astrid Thors för egen räkning och även för Johanna L.A. Boogerd-Quaak, samt Daniela Raschhofer och Claude Turmes. |
| --- | --- |

—

Astrid Thors för egen räkning och även för Johanna L.A. Boogerd-Quaak, samt Daniela Raschhofer och Claude Turmes.

11.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Betänkande Sörensen — A5-0099/2004

| — | en enda omröstning

  ja: Juan José Bayona de Perogordo, Christopher J.P. Beazley |
| --- | --- |

—

en enda omröstning

ja: Juan José Bayona de Perogordo, Christopher J.P. Beazley

Betänkande Turco — A5-0108/2004

| — | initiativ

  nej: Giuseppe Di Lello Finuoli, Fausto Bertinotti, Luigi Vinci |
| --- | --- |

—

initiativ

nej: Giuseppe Di Lello Finuoli, Fausto Bertinotti, Luigi Vinci

Betänkande Cappato — A5-0104/2004

| — | en enda omröstning

  ja: Marie-Hélène Descamps |
| --- | --- |

—

en enda omröstning

ja: Marie-Hélène Descamps

Andrabehandlingsrekommendation Gröner A5-0083/2004

| — | ändringsförslag 5

  ja: Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

ja: Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu

Betänkande Corbett — A5-0068/2004

| — | ändringsförslag 4

  ja: Juan José Bayona de Perogordo |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Juan José Bayona de Perogordo

Betänkande Paulsen — A5-0449/2003

| — | ändringsförslag 82

  nej: Pervenche Berès, Eurig Wyn

  nedlagda röster: Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 82

nej: Pervenche Berès, Eurig Wyn

nedlagda röster: Bruno Gollnisch

Betänkande Fourtou — A5-0468/2003

| — | ändringsförslag 103 och 108 (identiska)

  ja: Gilles Savary

  nedlagda röster: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 103 och 108 (identiska)

ja: Gilles Savary

nedlagda röster: Hans-Peter Martin

| — | ändringsförslag 104S och 109S (identiska)

  ja: Marco Cappato, Gilles Savary

  nedlagda röster: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 104S och 109S (identiska)

ja: Marco Cappato, Gilles Savary

nedlagda röster: Hans-Peter Martin

| — | ändringsförslag 111

  ja: Gilles Savary |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 111

ja: Gilles Savary

| — | ändringsförslag 53

  ja: Ursula Stenzel, Gilles Savary |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 53

ja: Ursula Stenzel, Gilles Savary

| — | ändringsförslag 54, första delen

  ja: Ursula Stenzel, Gilles Savary |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 54, första delen

ja: Ursula Stenzel, Gilles Savary

Betänkande Oostlander — A5-0095/2004

| — | ändringsförslag 1

  nej: Rijk van Dam |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

nej: Rijk van Dam

Betänkande Bastos — A5-0092/2004

| — | ändringsförslag 8

  nej: Anders Wijkman

  nedlagda röster: Roy Perry |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 8

nej: Anders Wijkman

nedlagda röster: Roy Perry

| — | ändringsförslag 2S

  nej: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Yvonne Sandberg-Fries, Hans-Peter Martin, Giovanni Procacci |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2S

nej: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Yvonne Sandberg-Fries, Hans-Peter Martin, Giovanni Procacci

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nej: Giovanni Procacci |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nej: Giovanni Procacci

Betänkande Junker — A5-0055/2004

| — | ändringsförslag 21, 20, 23S, 8, 10, 12 och 14

  ja: Giovanni Procacci |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 21, 20, 23S, 8, 10, 12 och 14

ja: Giovanni Procacci

| — | ändringsförslag 30

  ja: Peder Wachtmeister |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 30

ja: Peder Wachtmeister

| — | ändringsförslag 23S

  nej: Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 23S

nej: Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé

| — | ändringsförslag 14

  nej: Marie-Hélène Gillig |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 14

nej: Marie-Hélène Gillig

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nej: Giovanni Procacci |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nej: Giovanni Procacci

(Sammanträdet avbröts kl. 13.15 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Gerhard SCHMID

Vice talman

12.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Astrid Thors hade låtit meddela att hon hade varit närvarande men att hennes namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

13.   Parlamentets sammansättning

Behöriga spanska myndigheter hade meddelat att Maria del Carmen Ortiz Rivas utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Joan Colom i Naval med verkan från och med den 8 mars 2004.

14.   Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (debatt)

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång [2003/2229(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Ole Andreasen

(A5-0107/2004)

Ole Andreasen redogjorde för betänkandet.

Talare: Christopher Patten (ledamot av kommissionen).

Talare: Sarah Ludford (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Cees Bremmer för PPE-DE-gruppen, Jacques F. Poos för PSE-gruppen, Marianne Eriksson för GUE/NGL-gruppen, Patricia McKenna för Verts/ ALE-gruppen, Mogens N.J. Camre för UEN-gruppen, Charles Tannock, Michael Cashman, Matti Wuori, Proinsias De Rossa, Jean Lambert och Martine Roure.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 10 mars, punkt 5.13

15.   Stabiliserings- och associeringsprocessen * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av europeiska partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen [KOM(2003) 684 — C5-0574/2003 — 2003/0267(CNS)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Joost Lagendijk

(A5-0112/2004)

Talare: Günther Verheugen (ledamot av kommissionen).

Joost Lagendijk redogjorde för betänkandet.

Talare: Doris Pack för PPE-DE-gruppen, Johannes (Hannes) Swoboda för PSE-gruppen, Günther Verheugen och Johannes (Hannes) Swoboda om det sista inlägget.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 10 mars, punkt 5.3

16.   Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***II — Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***II — Främjande av kulturorganisationer ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet [15327/1/2003 — C5-0021/2004 — 2003/0113(COD)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott.

Föredragande: Christa Prets

(A5-0075/2004)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område [15334/1/2003 — C5-0022/2004 — 2003/0114(COD)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott.

Föredragande: Doris Pack

(A5-0076/2004)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet [15331/1/2003 — C5-0023/2004 — 2003/0115(COD)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott.

Föredragande: Ulpu Iivari

(A5-0077/2004)

Christa Prets redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen (A5-0075/2004).

Doris Pack redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen (A5-0076/2004).

Ulpu Iivari redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen (A5-0077/2004).

Talare: Viviane Reding (ledamot av kommissionen).

ORDFÖRANDESKAP: José PACHECO PEREIRA

Vice talman

Talare: Christopher J.P. Beazley för PPE-DE-gruppen, Lissy Gröner för PSE-gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski för ELDR-gruppen, Roy Perry, Eurig Wyn och Theresa Zabell.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 10 mars, punkterna 5.6, 5.7 och 5.8

(Sammanträdet avbröts kl. 16.50, i avvaktan på nästa punkt på föredragningslistan, och återupptogs kl. 17.00.)

17.   Utbildning och fortbildning — Aktivt medborgarskap (meddelanden från kommissionen)

Meddelande från kommissionen — Den nya generationen av gemenskapsprogram för utbildning och fortbildning efter 2006 (KOM(2004) 154)

Meddelande från kommissionen — Aktivt medborgarskap: främjande av europeisk kultur och mångfald genom program för ungdom, kultur, den audiovisuella sektorn och medborgarnas deltagande (KOM(2004) 156)

Viviane Reding (ledamot av kommissionen) redogjorde för meddelandena.

Följande ledamöter gjorde inlägg för att ställa frågor som Viviane Reding besvarade: Doris Pack, Christa Prets, Michel Rocard och Lissy Gröner.

Talmannen förklarade punkten avslutad.

ORDFÖRANDESKAP: Alonso José PUERTA

Vice talman

18.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B5-0066/2004.

Första delen

Fråga 27 från Neil MacCormick: Eventuellt missbruk av dominerande ställning.

Franz Fischler (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Neil MacCormick och John Purvis.

Fråga 28 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 29 från Bill Newton Dunn: Likvärdiga förutsättningar för anklagade i hela unionen.

António Vitorino (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Bill Newton Dunn och Neil MacCormick.

Fråga 30 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Andra delen

Fråga 31 från Camilo Nogueira Román: Galiciens fiskesektor och Europeiska byrån för fiskeriförvaltning.

Franz Fischler besvarade frågan samt följdfrågor från Camilo Nogueira Román och Daniel Varela Suanzes-Carpegna.

Fråga 32 från Paulo Casaca: Katastrofåtgärder för att hejda resursutarmningen i vattnen kring Azorerna.

Franz Fischler besvarade frågan samt en följdfråga från Paulo Casaca.

Fråga 33 från María Izquierdo Rojo: Erkännande av den spanska produktionssituationen under den kommande gemensamma organisationen av marknaden för olivolja.

Franz Fischler besvarade frågan samt följdfrågor från María Izquierdo Rojo och Ioannis Patakis.

Fråga 34 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 35 från Carlos Lage: Tredje länders användning av vissa traditionella vinbeteckningar.

Franz Fischler besvarade frågan samt en följdfråga från Carlos Lage.

Fråga 36 från Richard Howitt: Halvtidsöversynen av marknadsordningen för socker.

Franz Fischler besvarade frågan samt följdfrågor från Richard Howitt och Agnes Schierhuber.

Frågorna 37 och 38 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 39 från Marie Anne Isler Béguin: Skador på människors hälsa samt på ekonomin till följd av föroreningar i ett utvidgat EU.

Margot Wallström (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Marie Anne Isler Béguin och Piia-Noora Kauppi.

Fråga 40 från María Luisa Bergaz Conesa: Kraftledningar i naturparken och biosfärreservatet Redes (Asturien, Spanien).

Margot Wallström besvarade frågan samt en följdfråga från María Luisa Bergaz Conesa.

Fråga 41 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 42 från Patricia McKenna: Formella skrivelser i miljöfrågor.

Margot Wallström besvarade frågan samt följdfrågor från Patricia McKenna och Caroline Lucas.

Fråga 43 från James (Jim) Fitzsimons: FN-konferens om klimatförändringar.

Margot Wallström besvarade frågan.

Talare: James (Jim) Fitzsimons

Fråga 44 från Robert J.E. Evans: Troféjakt.

Margot Wallström besvarade frågan samt följdfrågor från Robert J.E. Evans, Patricia McKenna och Marie Anne Isler Béguin.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.00 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

19.   Luftkvalitet ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften [KOM(2003) 423 — C5-0331/2003 — 2003/0164(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Hans Kronberger

(A5-0047/2004)

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen).

Hans Kronberger redogjorde för betänkandet.

Talare: Caroline F. Jackson för PPE-DE-gruppen, Bernd Lange för PSE-gruppen, Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Johannes (Hans) Blokland för EDD-gruppen, Eija-Riitta Anneli Korhola, David Robert Bowe, Alexander de Roo, Riitta Myller och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 20 april, punkt 10.19

20.   Stödsystem för jordbrukare * — Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare [KOM(2003) 698 — C5-0597/2003 — 2003/0278(CNS)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Joseph Daul

(A5-0123/2004)

Medföredragande: Sergio Berlato, Vincenzo Lavarra, Xaver Mayer och María Rodríguez Ramos

Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och ändring av förordning (EEG) nr 827/68 [KOM(2003) 698 — C5-0598/2003 — 2003/0279(CNS)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Vincenzo Lavarra

(A5-0106/2004)

Talare: Franz Fischler (ledamot av kommissionen).

Joseph Daul (föredragande), Sergio Berlato (medföredragande) och Alejandro Cercas (ersättare för medföredraganden María Rodríguez Ramos) redogjorde för betänkandet (A5-0123/2004).

Vincenzo Lavarra redogjorde för betänkandet (A5-0106/2004).

Talare: Xaver Mayer (medföredragande A5-0123/2004), Francesco Fiori för PPE-DE-gruppen, Giovanni Procacci för ELDR-gruppen, Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen, Salvador Jové Peres för GUE/NGLgruppen, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen, Luís Queiró för UEN-gruppen, Rijk van Dam för EDD-gruppen, Dominique F.C. Souchet, grupplös, Encarnación Redondo Jiménez, María Izquierdo Rojo, Joan Vallvé, Ilda Figueiredo, Juan Manuel Ferrández Lezaun, Roberta Angelilli, María del Pilar Ayuso González, Gordon J. Adam, Luciana Sbarbati, Ioannis Patakis, Giacomo Santini, Eryl Margaret McNally, Kyösti Tapio Virrankoski och Franz Fischler.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 10 mars, punkterna 5.9 och 5.10

21.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde var fastställd (”Föredragningslista” PE 342.370/OJME).

22.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.15.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Gérard Onesta

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Borghezio, van den Bos, Boselli, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cederschiöld, Celli, Cercas, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Paolo Costa, Cox, Crowley, Cushnahan, van Dam, Daul, Davies, De Clercq, Decourrière, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Flesch, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Galeote Quecedo, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garot, Garriga Polledo, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lagendijk, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lombardo, Lucas, Ludford, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Markov, Marques, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Myller, Naïr, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortiz Rivas, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Paisley, Pannella, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rocard, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scapagnini, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Uca, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vermeer, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatörer

Bagó, Balsai, Bastys, Beneš, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Mihael Brejc, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Cybulski, Demetriou, Filipek, Gadzinowski, Galażewski, Germič, Giertych, Genowefa Grabowska, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Grzyb, Gurmai, Holáň, Horvat, Ilves, Jerzy Jaskiernia, Kelemen, Klopotek, Klukowski, Konečná, Kósáné Kovács, Kowalska, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kubica, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Lachnit, Lepper, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lisak, Litwiniec, Lydeka, Lyżwiński, Macierewicz, Maldeikis, Manninger, Maštálka, Matsakis, Őry, Ouzký, Palečková, Pasternak, Pęczak, Alojz Peterle, Pieniążek, Plokšto, Podgórski, Podobnik, Pospíšil, Protasiewicz, Rouček, Rutkowski, Sefzig, Siekierski, Smorawiński, Surján, Szájer, Szczyglo, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Vadai, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Winiarczyk-Kossakowska, Wiśniowska, Wittbrodt, Żenkiewicz, Žiak

---

BILAGA 1

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| art | artikel |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

art

artikel

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Avfall ***I

Betänkande: GARGANI (A5-0117/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser ***I

Betänkande: GARGANI (A5-0085/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods ***I

Betänkande: GARGANI (A5-0086/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Deltagande i gemenskapens program för stöd inför anslutningen *

Betänkande: BERENGUER FUSTER (A5-0089/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen ***I

Betänkande: BÖSCH (A5-0087/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

Övrigt:

ÄF 5 från det behöriga utskottet syftar till att lägga till ett nytt skäl 7a.

6.   Ändringsbudget 1/2004

Betänkande: MULDER (A5-0059/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   Ändringsbudget 2/2004

Betänkande: GILL (A5-0073/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (Euratom) *

Betänkande: BÖGE, COLOM I NAVAL (A5-0069/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (EG-förordningar) ***I

Betänkande: BÖGE, COLOM I NAVAL (A5-0066/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

10.   Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (EG-beslut) (I) ***I

Betänkande: BÖGE, COLOM I NAVAL (A5-0067/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

11.   Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (EG-beslut) (II) ***I

Betänkande: BÖGE, COLOM I NAVAL (A5-0065/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

12.   Konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav *

Betänkande: MATIKAINEN-KALLSTRÖM (A5-0100/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

13.   Uppehållstillstånd *

Betänkande: SØRENSEN (A5-0099/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 449,45,7 |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

449,45,7

Begäran om omröstning med namnupprop:

PPE-DE: endast en omröstning

14.   Europols personal: 1. Tjänsteföreskrifter, 2 och 3. grundlöner och tillägg *

Betänkande: TURCO (A5-0108/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Omröstning: initiativ | ONU | — | 54,411,43 |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Omröstning: initiativ

ONU

—

54,411,43

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop:

Verts/ALE: initiativet

15.   Bättre övervakning av EG-rättens tillämpning

Betänkande: MacCORMICK (A5-0109/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

16.   Angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet)

Betänkande: SCHMID (A5-0097/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

17.   Dataskydd

Betänkande: CAPPATO (A5-0104/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 439,39,28 |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

439,39,28

Begäran om omröstning med namnupprop:

Verts/ALE endast en omröstning

18.   Internerade personers rättigheter i Europeiska unionen

Betänkande: TURCO (A5-0094/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 439,49,20 |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

439,49,20

Begäran om omröstning med namnupprop:

PSE, Verts/ALE endast en omröstning

19.   Daphne II-programmet ***II

Andrabehandlingsrekommendation: GRÖNER (A5-0083/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-4 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 5 | utskottet | ONU | + | 452,7,47 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-4

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

5

utskottet

ONU

+

452,7,47

Begäran om omröstning med namnupprop:

PSE ÄF 5

20.   Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå

Betänkande: DIMITRAKOPOULOS (A5-0071/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 2-3 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 5 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| artikel 22 | 8 | UEN | | — | |
| 1 | utskottet | | + | |
| efter artikel 184 | 6 | EDD + Dell'Alba | | T | |
| 7 | EDD + Dell'Alba | | T | |
| 4 | utskottet | | + | |
| Omröstning: förslag till beslut (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

2-3

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

5

utskottet

delad

1

+

2

+

artikel 22

8

UEN

—

1

utskottet

+

efter artikel 184

6

EDD + Dell'Alba

T

7

EDD + Dell'Alba

T

4

utskottet

+

Omröstning: förslag till beslut (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

ÄF 5

Första delen: hela texten utom punkt 5

Andra delen: denna punkt

21.   Omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning

Betänkande: CORBETT (A5-0068/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-3
  5-8 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 4 | utskottet | ONU | + | 390,78,38 |
| Omröstning: förslag till beslut (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-3

5-8

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

4

utskottet

ONU

+

390,78,38

Omröstning: förslag till beslut (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop:

Verts/ALE ÄF 4

22.   Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***I

Betänkande: PAULSEN (A5-0449/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | Block 1 | 139 ändringsförslag från 4 politiska grupper | EO | + | 301,190,10 |
| 173 | 4 politiska grupper | särsk. | + | |
| 206 | 4 politiska grupper | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| Block 2 | 54 ändringsförslag från utskottet | | ↓ | |
| 2 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 12 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 13 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 14 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 15 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 16 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 17 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 20 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 21 | utskottet | | ↓ | |
| 28 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 31 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 33 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 35 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 37 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 45 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 53 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 66 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 67 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 68 | utskottet | | ↓ | |
| 70 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 71 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 79 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 5 | utskottet | | + | |
| 60 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 5 | 147 | ELDR + GUE/NGL + PSE + Verts/ALE | | + | |
| 82 | PPE-DE | ONU | — | 204,299,9 |
| artikel 26, efter första stycket | 83 | PPE-DE | | — | |
| 84 | PPE-DE | | ↓ | |
| 85 | PPE-DE | | — | |
| artikel 28 | 175 | ELDR + GUE/NGL + PSE + Verts/ALE | | + | |
| 51 | utskottet | | ↓ | |
| 86 | PPE-DE | | ↓ | |
| Bilaga 4 | 224 | ELDR + GUE/NGL + PSE + Verts/ALE | | + | |
| 87 | PPE-DE | | ↓ | |
| skäl 32 | 81 | PPE-DE | | ↓ | |
| 96 | ELDR + GUE/NGL + PSE + Verts/ALE | | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | EO | + | 289,202,15 |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 287,194,23 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

texten i sin helhet

Block 1

139 ändringsförslag från 4 politiska grupper

EO

+

301,190,10

173

4 politiska grupper

särsk.

+

206

4 politiska grupper

delad

1

+

2

—

Block 2

54 ändringsförslag från utskottet

↓

2

utskottet

särsk.

↓

12

utskottet

särsk.

↓

13

utskottet

särsk.

↓

14

utskottet

särsk.

↓

15

utskottet

särsk.

↓

16

utskottet

särsk.

↓

17

utskottet

särsk.

↓

20

utskottet

särsk.

↓

21

utskottet

↓

28

utskottet

särsk.

↓

31

utskottet

särsk.

↓

33

utskottet

särsk.

↓

35

utskottet

särsk.

↓

37

utskottet

särsk.

↓

45

utskottet

särsk.

↓

53

utskottet

särsk.

↓

66

utskottet

särsk.

↓

67

utskottet

särsk.

↓

68

utskottet

↓

70

utskottet

särsk.

↓

71

utskottet

särsk.

↓

79

utskottet

särsk.

↓

5

utskottet

+

60

utskottet

särsk.

+

artikel 5

147

ELDR + GUE/NGL + PSE + Verts/ALE

+

82

PPE-DE

ONU

—

204,299,9

artikel 26, efter första stycket

83

PPE-DE

—

84

PPE-DE

↓

85

PPE-DE

—

artikel 28

175

ELDR + GUE/NGL + PSE + Verts/ALE

+

51

utskottet

↓

86

PPE-DE

↓

Bilaga 4

224

ELDR + GUE/NGL + PSE + Verts/ALE

+

87

PPE-DE

↓

skäl 32

81

PPE-DE

↓

96

ELDR + GUE/NGL + PSE + Verts/ALE

+

Omröstning: ändrat förslag

EO

+

289,202,15

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

287,194,23

| Block 1 = | 139 ändringsförslag från 4 politiska grupper (ändringsförslag 88-95, 97-146, 148-174, 176-223, 225-227, 228/80 [identiska] och 229) |
| --- | --- |
| Block 2 = | 76 ändringsförslag från utskottet ENVI (ändringsförslag 1-4, 6-50, 52-59 och 61-79) |
| Block 3 = | 2 ändringsförslag från utskottet ENVI (ändringsförslag 5 och 60) |

Block 1 =

139 ändringsförslag från 4 politiska grupper (ändringsförslag 88-95, 97-146, 148-174, 176-223, 225-227, 228/80 [identiska] och 229)

Block 2 =

76 ändringsförslag från utskottet ENVI (ändringsförslag 1-4, 6-50, 52-59 och 61-79)

Block 3 =

2 ändringsförslag från utskottet ENVI (ändringsförslag 5 och 60)

Begäran om omröstning med namnupprop:

PPE-DE ÄF 82

ELDR slutomröstning

Begäran om särskild omröstning:

| PPE-DE | ÄF 173 (block 1) |
| --- | --- |
| | ÄF 2, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 28, 31, 33, 35, 37, 45, 53, 66, 67, 70, 71, 79 (block 2) |
| | ÄF 60 (block 3) |

PPE-DE

ÄF 173 (block 1)

ÄF 2, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 28, 31, 33, 35, 37, 45, 53, 66, 67, 70, 71, 79 (block 2)

ÄF 60 (block 3)

Begäran om delad omröstning

ELDR

ÄF 206 (block 1)

Första delen: hela texten utom orden ”och får i fall av ... strafflagstiftning”

Andra delen: dessa ord

23.   Immaterialrätter ***I

Betänkande: FOURTOU (A5-0468/2003)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | block 1 | 4 politiska grupper | | + | |
| block 2 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 2 | 77 | PPE + PSE + ELDR + UEN | EO | + | 307,185,7 |
| 101=
  106= | CAPPATO m.fl.
  GUE/NGL | | ↓ | |
| 55 | Verts/ALE | | ↓ | |
| 13 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 5 | 80 | PPE + PSE + ELDR + UEN | | + | |
| 19 | utskottet | | ↓ | |
| 102=
  107= | CAPPATO m.fl.
  GUE/NGL | | ↓ | |
| artikel 7 | 103=
  108= | CAPPATO m.fl.
  GUE/NGL | ONU | — | 156,346,8 |
| 82 | PPE + PSE + ELDR + UEN | EO | + | 375,121,3 |
| 24-26 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 8 | 104 S =
  109 S = | CAPPATO m.fl.
  GUE/NGL | ONU | — | 137,352,22 |
| 83 | PPE + PSE + ELDR + UEN | | + | |
| 27 | utskottet | | ↓ | |
| 113 | EDD | ONU | ↓ | |
| artikel 9 | 84 | PPE + PSE + ELDR + UEN | | + | |
| 29 | utskottet | | ↓ | |
| 105 =
  110 = | CAPPATO m.fl.
  GUE/NGL | | ↓ | |
| artikel 10, efter punkt 5 | 111 | EDD | ONU | — | 165,343,10 |
| efter skäl 13 | 53 | Verts/ALE | ONU | — | 193,310,12 |
| 58 | PPE + PSE + ELDR + UEN | | + | |
| 5 | utskottet | | ↓ | |
| efter skäl 22 | 54 | Verts/ALE | delad/ONU | | |
| 1 | — | 198,305,11 |
| 2 | ↓ | |
| 59 | PPE + PSE + ELDR + UEN | | + | |
| efter skäl 22 | 112 | EDD | | — | |
| Omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 339,144,38 |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 330,151,39 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

texten i sin helhet

block 1

4 politiska grupper

+

block 2

utskottet

↓

artikel 2

77

PPE + PSE + ELDR + UEN

EO

+

307,185,7

101=

106=

CAPPATO m.fl.

GUE/NGL

↓

55

Verts/ALE

↓

13

utskottet

↓

artikel 5

80

PPE + PSE + ELDR + UEN

+

19

utskottet

↓

102=

107=

CAPPATO m.fl.

GUE/NGL

↓

artikel 7

103=

108=

CAPPATO m.fl.

GUE/NGL

ONU

—

156,346,8

82

PPE + PSE + ELDR + UEN

EO

+

375,121,3

24-26

utskottet

↓

artikel 8

104 S =

109 S =

CAPPATO m.fl.

GUE/NGL

ONU

—

137,352,22

83

PPE + PSE + ELDR + UEN

+

27

utskottet

↓

113

EDD

ONU

↓

artikel 9

84

PPE + PSE + ELDR + UEN

+

29

utskottet

↓

105 =

110 =

CAPPATO m.fl.

GUE/NGL

↓

artikel 10, efter punkt 5

111

EDD

ONU

—

165,343,10

efter skäl 13

53

Verts/ALE

ONU

—

193,310,12

58

PPE + PSE + ELDR + UEN

+

5

utskottet

↓

efter skäl 22

54

Verts/ALE

delad/ONU

1

—

198,305,11

2

↓

59

PPE + PSE + ELDR + UEN

+

efter skäl 22

112

EDD

—

Omröstning: ändrat förslag

ONU

+

339,144,38

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

330,151,39

| Block 1 = | 38 ändringsförslag från 4 politiska grupper (ändringsförslag 56, 57, 60-76, 78, 79, 81, 85-100) |
| --- | --- |
| Block 2 = | 44 ändringsförslag från utskottet JURI (ändringsförslag 1-4, 6-12, 14-18, 20-23, 28, 30-52) |

Block 1 =

38 ändringsförslag från 4 politiska grupper (ändringsförslag 56, 57, 60-76, 78, 79, 81, 85-100)

Block 2 =

44 ändringsförslag från utskottet JURI (ändringsförslag 1-4, 6-12, 14-18, 20-23, 28, 30-52)

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE ÄF 103, 104, 111, 53, 54

Verts/ALE ÄF 53, ändrat förslag och slutomröstning

Begäran om delad omröstning:

Verts/ALE

ÄF 54

Första delen: hela texten utom orden ”Handlingar i kommersiell ... kommersiellt inflytande”

Andra delen: dessa ord

24.   Elektromagnetisk kompatibilitet ***I

Betänkande: BERENGUER FUSTER (A5-0113/004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-15
  17-26
  30
  32-36
  38 | utskottet | | + | |
| artikel 7 | 39 | PSE | | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-15

17-26

30

32-36

38

utskottet

+

artikel 7

39

PSE

+

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslagen 16, 27, 28, 29, 31 och 37 har strukits.

25.   Föroreningar från motorer drivna med naturgas eller gasol ***I

Betänkande: LANGE (A5-0057/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1
  3
  6-7
  9
  11 | utskottet | | + | |
| artikel 2, efter punkt 9 | 13 | PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE | | + | |
| 4 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 3, punkt 1, led a och b | 14 | PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE | | + | |
| 5 | utskottet | | ↓ | |
| efter artikel 4 | 15 | PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE | | + | |
| 8 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 7, efter punkt 1 | 16 | PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE | | + | |
| 10 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 8 | 17 | PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE | | + | |
| efter skäl 15 | 12 | PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE | | + | |
| 2 | utskottet | | ↓ | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1

3

6-7

9

11

utskottet

+

artikel 2, efter punkt 9

13

PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE

+

4

utskottet

↓

artikel 3, punkt 1, led a och b

14

PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE

+

5

utskottet

↓

efter artikel 4

15

PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE

+

8

utskottet

↓

artikel 7, efter punkt 1

16

PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE

+

10

utskottet

↓

artikel 8

17

PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE

+

efter skäl 15

12

PSE + PPE-DE + ELDR + Verts/ALE

+

2

utskottet

↓

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

26.   Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel *

Betänkande: OOSTLANDER (A5-0095/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 1 | 1 | Verts/ALE | ONU | + | 261,242,7 |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

efter punkt 1

1

Verts/ALE

ONU

+

261,242,7

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE ÄF 1

27.   Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna *

Betänkande: VON BOETTICHER (A5-0093/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-52 | utskottet | | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-52

utskottet

+

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

28.   Samordna arbets-, familje- och privatlivet

Betänkande: BASTOS (A5-0092/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 3 | 8 | PSE | ONU | + | 241,222,48 |
| punkt 7 | | originaltexten | ONU | + | 470,20,14 |
| punkt 8 | 9 | ELDR | | — | |
| punkt 13 | 10S | ELDR | | — | |
| punkt 15 | 11 | ELDR | | — | |
| punkt 16 | 12 | ELDR | | — | |
| punkt 17 | 13 | ELDR | | — | |
| punkt 18 | 14 | ELDR | | — | |
| punkt 20 | 15S | ELDR | | — | |
| punkt 21 | 4 | GUE/NGL | | — | |
| 16 | ELDR | | — | |
| punkt 26 | 17 | ELDR | | — | |
| efter punkt 29 | 5 | GUE/NGL | ONU | — | 169,321,21 |
| punkt 30 | 6 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 31 | 18 | ELDR | | — | |
| efter strecksats 9 | 7 | PPE-DE + PSE | | + | |
| efter strecksats 11 | 1 | UEN | EO | + | 305,199,7 |
| skäl G | 2S | UEN | ONU | + | 353,143,13 |
| skäl K | 3 | UEN | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 424,51,37 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 3

8

PSE

ONU

+

241,222,48

punkt 7

originaltexten

ONU

+

470,20,14

punkt 8

9

ELDR

—

punkt 13

10S

ELDR

—

punkt 15

11

ELDR

—

punkt 16

12

ELDR

—

punkt 17

13

ELDR

—

punkt 18

14

ELDR

—

punkt 20

15S

ELDR

—

punkt 21

4

GUE/NGL

—

16

ELDR

—

punkt 26

17

ELDR

—

efter punkt 29

5

GUE/NGL

ONU

—

169,321,21

punkt 30

6

GUE/NGL

—

punkt 31

18

ELDR

—

efter strecksats 9

7

PPE-DE + PSE

+

efter strecksats 11

1

UEN

EO

+

305,199,7

skäl G

2S

UEN

ONU

+

353,143,13

skäl K

3

UEN

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

424,51,37

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE ÄF 8, 5, 2 , slutomröstning

PSE punkt 7, slutomröstning

29.   Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionen

Betänkande: MARTÍNEZ OROZCO (A5-0102/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 13 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 14, strecksats 1 | 1 | PPE-DE | | — | |
| punkt 14, strecksats 2 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 14, strecksats 4 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 14, strecksats 5 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 14, strecksats 8 | 2 | PPE-DE | | — | |
| punkt 16 | 3 | PPE-DE | | — | |
| 5 | PSE | | + | |
| punkt 20 | 4 | PPE-DE | | — | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 311,38,156 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 13

originaltexten

särsk.

+

punkt 14, strecksats 1

1

PPE-DE

—

punkt 14, strecksats 2

originaltexten

särsk.

+

punkt 14, strecksats 4

originaltexten

särsk.

+

punkt 14, strecksats 5

originaltexten

särsk.

+

punkt 14, strecksats 8

2

PPE-DE

—

punkt 16

3

PPE-DE

—

5

PSE

+

punkt 20

4

PPE-DE

—

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

311,38,156

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE punkterna 13, 14 (strecksats 2), 14 (strecksats 4), 14 (strecksats 5)

30.   Befolkning och utveckling

Betänkande: JUNKER (A5-0055/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 4 | 31 | UEN | | — | |
| efter punkt 4 | 28 | UEN | | — | |
| punkt 6 | 15 | PPE-DE | | — | |
| punkt 7 | 16 | PPE-DE | | — | |
| punkt 8 | 17 | PPE-DE | | — | |
| efter punkt 9 | 5 | PSE | | + | |
| punkt 10 | | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 10 | 26 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 11 | 18 | PPE-DE | | — | |
| punkt 13 | 19 | PPE-DE | | + | |
| punkt 17 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 20 | 21 | PPE-DE | ONU | — | 186,305,16 |
| 30 | UEN | ONU | — | 215,285,3 |
| 20 | PPE-DE | ONU | — | 207,281,18 |
| efter punkt 21 | 4 | PSE | | + | |
| punkt 23 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 24 | 24 | Verts/ALE + m.fl. | | + | |
| punkt 25 | 25 | Verts/ALE + m.fl. | | + | |
| efter punkt 25 | 22 | PPE-DE | | + | |
| punkt 26 | 23S | PPE-DE | ONU | — | 228,277,3 |
| strecksats 12 | 6 | PPE-DE | | — | |
| efter strecksats 15 | 27 | UEN | | — | |
| efter strecksats 29 | 1 | PSE | | + | |
| efter skäl C | 29 | UEN | | — | |
| skäl D | | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl E | 7 | PPE-DE | | — | |
| skäl K | 8 | PPE-DE | ONU | — | 210,283,11 |
| skäl L | 9 | PPE-DE | | — | |
| skäl Q | 10 | PPE-DE | ONU | — | 217,277,11 |
| efter skäl R | 11 | PPE-DE | | + | |
| efter skäl Y | 12 | PPE-DE | ONU | — | 210,284,12 |
| skäl Z | 13 | PPE-DE | EO | + | 256,173,72 |
| skäl AB | 14 | PPE-DE | ONU | — | 210,286,8 |
| skäl AC | 2 | PSE | | + | |
| efter skäl AC | 3 | PSE | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 287,196,13 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 4

31

UEN

—

efter punkt 4

28

UEN

—

punkt 6

15

PPE-DE

—

punkt 7

16

PPE-DE

—

punkt 8

17

PPE-DE

—

efter punkt 9

5

PSE

+

punkt 10

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 10

26

GUE/NGL

+

punkt 11

18

PPE-DE

—

punkt 13

19

PPE-DE

+

punkt 17

originaltexten

särsk.

+

punkt 20

21

PPE-DE

ONU

—

186,305,16

30

UEN

ONU

—

215,285,3

20

PPE-DE

ONU

—

207,281,18

efter punkt 21

4

PSE

+

punkt 23

originaltexten

särsk.

+

punkt 24

24

Verts/ALE + m.fl.

+

punkt 25

25

Verts/ALE + m.fl.

+

efter punkt 25

22

PPE-DE

+

punkt 26

23S

PPE-DE

ONU

—

228,277,3

strecksats 12

6

PPE-DE

—

efter strecksats 15

27

UEN

—

efter strecksats 29

1

PSE

+

efter skäl C

29

UEN

—

skäl D

originaltexten

särsk.

+

skäl E

7

PPE-DE

—

skäl K

8

PPE-DE

ONU

—

210,283,11

skäl L

9

PPE-DE

—

skäl Q

10

PPE-DE

ONU

—

217,277,11

efter skäl R

11

PPE-DE

+

efter skäl Y

12

PPE-DE

ONU

—

210,284,12

skäl Z

13

PPE-DE

EO

+

256,173,72

skäl AB

14

PPE-DE

ONU

—

210,286,8

skäl AC

2

PSE

+

efter skäl AC

3

PSE

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

287,196,13

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE ÄF 20, 21 + slutomröstning

PSE ÄF 30, 20, 21, 23S, 8, 10, 12, 14, slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE punkt 10

UEN skäl D, punkterna 10, 17, 23

31.   Bättre och enklare lagstiftning

Betänkande 3 MEDINA ORTEGA (A5-0118/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

Betänkande Sörensen A5-0099/2004

resolution

Ja-röster: 449

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Pasqua, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 45

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, García-Orcoyen Tormo, Goodwill, Harbour, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Perry, Provan, Purvis, Scallon, Stevenson, Sturdy, Twinn, Villiers

Nedlagda röster: 7

NI: Beysen, Borghezio, Mennea, Speroni

UEN: Caullery, Segni, Thomas-Mauro

Betänkande Turco A5-0108/2004

texten

Ja-röster: 54

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere

PPE-DE: Ferri, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Naranjo Escobar, Oreja Arburúa, Salafranca Sánchez-Neyra, Vidal-Quadras Roca, Zabell

UEN: Andrews, Camre, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Ribeiro e Castro

Nej-röster: 411

EDD: Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Kaufmann, Patakis

NI: Beysen, Bonino, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Speroni, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Menrad, Mombaur, Morillon, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Muscardini, Pasqua, Poli Bortone, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 43

EDD: Abitbol, Kuntz

GUE/NGL: Puerta

NI: Berthu, Kronberger, Souchet

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Perry, Provan, Purvis, Scallon, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

Betänkande Cappato A5-0104/2004

resolution

Ja-röster: 439

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zabell, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 39

EDD: Belder, Blokland, van Dam

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Descamps, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Perry, Provan, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

Nedlagda röster: 28

EDD: Bernié, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Titford

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Beazley

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Marchiani, Muscardini, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Betänkande Turco A5-0094/2004

resolution

Ja-röster: 439

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Collins, Fitzsimons, Hyland, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 49

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Borghezio, Speroni

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Perry, Provan, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

UEN: Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Marchiani, Muscardini, Pasqua, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 20

EDD: Bernié, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Titford

NI: Berthu, Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Beazley

UEN: Queiró

Rekommendation Gröner A5-0083/2004

ändring 5

Ja-röster: 452

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 7

EDD: Belder, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Saint-Josse

Nedlagda röster: 47

EDD: Bernié, Booth, Mathieu, Titford

GUE/NGL: Patakis

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella, Turco

PPE-DE: Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Perry, Provan, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

Betänkande Corbett A5-0068/2004

ändring 4

Ja-röster: 390

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron, Naïr

NI: Beysen, Borghezio, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bösch, Boselli, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Nej-röster: 78

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Krarup, Manisco, Markov, Patakis, Scarbonchi

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Deva, De Veyrac, Goodwill, Maat, Schleicher, Tannock

PSE: Dehousse, Miguélez Ramos

UEN: Marchiani, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 38

EDD: Booth, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Davies

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Eriksson, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Meijer, Modrow, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Souchet

PSE: Berger, Dhaene, Mendiluce Pereiro, Scheele

Betänkande Paulsen A5-0449/2003

ändring 82

Ja-röster: 204

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Fiebiger

NI: Beysen, Borghezio, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zimmerling, Zissener

PSE: Berès, Görlach, Kindermann, Marinho

UEN: Andrews, Fitzsimons, Hyland, Queiró

Verts/ALE: Wyn

Nej-röster: 299

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Souchet

PPE-DE: Arvidsson, Cederschiöld, Grönfeldt Bergman, Sacrédeus, Stenmarck, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Marchiani, Muscardini, Pasqua, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Nedlagda röster: 9

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Pannella, Turco

Betänkande Paulsen A5-0449/2003

resolution

Ja-röster: 287

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Arvidsson, Cederschiöld, De Sarnez, Dimitrakopoulos, Ebner, Grönfeldt Bergman, Hortefeux, Maat, Oomen-Ruijten, Sacrédeus, Stenmarck, Trakatellis, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Boselli, Bowe, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Poli Bortone, Segni

Verts/ALE: Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 194

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Titford

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Goebbels

UEN: Caullery, Marchiani, Queiró

Nedlagda röster: 23

EDD: Bonde, Kuntz, Sandbæk

GUE/NGL: Patakis

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Flemming

PSE: Dehousse, Görlach, Kindermann

UEN: Camre, Pasqua, Ribeiro e Castro

Betänkande Fourtou A5-0468/2003

ändring 103 och 108

Ja-röster: 156

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Clegg, Monsonís Domingo, Plooij-van Gorsel, Rutelli, Thors, Vallvé

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Stirbois, Turco

PPE-DE: Korhola, Lulling, Matikainen-Kallström, Suominen, Vatanen, Vlasto, Wijkman

PSE: van den Berg, Berger, van den Burg, Carrilho, Casaca, Dehousse, Dhaene, El Khadraoui, Färm, Fava, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Mendiluce Pereiro, Miranda de Lage, Napoletano, Paciotti, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Scheele, Sornosa Martínez, Swiebel, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Wiersma, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Muscardini, Poli Bortone, Queiró, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 346

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Bösch, Boselli, Bowe, Campos, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbey, De Keyser, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Izquierdo Collado, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Andrews, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Pasqua, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 8

ELDR: Malmström, Olsson, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Herzog

NI: Gollnisch

UEN: Camre, Ribeiro e Castro

Betänkande Fourtou A5-0468/2003

ändring 104 och 109

Ja-röster: 137

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Clegg, Monsonís Domingo, Plooij-van Gorsel, Rutelli, Thors, Vallvé

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Korhola, Lulling, Matikainen-Kallström, Suominen, Vatanen, Wijkman

PSE: van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Carrilho, Casaca, Dehousse, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Fava, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Rojo, Marinho, Mendiluce Pereiro, Napoletano, Paciotti, Prets, Ruffolo, Sacconi, Scheele, Swiebel, Swoboda, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Wiersma, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Muscardini, Poli Bortone, Queiró, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 352

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Boselli, Bowe, Campos, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Díez González, Duhamel, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Pasqua, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 22

EDD: Bernié, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Titford

ELDR: Malmström, Olsson, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Herzog

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Gollnisch, Kronberger, Raschhofer, Stirbois

PSE: Zimeray

UEN: Camre

Betänkande Fourtou A5-0468/2003

ändring 111

Ja-röster: 165

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Clegg, Plooij-van Gorsel, Thors, Vallvé

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Speroni, Turco

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström, Suominen, Vatanen

PSE: Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gillig, Guy-Quint, van Hulten, Imbeni, Lalumière, Lavarra, Marinho, Mendiluce Pereiro, Napoletano, Paciotti, Pittella, Poignant, Prets, Rocard, Roure, Ruffolo, Sacconi, Scheele, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Torres Marques, Trentin, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Wiersma, Zimeray, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Muscardini, Nobilia, Poli Bortone, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 343

EDD: Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Boselli, Bowe, Cashman, Ceyhun, Corbett, Díez González, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 10

ELDR: Malmström, Olsson, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Jarzembowski, Lisi

UEN: Camre

Betänkande Fourtou A5-0468/2003

ändring 53

Ja-röster: 193

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, Clegg, Plooij-van Gorsel, Thors, Vallvé

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Stirbois, Turco

PPE-DE: Doorn, Ferri, Karas, Korhola, Matikainen-Kallström, Rack, Rübig, Schierhuber, Suominen, Vatanen, Zappalà

PSE: Aparicio Sánchez, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Ceyhun, Corbett, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Mendiluce Pereiro, Müller, Napoletano, Napolitano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Trentin, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 310

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Barón Crespo, Boselli, Bowe, Cashman, Corbey, Díez González, Evans Robert J.E., Färm, Gill, Glante, Goebbels, Hänsch, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Izquierdo Collado, Karamanou, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Lage, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Murphy, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Poos, Read, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Watts, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Bigliardo, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 12

EDD: Booth, Farage, Titford

ELDR: Malmström, Olsson, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Herzog

NI: Martin Hans-Peter

UEN: Camre, Nobilia, Turchi

Betänkande Fourtou A5-0468/2003

ändring 54, första delen

Ja-röster: 198

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Clegg, Plooij-van Gorsel, Rutelli, Thors, Vallvé

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Stirbois, Turco

PPE-DE: Doorn, Karas, Korhola, Matikainen-Kallström, Pronk, Rack, Rübig, Schierhuber, Vatanen

PSE: Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Ceyhun, Corbett, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Rojo, Junker, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Mastorakis, Mendiluce Pereiro, Miguélez Ramos, Müller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Swiebel, Swoboda, Trentin, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zrihen

UEN: Berlato, Muscardini, Poli Bortone, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 305

EDD: Kuntz

ELDR: Andreasen, van den Bos, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Hager, de La Perriere, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Boselli, Bowe, Cashman, Corbey, Díez González, Evans Robert J.E., Färm, Gill, Hänsch, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Lage, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Pérez Royo, Poos, Rapkay, Read, Rothley, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Watts, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 11

ELDR: Malmström, Olsson, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Herzog

NI: Martin Hans-Peter, Mennea

UEN: Bigliardo, Camre, Nobilia, Turchi

Betänkande Fourtou A5-0468/2003

kommissionens förslag

Ja-röster: 339

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, van den Bos, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Fraisse, Herzog, Jové Peres, Puerta

NI: Beysen, Borghezio, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Boselli, Bowe, Campos, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, De Keyser, Díez González, Duhamel, Evans Robert J.E., Färm, Fruteau, Garot, Gill, Glante, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Lage, Lalumière, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Murphy, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Poignant, Poos, Rapkay, Read, Rocard, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Andrews, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nej-röster: 144

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Clegg, Malmström, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Kaufmann, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Korhola, Matikainen-Kallström, Schierhuber, Vatanen

PSE: van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Carraro, Carrilho, Ceyhun, Dehousse, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Gebhardt, Goebbels, Görlach, Haug, van Hulten, Imbeni, Junker, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lange, Lavarra, Leinen, Mendiluce Pereiro, Müller, Napoletano, Napolitano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rothe, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Scheele, Schulz, Swiebel, Swoboda, Trentin, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Wiersma, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Muscardini, Nobilia, Poli Bortone, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 38

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, Vallvé, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bertinotti, Brie, Caudron, Koulourianos, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Scarbonchi, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Martin Hans-Peter, Stirbois

PPE-DE: Lisi, Suominen, Wijkman

PSE: Roth-Behrendt, dos Santos, Savary

UEN: Camre

Betänkande Fourtou A5-0468/2003

resolution

Ja-röster: 330

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Busk, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Fraisse, Herzog, Puerta

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Boselli, Bowe, Campos, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Díez González, Duhamel, Evans Robert J.E., Färm, Fruteau, Garot, Gill, Gillig, Glante, Guy-Quint, Hänsch, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Iivari, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Lage, Lalumière, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Murphy, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Poignant, Poos, Rapkay, Read, Rocard, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Watts, Whitehead, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Andrews, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nej-röster: 151

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Clegg, Malmström, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Blak, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Kaufmann, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Deva, Florenz, Korhola, Matikainen-Kallström, Schierhuber, Wijkman

PSE: van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Carraro, Carrilho, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Gebhardt, Goebbels, Görlach, Haug, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Rojo, Junker, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lange, Leinen, Mendiluce Pereiro, Moraes, Müller, Napoletano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rothe, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Schulz, Soares, Swiebel, Swoboda, Trentin, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Camre, Muscardini, Nobilia, Poli Bortone, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 39

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, van den Bos, Vallvé, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Jové Peres, Koulourianos, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Scarbonchi, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Martin Hans-Peter, Stirbois

PPE-DE: Lisi, Marini, Suominen

PSE: Gröner, Roth-Behrendt, Sousa Pinto

Betänkande Oostlander A5-0095/2004

ändring 1

Ja-röster: 261

EDD: Andersen, Bonde, van Dam, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Mantovani, Mauro, Nicholson, Perry, Provan, Purvis, Scallon, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 242

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Färm, Hedkvist Petersen, Karlsson, Pérez Royo, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

EDD: Booth, Farage, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Eriksson

PSE: Dehousse, Hänsch

Betänkande Bastos A5-0092/2004

ändring 8

Ja-röster: 241

ELDR: Plooij-van Gorsel, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella

PPE-DE: Berend, von Boetticher, Gutiérrez-Cortines, Mombaur, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 222

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rutelli, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Poli Bortone, Segni, Turchi

Nedlagda röster: 48

EDD: Bernié, Bonde, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Dupuis, Turco

PPE-DE: Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Provan, Purvis, Scallon, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

PSE: Van Lancker

Betänkande Bastos A5-0092/2004

punkt 7

Ja-röster: 470

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 20

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Garaud, Mennea

PPE-DE: Arvidsson, Cederschiöld, Grönfeldt Bergman, Mantovani, Stenmarck, Wachtmeister

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Poli Bortone, Segni

Nedlagda röster: 14

EDD: Saint-Josse

GUE/NGL: Patakis

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de Gaulle, Gollnisch, Pannella, Stirbois, Turco

PSE: Dehousse

Betänkande Bastos A5-0092/2004

ändring 5

Ja-röster: 169

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: McMillan-Scott

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hughes, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Mastorakis, Mendiluce Pereiro, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Souladakis, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 321

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Bowe, Carraro, Carrilho, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Färm, Fava, Fruteau, Gillig, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Hume, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, McNally, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Morgan, Müller, Paciotti, Poignant, Poos, Read, Rocard, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Soares, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Trentin, Tsatsos, Vattimo, Veltroni, Volcic, Zimeray, Zrihen

UEN: Andrews, Bigliardo, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 21

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Booth, Butel, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PSE: Van Lancker

UEN: Camre

Betänkande Bastos A5-0092/2004

ändring 2

Ja-röster: 353

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: André-Léonard, Rutelli

GUE/NGL: Herzog

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Díez González, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 143

EDD: Andersen, Bonde, Mathieu, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Bremmer, Maat, Martens, Oomen-Ruijten, Thyssen, Wijkman

PSE: Andersson, Dehousse, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Färm, Gillig, Gröner, Guy-Quint, Junker, Lund, Marinho, Miguélez Ramos, Roure, Swiebel, Theorin, Van Lancker, Zimeray, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 13

EDD: Bernié, Butel, Esclopé

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Matikainen-Kallström, Suominen

Betänkande Bastos A5-0092/2004

resolution

Ja-röster: 424

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Rutelli

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kastler, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 51

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

PPE-DE: Arvidsson, Cederschiöld, Fatuzzo, Grönfeldt Bergman, Stenmarck, Wachtmeister

PSE: Swiebel

Nedlagda röster: 37

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Booth, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: André-Léonard

GUE/NGL: Ainardi, Fiebiger, Krarup, Patakis, Sjöstedt

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella, Souchet, Turco

PPE-DE: Callanan, Fiori, Jeggle, Keppelhoff-Wiechert, Lulling, Nicholson, Posselt, Radwan

PSE: Dehousse, Gillig, Guy-Quint, Lund, Zimeray, Zrihen

UEN: Camre

Betänkande Valenciano Martinez-Orozco A5-0102/2004

resolution

Ja-röster: 311

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: André-Léonard, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Speroni, Turco

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bodrato, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Cocilovo, Corrie, Deprez, Deva, Dover, Elles, Ferri, Gargani, Goodwill, Harbour, Inglewood, Jackson, Khanbhai, McMillan-Scott, Perry, Provan, Purvis, Scallon, Stevenson, van Velzen

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Nobilia, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 38

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, Busk, Davies, Riis-Jørgensen, Sørensen

NI: Berthu, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Berend, von Boetticher, Ferber, Florenz, Foster, Goepel, Gomolka, Helmer, Jarzembowski, Klamt, Koch, Langen, Lechner, Mayer Xaver, Menrad, Nassauer, Oostlander, Posselt, Radwan, Redondo Jiménez, Sacrédeus, Schleicher, Schwaiger, Sommer, Wieland, Zimmerling, Zissener

Nedlagda röster: 156

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Patakis

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klaß, Knolle, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà

UEN: Andrews, Caullery, Marchiani, Pasqua, Thomas-Mauro

Betänkande Junker A5-0055/2004

ändring 21

Ja-röster: 186

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Calò

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, De Mita, Deprez, De Sarnez, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Sommer, Stauner, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Duin

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Muscardini, Poli Bortone, Turchi

Nej-röster: 305

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Balfe, Decourrière, Matikainen-Kallström, Posselt, Schaffner, Smet, Sudre, Thyssen, de Veyrinas, Vlasto, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 16

EDD: Booth, Titford

PPE-DE: Arvidsson, Cederschiöld, Descamps, Grönfeldt Bergman, Hermange, Lamassoure, Martin Hugues, Rack, Rübig, Scallon, Stenmarck, Suominen, Wachtmeister

UEN: Thomas-Mauro

Betänkande Junker A5-0055/2004

ändring 30

Ja-röster: 215

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, Booth, van Dam, Kuntz, Titford

ELDR: Calò

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Leinen, Soares

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 285

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Jarzembowski, Lamassoure, Matikainen-Kallström, Schaffner, de Veyrinas, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 3

PPE-DE: Suominen

UEN: Caullery, Pasqua

Betänkande Junker A5-0055/2004

ändring 20

Ja-röster: 207

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Calò

NI: Beysen, Borghezio, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 281

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Matikainen-Kallström

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Collins, Hyland, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 18

EDD: Booth, Titford

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, de La Perriere, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Lamassoure, Posselt, Rack, Rübig, Scallon, Suominen

UEN: Camre

Betänkande Junker A5-0055/2004

ändring 23

Ja-röster: 228

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz

ELDR: Calò

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Mennea, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 277

EDD: Andersen, Bonde, Mathieu, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 3

EDD: Titford

NI: Souchet

PSE: Dehousse

Betänkande Junker A5-0055/2004

ändring 8

Ja-röster: 210

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Miguélez Ramos

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 283

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Schaffner, Suominen, de Veyrinas, Vlasto, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 11

EDD: Booth, Titford

ELDR: Calò

NI: Borghezio, de La Perriere, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Posselt, Rack, Rübig, Scallon

Betänkande Junker A5-0055/2004

ändring 10

Ja-röster: 217

EDD: Belder, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 277

EDD: Andersen, Bonde, Mathieu, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Matikainen-Kallström, Suominen, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 11

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Titford

ELDR: Calò

GUE/NGL: Patakis

PPE-DE: Posselt, Rack, Radwan, Rübig, Scallon

Betänkande Junker A5-0055/2004

ändring 12

Ja-röster: 210

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 284

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Matikainen-Kallström, Schaffner, Suominen, de Veyrinas, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 12

EDD: Abitbol, Booth, Titford

ELDR: Calò

GUE/NGL: Patakis

NI: de La Perriere

PPE-DE: Martin Hugues, Posselt, Rack, Radwan, Rübig, Scallon

Betänkande Junker A5-0055/2004

ändring 14

Ja-röster: 210

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Gillig

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 286

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Schaffner, Suominen, de Veyrinas, Vlasto, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 8

EDD: Abitbol, Booth, Titford

ELDR: Calò

PPE-DE: Posselt, Rack, Rübig, Scallon

Betänkande Junker A5-0055/2004

resolution

Ja-röster: 287

EDD: Andersen, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Huhne, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vinci, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Cederschiöld, Gargani, Grönfeldt Bergman, Jackson, Matikainen-Kallström, Nisticò, Schaffner, Stenmarck, Sumberg, Tannock, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 196

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Calò

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Coelho, Corrie, Cushnahan, Daul, Decourrière, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mantovani, Marini, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 13

EDD: Abitbol, Booth, Titford

PPE-DE: Cornillet, De Sarnez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Grosch, Maat, Oomen-Ruijten, Trakatellis, de Veyrinas, Vlasto

---

TEXTER ANTAGNA

P5_TA(2004)0123

Avfall ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (kodifierad version) (KOM(2003) 731 — C5-0577/2003 — 2003/0283(COD))

(Medbeslutandeförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 731) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 731) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0577/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0577/2003),

| — | med beaktande av artiklarna 67 och 89 och artikel 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67 och 89 och artikel 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0117/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0117/2004),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0124

Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (kodifierad version) (KOM(2003) 467 — C5-0364/2003 — 2003/0181(COD))

(Medbeslutandeförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 467) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 467) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0364/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0364/2003),

| — | med beaktande av artiklarna 67 och 89 samt artikel 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67 och 89 samt artikel 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0085/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0085/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0125

Tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om vissa tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods (kodifierad version) (KOM(2003) 732 — C5-0578/2003 — 2003/0285(COD))

(Medbeslutandeförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 732) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 732) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0578/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0578/2003),

| — | med beaktande av artiklarna 67 och 89 samt artikel 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67 och 89 samt artikel 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0086/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0086/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0126

Deltagande i gemenskapens program för stöd inför anslutningen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3906/89, (EG) nr 555/2000, (EG) nr 2500/2001, (EG) nr 1268/1999 och (EG) nr 1267/1999 i syfte att göra det möjligt för de länder som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen att delta i anbudsinfordringar som anordnas inom ramen för gemenskapens program för stöd inför anslutningen (KOM(2003) 793 — C5-0049/2004 — 2003/0306(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 793) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 793) (1),

| — | med beaktande av artikel 181a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0049/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 181a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0049/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0089/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0089/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0127

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen (KOM(2003) 278 — C5-0312/2003 — 2003/0152(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 278) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 278) (1),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 8/2003 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 8/2003 (2),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 280.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0312/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 280.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0312/2003),

| — | med beaktande av artikel 112 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets uttalande av den 18 december 2003 om de program som antas i enlighet med medbeslutandeförfarandet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets uttalande av den 18 december 2003 om de program som antas i enlighet med medbeslutandeförfarandet (4),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0087/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0087/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten i kommissionens förslag är förenlig med taken i utgiftskategorierna 3 och 5 i budgetplanen för 2000-2006. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten i kommissionens förslag är förenlig med taken i utgiftskategorierna 3 och 5 i budgetplanen för 2000-2006.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att vid en eventuell förnyelse av handlingsprogrammet efter 2006 införa tydligare definierade och mätbara mål, i enlighet med revisionsrättens yttrande, för att underlätta en utvärdering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att vid en eventuell förnyelse av handlingsprogrammet efter 2006 införa tydligare definierade och mätbara mål, i enlighet med revisionsrättens yttrande, för att underlätta en utvärdering.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 318, 30.12.2003, s. 5.

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  P5_TA(2003)0588.

P5_TC1-COD(2003)0152

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Herculeprogrammet)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om inrättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 280.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av revisionsrättens yttrande (1),

enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen och medlemsstaterna har som mål att bekämpa bedrägerier och all annan olaglig verksamhet som skadar gemenskapens ekonomiska intressen. Alla tillgängliga medel måste användas för att nå detta mål, med bevarande av det sätt på vilket ansvaret för närvarande är fördelat mellanmedlemsstaterna och gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen och medlemsstaterna har som mål att bekämpa bedrägerier och all annan olaglig verksamhet som skadar gemenskapens ekonomiska intressen. Alla tillgängliga medel måste användas för att nå detta mål, med bevarande av det sätt på vilket ansvaret för närvarande är fördelat mellanmedlemsstaterna och gemenskapen.

| (2) | Åtgärder som har till syfte bl.a. att informera, undersöka, utbilda eller lämna tekniskt eller vetenskapligt bistånd inom området för bedrägeribekämpning bidrar avsevärt till att förbättra skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(2)

Åtgärder som har till syfte bl.a. att informera, undersöka, utbilda eller lämna tekniskt eller vetenskapligt bistånd inom området för bedrägeribekämpning bidrar avsevärt till att förbättra skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen.

| (3) | Insatser på detta område bör därför främjas och organ som medverkar på detta område bör beviljas stöd genom bidrag för administrationskostnader. De erfarenheter som gjorts visar att det i förhållande till de verksamheter på nationell nivå som avser främjande av företag finns ett intresse av att tillhandahålla ett stöd på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Insatser på detta område bör därför främjas och organ som medverkar på detta område bör beviljas stöd genom bidrag för administrationskostnader. De erfarenheter som gjorts visar att det i förhållande till de verksamheter på nationell nivå som avser främjande av företag finns ett intresse av att tillhandahålla ett stöd på gemenskapsnivå.

| (4) | Stödet till organ och åtgärder genomfördes fram till 2003 genom krediter ur budgetposterna A03600 och A03010 ”Konferenser, kongresser och möten i samband med europeiska advokatsammanslutningars verksamhet i syfte att skydda gemenskapens ekonomiska intressen” och budgetpost B5-910 ”Allmänna åtgärder för bedrägeribekämpning” i Europeiska unionens allmänna budget. |
| --- | --- |

(4)

Stödet till organ och åtgärder genomfördes fram till 2003 genom krediter ur budgetposterna A03600 och A03010 ”Konferenser, kongresser och möten i samband med europeiska advokatsammanslutningars verksamhet i syfte att skydda gemenskapens ekonomiska intressen” och budgetpost B5-910 ”Allmänna åtgärder för bedrägeribekämpning” i Europeiska unionens allmänna budget.

| (5) | Enligt artikel 112 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) skall beviljande av ekonomiskt bidrag för redan inledda åtgärder ske under strikta villkor som skall framgå av den grundläggande rättsakten. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 112 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) skall beviljande av ekonomiskt bidrag för redan inledda åtgärder ske under strikta villkor som skall framgå av den grundläggande rättsakten.

| (6) | Därför bör en sådan grundläggande rättsakt antas för att rationalisera och komplettera befintliga bidrag genom att anta detta beslut om inrättande av ett strukturerat, specifikt och tvärvetenskapligt handlingsprogram för gemenskapen på lång sikt. |
| --- | --- |

(6)

Därför bör en sådan grundläggande rättsakt antas för att rationalisera och komplettera befintliga bidrag genom att anta detta beslut om inrättande av ett strukturerat, specifikt och tvärvetenskapligt handlingsprogram för gemenskapen på lång sikt.

| (7) | Detta program bör öppnas för alla medlemsstater och grannländer, eftersom det är viktigt att säkerställa ett effektivt och likvärdigt skydd för gemenskapens ekonomiska intressen även utanför medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

Detta program bör öppnas för alla medlemsstater och grannländer, eftersom det är viktigt att säkerställa ett effektivt och likvärdigt skydd för gemenskapens ekonomiska intressen även utanför medlemsstaterna.

| (8) | Europaparlamentet, rådet och kommissionen förpliktigade sig i samband med antagandet av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 att se till att denna grundläggande rättsakt träder i kraft från och med budgetåret 2004. |
| --- | --- |

(8)

Europaparlamentet, rådet och kommissionen förpliktigade sig i samband med antagandet av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 att se till att denna grundläggande rättsakt träder i kraft från och med budgetåret 2004.

| (9) | Bidragen bör utformas med hänsyn till den särskilda karaktären hos de organ som arbetar med att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(9)

Bidragen bör utformas med hänsyn till den särskilda karaktären hos de organ som arbetar med att skydda gemenskapens ekonomiska intressen.

| (10) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. (4) |
| --- | --- |

(10)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. (4)

| (11) | Kommissionen bör för Europaparlamentet och rådet lägga fram en interimsrapport från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) om genomförandet och en slutrapport från denna byrå om hur programmets mål fullföljts. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen bör för Europaparlamentet och rådet lägga fram en interimsrapport från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) om genomförandet och en slutrapport från denna byrå om hur programmets mål fullföljts.

| (12) | Detta beslut följer subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut följer subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| (13) | Detta beslut hindrar inte att stöd beviljas inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen på grundval av program som avser brottsbekämpande åtgärder. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut hindrar inte att stöd beviljas inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen på grundval av program som avser brottsbekämpande åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Programmets mål

1.   Genom detta program inrättas ett gemenskapshandlingsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. Programmet skall kallas ”Hercule-programmet”.

2.   Programmets syfte är att bidra till skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen genom att främja åtgärder och stödja organ enligt de allmänna kriterierna i bilagan och de detaljerade kriterierna i varje årligt stödprogram. Programmet skall ta hänsyn till gränsöverskridande och tvärvetenskapliga aspekter. Det skall i första hand säkerställa konvergensen i åtgärdernas innehåll för att på grundval av ett resonemang kring bästa praxis garantera ett effektivt och likvärdigt skydd med respekt för de särskilda traditioner som varje medlemsstat har.

Artikel 2

Tillträde till programmet

1.   För att kunna få gemenskapsbidrag för åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen måste mottagarna för ett sådant bidrag följa bestämmelserna i bilagan. Åtgärderna måste följa de principer som ligger till grund för gemenskapens verksamhet inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och beakta de särskilda kriterierna i meddelandet om ansökningsomgång, med tillämpning av prioriteringarna i det årliga stödprogrammet, vilket närmare preciserar de allmänna kriterierna i bilagan.

2.   För att få gemenskapsbidrag för administrationskostnader enligt ett permanent arbetsprogram för organ som arbetar för ett mål av allmänt europeiskt intresse inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen, skall det berörda organet respektera de allmänna kriterierna i bilagan.

3.   Ansökningarna om bidrag för administrationskostnader skall innehålla all den information som är nödvändig för att kommissionen skall kunna välja ut mottagarna, dvs.:

| — | typ av organisation, |
| --- | --- |

—

typ av organisation,

| — | de åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen, |
| --- | --- |

—

de åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen,

| — | de uppskattade kostnaderna för genomförandet av åtgärderna, |
| --- | --- |

—

de uppskattade kostnaderna för genomförandet av åtgärderna,

| — | samtliga kriterier i punkt 4 i bilagan. |
| --- | --- |

—

samtliga kriterier i punkt 4 i bilagan.

Artikel 3

Länder utanför gemenskapen

Förutom för mottagare och organ i medlemsstaterna står gemenskapens handlingsprogram även öppet för mottagare och organ i

| a) | de anslutande stater som den 16 april 2003 undertecknade anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

a)

de anslutande stater som den 16 april 2003 undertecknade anslutningsfördraget,

| b) | EFTA-länderna och EES-länderna enligt villkoren i EES-avtalet, |
| --- | --- |

b)

EFTA-länderna och EES-länderna enligt villkoren i EES-avtalet,

| c) | Bulgarien och Rumänien enligt villkoren i Europaavtalen, deras tilläggsprotokoll och de respektive associeringsrådens beslut, |
| --- | --- |

c)

Bulgarien och Rumänien enligt villkoren i Europaavtalen, deras tilläggsprotokoll och de respektive associeringsrådens beslut,

| d) | Turkiet, varvid villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med rådets beslut 2002/179/EG av den 17 december 2001 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program (5), |
| --- | --- |

d)

Turkiet, varvid villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med rådets beslut 2002/179/EG av den 17 december 2001 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program (5),

Artikel 4

Hur mottagarna väljs ut

1.   Programmet omfattar en typ av förfarande för beviljande av bidrag som innebär att det genomförs en ansökningsomgång för alla mottagare.

2.   De organ som skall motta bidrag för åtgärder skall väljas ut efter ett meddelande om ansökningsomgång, med tillämpning av prioriteringarna i det årliga stödprogrammet och de allmänna kriterierna i bilagan. Beviljandet av bidrag för en åtgärd som ligger inom detta programs ramar skall ske i överensstämmelse med de allmänna kriterierna i bilagan.

3.   De organ som skall motta bidrag för administrationskostnader skall väljas ut efter ett meddelande om ansökningsomgång. Beviljandet av bidrag till organ för administrationskostnader enligt ett stående arbetsprogram skall ske i överensstämmelse med de allmänna kriterierna i bilagan. På grundval av ansökningsomgången skall kommissionen, i enlighet med artikel 116 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, upprätta en förteckning över mottagande organ och erhållna belopp.

Artikel 5

Beviljande av bidrag

(1)   Bidraget för åtgärder får inte finansiera alla stödberättigande utgifter. Bidrag till åtgärder som beviljats enligt detta program får utgå med högst

| a) | 50 % av de stödberättigande utgifterna för tekniskt stöd, |
| --- | --- |

a)

50 % av de stödberättigande utgifterna för tekniskt stöd,

| b) | 80 % av de stödberättigande utgifterna för utbildningsåtgärder, främjandet av utbyte av specialiserad personal och anordnandet av seminarier och konferenser, under förutsättning att det rör sig om de mottagare som nämns i punkt 2, första strecksatsen, i bilagan, |
| --- | --- |

b)

80 % av de stödberättigande utgifterna för utbildningsåtgärder, främjandet av utbyte av specialiserad personal och anordnandet av seminarier och konferenser, under förutsättning att det rör sig om de mottagare som nämns i punkt 2, första strecksatsen, i bilagan,

| c) | 90 % av de stödberättigande utgifterna för anordnandet av seminarier och konferenser och annat, under förutsättning att det rör sig om de mottagare som nämns i punkt 2, andra och tredje strecksatsen, i bilagan. |
| --- | --- |

c)

90 % av de stödberättigande utgifterna för anordnandet av seminarier och konferenser och annat, under förutsättning att det rör sig om de mottagare som nämns i punkt 2, andra och tredje strecksatsen, i bilagan.

2.   Bidrag för administrationskostnader som beviljats med stöd av detta program får utgå med högst 70 % av organets stödberättigande utgifter för det kalenderår som bidraget beviljas för.

I enlighet med artikel 113.2 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 skall bidrag för administrationskostnader som beviljats på detta sätt, om de förnyas, trappas ned successivt. Om bidrag beviljas ett organ som redan föregående år fått bidrag för administrationskostnader skall gemenskapens samfinansiering för det nya bidraget vara minst 10 procentenheter lägre än andelen av gemenskapens samfinansiering som bidraget för föregående år utgjordes av.

Artikel 6

Finansiella bestämmelser

1.   Detta program börjar den 1 januari 2004 och avslutas den 31 december 2006.

2.   Finansieringsramen för genomförandet av detta program under perioden 2004—2006 skall vara 11 775 000 euro.

3.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 7

Uppföljning och utvärdering

Kommissionen skall för Europaparlamentet och rådet lägga fram följande rapporter:

| a) | Senast den 30 juni 2006, en rapport från OLAF om genomförandet av programmet och det ändamålsenliga i att fortsätta programmet. |
| --- | --- |

a)

Senast den 30 juni 2006, en rapport från OLAF om genomförandet av programmet och det ändamålsenliga i att fortsätta programmet.

| b) | Senast den 31 december 2007, en rapport från OLAF om hur programmets mål uppfyllts. Rapporten skall innehålla en redogörelse för mottagarnas resultat och en utvärdering av hur effektivt de har uppfyllt målen i artikel 1 och bilagan. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2007, en rapport från OLAF om hur programmets mål uppfyllts. Rapporten skall innehålla en redogörelse för mottagarnas resultat och en utvärdering av hur effektivt de har uppfyllt målen i artikel 1 och bilagan.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 30.12.2003, s. 5.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2004.

2

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, med rättelse iEGT L 25, 30.1.2003, s. 43.

3

(4)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

4

(5)  EGT L 61, 2.3.2002, s. 27.

5

BILAGA

1.   ÅTGÄRDER SOM GER RÄTT TILL BIDRAG

Det övergripande målet i artikel 1 är att stärka gemenskapsåtgärderna inom området för förebyggande av bedrägerier som skadar gemenskapens ekonomiska intressen och att stödja kampen mot dessa bedrägerier genom att främja åtgärder inom detta område och funktioner för enheter som arbetar med dessa frågor.

De av organens åtgärder som kan bidra till förstärkningen av och effektiviteten hos gemenskapens verksamhet, i enlighet med artikel 2, är bland annat

| — | att anordna seminarier och konferenser, |
| --- | --- |

—

att anordna seminarier och konferenser,

| — | att främja vetenskapliga undersökningar och diskussioner om gemenskapens politik på området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen, |
| --- | --- |

—

att främja vetenskapliga undersökningar och diskussioner om gemenskapens politik på området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen,

| — | att samordna insatserna för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen, |
| --- | --- |

—

att samordna insatserna för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen,

| — | att bedriva utbildning och öka medvetenheten, |
| --- | --- |

—

att bedriva utbildning och öka medvetenheten,

| — | att främja utbytet av kvalificerad personal, |
| --- | --- |

—

att främja utbytet av kvalificerad personal,

| — | att sprida vetenskapliga rön om gemenskapens verksamhet, |
| --- | --- |

—

att sprida vetenskapliga rön om gemenskapens verksamhet,

| — | att utveckla och tillhandahålla särskilda dataverktyg, |
| --- | --- |

—

att utveckla och tillhandahålla särskilda dataverktyg,

| — | att lämna tekniskt bistånd, och |
| --- | --- |

—

att lämna tekniskt bistånd, och

| — | att främja och stärka informationsutbytet. |
| --- | --- |

—

att främja och stärka informationsutbytet.

2.   GENOMFÖRANDE AV ÅTGÄRDER SOM GER RÄTT TILL BIDRAG

De åtgärder som genomförs av enheter som kan få gemenskapsbidrag genom programmet kan bland annat bestå av insatser vars syfte är att stärka gemenskapsåtgärderna inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och att uppnå mål av allmänt europeiskt intresse inom detta område, eller ett mål som ansluter sig till Europeiska unionens politik i frågan.

Följande har tillträde till programmet i enlighet med artikel 2:

| — | Alla nationella eller regionala myndigheter i en medlemsstat eller ett sådant land utanför gemenskapen som avses i artikel 3 som främjar förstärkningen av gemenskapsåtgärderna inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

Alla nationella eller regionala myndigheter i en medlemsstat eller ett sådant land utanför gemenskapen som avses i artikel 3 som främjar förstärkningen av gemenskapsåtgärderna inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen.

| — | Alla forsknings- och undervisningsinstitut som varit juridiska personer i minst ett år, som har säte och verksamhet i en medlemsstat eller i ett sådant land utanför gemenskapen som avses i artikel 3, och som främjar förstärkningen av gemenskapsåtgärderna inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

Alla forsknings- och undervisningsinstitut som varit juridiska personer i minst ett år, som har säte och verksamhet i en medlemsstat eller i ett sådant land utanför gemenskapen som avses i artikel 3, och som främjar förstärkningen av gemenskapsåtgärderna inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen.

| — | Alla icke vinstdrivande organ som varit juridiska personer i minst ett år, som är lagligen bildade i en medlemsstat eller ett sådant land utanför gemenskapen som avses i artikel 3, och som främjar förstärkningen av gemenskapsåtgärderna inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

Alla icke vinstdrivande organ som varit juridiska personer i minst ett år, som är lagligen bildade i en medlemsstat eller ett sådant land utanför gemenskapen som avses i artikel 3, och som främjar förstärkningen av gemenskapsåtgärderna inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen.

Ett årligt bidrag för administrationskostnader kan beviljas för att stödja ett organs pågående arbetsprogram.

3.   HUR MOTTAGARNA VÄLJS UT

De organ som skall beviljas bidrag för åtgärder eller administrationskostnader med stöd av punkt 2 skall väljas ut efter ett meddelande om ansökningsomgång.

4.   KRITERIER FÖR ATT BEDÖMA ANSÖKNINGAR OM BIDRAG

Ansökningar om bidrag för åtgärder eller för administrationskostnader skall bedömas med avseende på följande:

| — | Den föreslagna åtgärdens överensstämmelse med detta programs mål. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna åtgärdens överensstämmelse med detta programs mål.

| — | Den föreslagna åtgärdens komplementaritet med övriga åtgärder som fått bidrag. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna åtgärdens komplementaritet med övriga åtgärder som fått bidrag.

| — | Den föreslagna åtgärdens genomförbarhet, dvs. de konkreta möjligheterna att genomföra den med hjälp av de föreslagna medlen. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna åtgärdens genomförbarhet, dvs. de konkreta möjligheterna att genomföra den med hjälp av de föreslagna medlen.

| — | Proportionaliteten mellan den föreslagna åtgärdens kostnad och de fördelar den medför. |
| --- | --- |

—

Proportionaliteten mellan den föreslagna åtgärdens kostnad och de fördelar den medför.

| — | Den föreslagna verksamhetens mervärde. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna verksamhetens mervärde.

| — | Bredden på den föreslagna åtgärdens målgrupp. |
| --- | --- |

—

Bredden på den föreslagna åtgärdens målgrupp.

| — | Den föreslagna åtgärdens gränsöverskridande och tvärvetenskapliga aspekter. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna åtgärdens gränsöverskridande och tvärvetenskapliga aspekter.

| — | Den föreslagna verksamhetens geografiska räckvidd. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna verksamhetens geografiska räckvidd.

5.   UTGIFTER SOM GER RÄTT TILL BIDRAG

Enligt punkt 2 bestäms bidragets belopp enbart utifrån de bidragsberättigande utgifter som är nödvändiga för att genomföra åtgärden i fråga.

Bidragsberättigande är dessutom utgifter i samband med deltagandet av företrädare för de Balkanländer som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen för länderna i Sydösteuropa (1), och vissa länder i Oberoende staters samvälde (2).

6.   KONTROLL OCH REVISION

6.1   Mottagaren av bidrag för administrationskostnader skall hålla alla handlingar som styrker utgifter under det år för vilket bidraget beviljats, bland annat räkenskaper som granskats av revisor, tillgängliga för kommissionen under en period av fem år räknat från den sista utbetalningen. Mottagaren skall i förekommande fall se till att sådana handlingar som befinner sig hos samarbetsparter eller medlemmar ställs till kommissionens förfogande.

6.2   Kommissionen får, direkt eller via sina anställda eller något annat behörigt externt organ som den utsett, göra revision för att ta reda på hur bidraget använts. Revisionen får utföras under hela överenskommelsens löptid samt under fem år räknat från den tidpunkt vid vilken resterande bidrag utbetalats. I förekommande fall kan revisionen leda till att kommissionen beslutar att återbetalning skall ske.

6.3   Kommissionens personal och utomstående med fullmakt från kommissionen skall ha lämplig tillgång till särskilt mottagarens kontorslokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som behövs för att utföra revisionen.

6.4   Revisionsrätten och OLAF skall ha samma rättigheter, bland annat när det gäller tillträde, som de personer som avses i punkt 6.3.

6.5   För att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter skall kommissionen även utföra kontroller och inspektioner på plats avseende detta program i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter. (3) Utredningar skall vid behov även utföras av OLAF i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999. (4)

7.   PROGRAMFÖRVALTNING

På grundval av en analys av kostnadseffektiviteten får kommissionen anlita utomstående experter och använda sig av sådant tekniskt och administrativt stöd som inte omfattar offentlig myndighetsutövning och som kommissionen lagt ut på entreprenad med hjälp av tillfälliga tjänsteavtal. Kommissionen får även finansiera undersökningar och organisera möten med experter som skulle kunna underlätta genomförandet av programmet, och vidta sådana åtgärder beträffande information, publikation och utsändning som direkt kan knytas till programmets mål.

---

(1)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Serbien och Montenegro, Bosnien och Hercegovina samt Kroatien.

(2)  Vitryssland, Moldavien, Ryssland, Ukraina.

(3)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(4)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

P5_TA(2004)0128

Ändringsbudget nr 1/2004

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2004 (Avsnitt III — Kommissionen) för budgetåret 2004 (06696/2004 — C5-0108/2004 — 2004/2009(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38 i denna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, slutgiltigt antagen den 18 december 2003 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, slutgiltigt antagen den 18 december 2003 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet, och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet, och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av artikel 28 i akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 28 i akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (4),

| — | med beaktande av förklaringarna om budgetförfarandet för 2004 års budget (5) och om budgeten för EU-25 (6) antagna vid medlingssammanträdena den 16 juli 2003 och 24 november 2003 mellan Europaparlamentet och rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna om budgetförfarandet för 2004 års budget (5) och om budgeten för EU-25 (6) antagna vid medlingssammanträdena den 16 juli 2003 och 24 november 2003 mellan Europaparlamentet och rådet,

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2004 för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 3 februari 2004 (SEK(2004) 105), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2004 för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 3 februari 2004 (SEK(2004) 105),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2004 som rådet fastställde den 26 februari 2004 (06696/2004 — C5-0108/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2004 som rådet fastställde den 26 februari 2004 (06696/2004 — C5-0108/2004),

| — | med beaktande artikel 92 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 92 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av budgetutskottets betänkande (A5-0059/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetutskottets betänkande (A5-0059/2004), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 28 i anslutningsavtalet skall budgeten för 2004 anpassas för att ta hänsyn till anslutningen av de nya medlemsstaterna genom en ändringsbudget som skall träda i kraft den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 28 i anslutningsavtalet skall budgeten för 2004 anpassas för att ta hänsyn till anslutningen av de nya medlemsstaterna genom en ändringsbudget som skall träda i kraft den 1 maj 2004.

| B. | Vid budgetmedlingen den 16 juli 2003 kom Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att såväl de belopp som förts in i budgetdokumenten för de nuvarande 15 medlemsstaterna (EU-15) som de belopp som förts in för den utvidgade unionen (EU-25) ingår i budgetförfarandet. |
| --- | --- |

B.

Vid budgetmedlingen den 16 juli 2003 kom Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att såväl de belopp som förts in i budgetdokumenten för de nuvarande 15 medlemsstaterna (EU-15) som de belopp som förts in för den utvidgade unionen (EU-25) ingår i budgetförfarandet.

| C. | Kommissionen föreslog belopp för EU-25 i det preliminära förslaget till budget för 2004 och inkluderade i varje budgetpost det föreslagna beloppet för EU-15. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen föreslog belopp för EU-25 i det preliminära förslaget till budget för 2004 och inkluderade i varje budgetpost det föreslagna beloppet för EU-15.

| D. | Rådet införde formellt beloppen för EU-15 i förslaget till budget för 2004 samt nådde en politisk överenskommelse om ståndpunkten vid första behandlingen avseende beloppen för EU-25. |
| --- | --- |

D.

Rådet införde formellt beloppen för EU-15 i förslaget till budget för 2004 samt nådde en politisk överenskommelse om ståndpunkten vid första behandlingen avseende beloppen för EU-25.

| E. | Vid sin första behandling av budgeten ändrade parlamentet i förslaget till budget för 2004 och angav uttryckliga belopp för både EU-25 och EU-15. |
| --- | --- |

E.

Vid sin första behandling av budgeten ändrade parlamentet i förslaget till budget för 2004 och angav uttryckliga belopp för både EU-25 och EU-15.

| F. | Vid medlingssammanträdet den 24 november 2003 nådde budgetmyndighetens båda grenar en överenskommelse om beloppen för EU-15 och EU-25. |
| --- | --- |

F.

Vid medlingssammanträdet den 24 november 2003 nådde budgetmyndighetens båda grenar en överenskommelse om beloppen för EU-15 och EU-25.

| G. | Europaparlamentet antog på grundval av denna budgeten för 2004 med belopp för EU-15 samtidigt som det angav beloppen för EU-10. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet antog på grundval av denna budgeten för 2004 med belopp för EU-15 samtidigt som det angav beloppen för EU-10.

| H. | I enlighet med den politiska överenskommelsen utarbetade kommissionen ett preliminärt förslag till ändringsbudget i början av 2004 för införande i budgeten av beloppen för EU-25. |
| --- | --- |

H.

I enlighet med den politiska överenskommelsen utarbetade kommissionen ett preliminärt förslag till ändringsbudget i början av 2004 för införande i budgeten av beloppen för EU-25.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen följde Europaparlamentets och rådets uppmaning att tidigt under 2004 lägga fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget för budgeteringen av beloppen för EU-25. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen följde Europaparlamentets och rådets uppmaning att tidigt under 2004 lägga fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget för budgeteringen av beloppen för EU-25.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar att de belopp som presenteras i ändringsbudget nr 1/2004 motsvarar de belopp som antagits av Europaparlamentet under budgetförfarandet för 2004. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar att de belopp som presenteras i ändringsbudget nr 1/2004 motsvarar de belopp som antagits av Europaparlamentet under budgetförfarandet för 2004.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med att de belopp för 25 medlemsstater som budgetmyndighetens två grenar kommit överens om, sålunda respekterats. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med att de belopp för 25 medlemsstater som budgetmyndighetens två grenar kommit överens om, sålunda respekterats.

| 4. | Europaparlamentet noterar att budgetens enhetsprincip, såsom fastställd i artikel 4 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommer att återupprättas i och med antagandet av ändringsbudget nr 1/2004 och att det följaktligen bara kommer att finnas en budget för den framtida Europeiska unionen med 25 medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att budgetens enhetsprincip, såsom fastställd i artikel 4 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommer att återupprättas i och med antagandet av ändringsbudget nr 1/2004 och att det följaktligen bara kommer att finnas en budget för den framtida Europeiska unionen med 25 medlemsstater.

| 5. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 1/2004 utan ändringar och ber kommissionen offentliggöra budgeten för EU-25 i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 1/2004 utan ändringar och ber kommissionen offentliggöra budgeten för EU-25 i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002.

(2)  EUT L 53, 23.2.2004.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

(4)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 33.

(5)  Bilaga till Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2003 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 — avsnitt III: kommissionen, P5_TA(2003)0449.

(6)  Bilaga till Europaparlamentets resolution av den 18 december 2003 om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, P5_TA(2003)0588.

P5_TA(2004)0129

Ändringsbudget nr 2/2004

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2004 (Avsnitt VIII B — Europeiska datatillsynsmannen) för budgetåret 2004 (06699/2004 — C5-0109/2004 — 2004/2010(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 37 och artikel 38 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 37 och artikel 38 i denna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut nr 1247/2002/EG av den 1 juli 2002 om tjänsteföreskrifter och allmänna villkor för utövande av funktionen som europeisk datatillsynsman (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut nr 1247/2002/EG av den 1 juli 2002 om tjänsteföreskrifter och allmänna villkor för utövande av funktionen som europeisk datatillsynsman (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentet och rådets beslut 2004/55/EG av den 22 december 2003 om utnämning av den oberoende övervakningsmyndighet som föreskrivs i artikel 286 i EG-fördraget (Europeiska datatillsynsmannen) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentet och rådets beslut 2004/55/EG av den 22 december 2003 om utnämning av den oberoende övervakningsmyndighet som föreskrivs i artikel 286 i EG-fördraget (Europeiska datatillsynsmannen) (4),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, slutgiltigt antagen den 18 december 2003 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, slutgiltigt antagen den 18 december 2003 (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet, och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet, och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (6),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2004 för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 3 februari 2004, (SEK(2004) 104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2004 för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 3 februari 2004, (SEK(2004) 104),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2004 för budgetåret 2004 som rådet fastställde den 26 februari 2004 (06699/2004 — C5-0109/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2004 för budgetåret 2004 som rådet fastställde den 26 februari 2004 (06699/2004 — C5-0109/2004),

| — | med beaktande artikel 92 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 92 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga frioch rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0073/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga frioch rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0073/2004), och av följande skäl:

| A. | Kommissionen kan lägga fram preliminära förslag till ändringsbudgetar om det uppstår oundvikliga, exceptionella och oförutsedda utgifter. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen kan lägga fram preliminära förslag till ändringsbudgetar om det uppstår oundvikliga, exceptionella och oförutsedda utgifter.

| B. | Utnämningen av Europeiska datatillsynsmannen och den biträdande datatillsynsmannen har redan ägt rum. |
| --- | --- |

B.

Utnämningen av Europeiska datatillsynsmannen och den biträdande datatillsynsmannen har redan ägt rum.

| C. | Genom ändringsbudget nr 2/2004 kommer nödvändiga budgetanslag att ställas till Europeiska datatillsynsmannens förfogande för att denne skall kunna inleda sin verksamhet. |
| --- | --- |

C.

Genom ändringsbudget nr 2/2004 kommer nödvändiga budgetanslag att ställas till Europeiska datatillsynsmannens förfogande för att denne skall kunna inleda sin verksamhet.

| D. | Kommissionens förslag är identiskt med den budget som antogs 2002 för avsnitt VIII (B) när det gäller utgifter och tjänsteförteckning, och ändringarna när det gäller inkomsterna är tekniska. |
| --- | --- |

D.

Kommissionens förslag är identiskt med den budget som antogs 2002 för avsnitt VIII (B) när det gäller utgifter och tjänsteförteckning, och ändringarna när det gäller inkomsterna är tekniska.

| 1. | Europaparlamentet anser att förslaget till ändringsbudget nr 2/2004, såsom fastställt av rådet, tillhandahåller tillräckliga anslag för Europeiska datatillsynsmannen för år 2004 så att denne kan inleda sin verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att förslaget till ändringsbudget nr 2/2004, såsom fastställt av rådet, tillhandahåller tillräckliga anslag för Europeiska datatillsynsmannen för år 2004 så att denne kan inleda sin verksamhet.

| 2. | Europaparlamentet begär att Europeiska datatillsynsmannen skall överlämna en rapport till budgetmyndigheten före den 30 september 2004, inför parlamentets första behandling av budgeten för 2005, där denne redogör för läget vad beträffar behoven för verksamheten, framsteg när det gäller inrättandet av administrativa strukturer och rekryteringsförfaranden, samarbetsavtalet med Europaparlamentet, samt den finansiella och budgetära förvaltningen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att Europeiska datatillsynsmannen skall överlämna en rapport till budgetmyndigheten före den 30 september 2004, inför parlamentets första behandling av budgeten för 2005, där denne redogör för läget vad beträffar behoven för verksamheten, framsteg när det gäller inrättandet av administrativa strukturer och rekryteringsförfaranden, samarbetsavtalet med Europaparlamentet, samt den finansiella och budgetära förvaltningen.

| 3. | Europaparlamentet anser att förslaget till ändringsbudget nr 2/2004 är förenligt med utgiftstaket för kategori 5 i budgetplanen och att förslaget inte begränsar andra verksamheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att förslaget till ändringsbudget nr 2/2004 är förenligt med utgiftstaket för kategori 5 i budgetplanen och att förslaget inte begränsar andra verksamheter.

| 4. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 2/2004 utan ändringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 2/2004 utan ändringar.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska datatillsynsmannen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002.

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

(3)  EGT L 183, 12.7.2002, s. 1.

(4)  EUT L 12, 17.1.2004, s. 47.

(5)  EUT L 53, 23.2.2004.

(6)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

P5_TA(2004)0130

Ändring av referensbeloppet för att beakta utvidgningen (Euratom) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut nr 2002/668/Euratom i syfte att justera referensbeloppet för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 778 — C5-0031/2004 — 2003/0298(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 778) (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 778) (1)

| — | med beaktande av artikel 7 i Euroatomfördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0031/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i Euroatomfördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0031/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0069/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0069/2004).

| 1. | Europaparlamentet anser att de belopp som det hänvisas till i förslagen till rättsakt är förenliga med taket för utgiftskategori 3 i budgetplanen efter att denna justerats och reviderats för att ta hänsyn till utvidgningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att de belopp som det hänvisas till i förslagen till rättsakt är förenliga med taket för utgiftskategori 3 i budgetplanen efter att denna justerats och reviderats för att ta hänsyn till utvidgningen.

| 2. | Europaparlamentet efterfrågar ett mer fullständigt inflytande för budgetmyndigheten när det gäller att fastställa de ekonomiska följderna av lagstiftningsprogrammen i enlighet med det uttalande om den ekonomiska planeringen som bifogades Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2000 omdet interinstitutionella avtalet om finansieringsöversikter (2). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterfrågar ett mer fullständigt inflytande för budgetmyndigheten när det gäller att fastställa de ekonomiska följderna av lagstiftningsprogrammen i enlighet med det uttalande om den ekonomiska planeringen som bifogades Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2000 omdet interinstitutionella avtalet om finansieringsöversikter (2).

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag med avseende på överenskommelsen om vägledande belopp som nåddes vid medlingen den 24 november 2003. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag med avseende på överenskommelsen om vägledande belopp som nåddes vid medlingen den 24 november 2003.

| 4. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 354.

P5_TA(2004)0131

Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-förordningar) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 2236/95, (EG) nr 1655/2000, (EG) nr 1382/2003 och (EG) nr [...]/2004 i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0652/2003 — 2003/0305(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 777) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 777) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2, artikel 71.1, artikel 80.2 och artikel 156, första stycket och artikel 175 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0652/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2, artikel 71.1, artikel 80.2 och artikel 156, första stycket och artikel 175 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0652/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0066/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0066/2004).

| 1. | Europaparlamentet anser att de belopp som det hänvisas till i förslagen till rättsakter är förenliga med taket för utgiftskategori 3 i budgetplanen efter att denna justerats och reviderats för att ta hänsyn till utvidgningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att de belopp som det hänvisas till i förslagen till rättsakter är förenliga med taket för utgiftskategori 3 i budgetplanen efter att denna justerats och reviderats för att ta hänsyn till utvidgningen.

| 2. | Europaparlamentet efterfrågar ett mer fullständigt inflytande för budgetmyndigheten när det gäller att fastställa de ekonomiska följderna av lagstiftningsprogrammen i enlighet med det uttalande om den ekonomiska planeringen som bifogades Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2000 omdet interinstitutionella avtalet om finansieringsöversikter (2). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterfrågar ett mer fullständigt inflytande för budgetmyndigheten när det gäller att fastställa de ekonomiska följderna av lagstiftningsprogrammen i enlighet med det uttalande om den ekonomiska planeringen som bifogades Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2000 omdet interinstitutionella avtalet om finansieringsöversikter (2).

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag med avseende på överenskommelsen om vägledande belopp som nåddes vid medlingen den 24 november 2003. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag med avseende på överenskommelsen om vägledande belopp som nåddes vid medlingen den 24 november 2003.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 354.

P5_TA(2004)0132

Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidgningen (EG-beslut) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 96/411/EG och beslut 276/1999/EG, 1719/1999/EG, 2850/2000/EG, 507/2001/EG, 2235/2002/EG, 2367/2002/EG, 253/2003/EG, 1230/2003/EG samt [...]/2004/EG i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0651/2003 — 2003/0304(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 777) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 777) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2, artikel 95, artikel 153.2, artikel 156, stycke 1, artikel 157.3, artikel 175.1 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0651/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2, artikel 95, artikel 153.2, artikel 156, stycke 1, artikel 157.3, artikel 175.1 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0651/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0067/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0067/2004).

| 1. | Europaparlamentet anser att de belopp som det hänvisas till i förslagen till rättsakter är förenliga med taket för utgiftskategori 3 i budgetplanen efter att denna justerats och reviderats för att ta hänsyn till utvidgningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att de belopp som det hänvisas till i förslagen till rättsakter är förenliga med taket för utgiftskategori 3 i budgetplanen efter att denna justerats och reviderats för att ta hänsyn till utvidgningen.

| 2. | Europaparlamentet efterfrågar ett mer fullständigt inflytande för budgetmyndigheten när det gäller att fastställa de ekonomiska följderna av lagstiftningsprogrammen i enlighet med det uttalande om den ekonomiska planeringen som bifogades Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2000 omdet interinstitutionella avtalet om finansieringsöversikter (2). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterfrågar ett mer fullständigt inflytande för budgetmyndigheten när det gäller att fastställa de ekonomiska följderna av lagstiftningsprogrammen i enlighet med det uttalande om den ekonomiska planeringen som bifogades Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2000 omdet interinstitutionella avtalet om finansieringsöversikter (2).

| 3. | Europaparlamentet välkommnar kommissionens förslag med avseende på överenskommelsen om vägledande belopp som nåddes vid medlingen den 24 november 2003. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkommnar kommissionens förslag med avseende på överenskommelsen om vägledande belopp som nåddes vid medlingen den 24 november 2003.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 354.

P5_TA(2004)0133

Ändring av referensbeloppen för att beakta utvidningen (EG-beslut) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådetts beslut om ändring av beslut nr 1720/1999/EG, 253/2000/EG, 508/2000/EG, 1031/2000/EG, 1445/2000/EG, 163/2001/EG, 1411/2001/EG, 50/2002/EG, 466/2002/EG, 1145/2002/EG, 1513/2002/EG, 1786/2002/EG, 291/2003/EG och 20/2004/EG i syfte att justera referensbeloppen för att beakta utvidgningen av Europeiska unionen (KOM(2003) 777 — C5-0650/2003 — 2003/0303(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 777) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 777) (1),

| — | med beaktande av artikel 129, artikel 137.2, artikel 149, artikel 150 och artikel 251.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0650/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 129, artikel 137.2, artikel 149, artikel 150 och artikel 251.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0650/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0065/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0065/2004).

| 1. | Europaparlamentet anser att de belopp som det hänvisas till i förslagen till rättsakter är förenliga med taket för utgiftskategori 3 i budgetplanen efter att denna justerats och reviderats för att ta hänsyn till utvidgningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att de belopp som det hänvisas till i förslagen till rättsakter är förenliga med taket för utgiftskategori 3 i budgetplanen efter att denna justerats och reviderats för att ta hänsyn till utvidgningen.

| 2. | Europaparlamentet efterfrågar ett mer fullständigt inflytande för budgetmyndigheten när det gäller att fastställa de ekonomiska följderna av lagstiftningsprogrammen i enlighet med det uttalande om den ekonomiska planeringen som bifogades Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2000 omdet interinstitutionella avtalet om finansieringsöversikter (2). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterfrågar ett mer fullständigt inflytande för budgetmyndigheten när det gäller att fastställa de ekonomiska följderna av lagstiftningsprogrammen i enlighet med det uttalande om den ekonomiska planeringen som bifogades Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2000 omdet interinstitutionella avtalet om finansieringsöversikter (2).

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag med avseende på överenskommelsen om vägledande belopp som nåddes vid medlingen den 24 november 2003. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag med avseende på överenskommelsen om vägledande belopp som nåddes vid medlingen den 24 november 2003.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 354.

P5_TA(2004)0134

Konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets akt om upprättande i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel på öppet hav (5382/2002 — C5-0249/2003 — 2003/0816(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Konungariket Spaniens initiativ (5382/2002) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Konungariket Spaniens initiativ (5382/2002) (1),

| — | med beaktande av artikel 30.1 a, artikel 32 och artikel 34.2 d i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 30.1 a, artikel 32 och artikel 34.2 d i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0249/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0249/2003),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden över den rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden över den rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 106, 67 och 63 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 106, 67 och 63 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0100/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0100/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Konungariket Spaniens initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Konungariket Spaniens initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ändra sitt initiativ i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ändra sitt initiativ i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Konungariket Spaniens initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Konungariket Spaniens initiativ.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Konungariket Spaniens regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Konungariket Spaniens regering parlamentets ståndpunkt.

| KONUNGARIKET SPANIENS INITIATIV | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Titeln på rådets akt |
| Rådets akt om upprättande i enlighet med
  artikel 34
  i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om
  tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel
  på öppet hav | Rådets akt om upprättande i enlighet med
  artikel 30.1 a och artiklarna 32 och 34
  i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om
  operativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott som begås
  på öppet hav |
| Ändring 2 |
| Led 1 i beaktandemeningen i rådets akt |
| med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 34.2 d i detta, | med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artikel 30.1 a, artikel 32 och
  artikel 34.2 d i detta, |
| Ändring 3 |
| Skäl 1 i rådets akt |
| För genomförandet av Europeiska unionens mål
  betraktar
  medlemsstaterna
  tullsamarbetet som en fråga av gemensamt intresse för det samarbete som fastställs i avdelning VI i fördraget. | För genomförandet av Europeiska unionens mål
  att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa är det väsentligt att brådskande stärka samarbetet mellan
  medlemsstaterna
  för att förebygga, upptäcka, utreda och bekämpa brott som begås på öppet hav och åtala de fysiska eller juridiska personer som gör sig skyldiga till sådan brottslighet
  . |
| Ändring 4 |
| Skäl 1 i konventionen |
| SOM ERKÄNNER att det är nödvändigt att stärka åtagandena i konventionen om ömsesidigt bistånd mellan tullförvaltningar, undertecknad i Rom den 7 september 1967
  , samt
  konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar, upprättad i Bryssel den 18 december 1997, | SOM ERKÄNNER att det är nödvändigt att stärka åtagandena i konventionen om ömsesidigt bistånd mellan tullförvaltningar, undertecknad i Rom den 7 september 1967
  och
  konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar, upprättad i Bryssel den 18 december 1997,
  samt att etablera ett operativt samarbete mellan de brottsbekämpande behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, inbegripet polisen, tullen och andra specialiserade organ, för att bekämpa brottslighet som begås på öppet hav ombord på fartyg som seglar under en medlemsstats flagg eller som saknar nationalitetsbeteckning. |
| Ändring 5 |
| Skäl 2 i konventionen |
| SOM HAR I ÅTANKE Förenta nationernas havsrättskonvention, upprättad i Montego Bay den 10 december 1982, i
  vilken bland annat
  föreskrivs om rätten till omedelbar förföljelse, samt Förenta nationernas konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, upprättad i Wien den 20 december 1988, | SOM HAR I ÅTANKE Förenta nationernas havsrättskonvention, upprättad i Montego Bay den 10 december 1982, i
  vilken det i artikel 111
  föreskrivs om rätten till omedelbar förföljelse, samt Förenta nationernas konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, upprättad i Wien den 20 december 1988,
  särskilt artikel 17 i denna, |
| Ändring 6 |
| Skäl 3 i konventionen |
| SOM FINNER att tullförvaltningarna är ansvariga för att inom gemenskapens tullområde, inbegripet dess territorialhav och luftrum, och särskilt vid dess in- och utförselorter, förhindra, utreda och beivra överträdelser inte bara av gemenskapsreglerna om tullar utan också av de nationella lagarna, särskilt avseende bekämpning av smuggling, inbegripet smuggling av narkotika och psykotropa ämnen, | utgår |
| Ändring 7 |
| Skäl 4 i konventionen |
| SOM FINNER att det i kampen mot
  narkotikahandeln
  ibland är nödvändigt och effektivt att
  förlägga tullens
  verksamhet
  utanför gemenskapens tullområde, särskilt
  på öppet hav, | SOM FINNER att det i kampen mot
  brottslighet
  ibland är
  absolut
  nödvändigt och effektivt att
  de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna förlägger sin
  verksamhet på öppet hav, |
| Ändring 8 |
| Skäl 5 i konventionen |
| SOM FINNER att
  den
  ökande
  olagliga handeln till havs med narkotika och psykotropa ämnen
  utgör ett allvarligt hot mot hälsan och säkerheten för medborgarna i Europeiska unionen, | SOM FINNER att
  det
  ökande
  antal brott som begås på öppet hav ombord på fartyg som seglar under EU-flagg eller utan nationalitetsbeteckning
  utgör ett allvarligt hot mot hälsan och säkerheten för medborgarna i Europeiska unionen, |
| Ändring 9 |
| Skäl 6 i konventionen |
| SOM FINNER att det, när särskilda samarbetsformer upprättats mellan Europeiska unionens medlemsstater,
  såväl inom medlemsstaterna som på deras respektive territorialhav
  , är tillåtet för tjänstemän från en medlemsstat att verka på en annan medlemsstats territorium, ibland utan förhandstillstånd, | SOM FINNER att det, när särskilda samarbetsformer upprättats mellan Europeiska unionens medlemsstater,
  i synnerhet de samarbetsformer som fastställs i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 (2), beträffande landgränser, och i konventionen, upprättad på grundval av artikel K3 i EU-fördraget, om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar (3), beträffande alla slags gränser
  , är tillåtet för tjänstemän från en medlemsstat att verka på en annan medlemsstats territorium, ibland utan förhandstillstånd, |
| Ändring 10 |
| Skäl 7 i konventionen |
| SOM ÄR ÖVERTYGADE om att det är nödvändigt att stärka samarbetet mellan
  tullförvaltningarna
  i kampen mot
  narkotikahandeln
  genom att öka möjligheterna för fartyg från behöriga myndigheter i en medlemsstat att i brådskande fall ingripa omedelbart och utan förhandstillstånd mot en annan medlemsstats fartyg, där det för närvarande inte är möjligt att agera utan förhandstillstånd, dvs. utanför territorialhavet, | SOM ÄR ÖVERTYGADE om att det är nödvändigt att stärka samarbetet mellan
  de behöriga myndigheterna
  i kampen mot
  brottsligheten på öppet hav
  genom att öka möjligheterna för fartyg från behöriga myndigheter i en medlemsstat att i brådskande fall ingripa omedelbart och utan förhandstillstånd mot en annan medlemsstats fartyg, där det för närvarande inte är möjligt att agera utan förhandstillstånd, dvs. utanför territorialhavet, |
| Ändring 11 |
| Artikel 1, led a |
| a) | ”fartyg” alla konstruktioner eller flytande transportmedel som opererar i marina farvatten och är lämpade för godsoch/eller persontransporter, inbegripet bärplansbåtar, farkoster utan deplacement och undervattensfarkoster. |

KONUNGARIKET SPANIENS INITIATIV

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Titeln på rådets akt

Rådets akt om upprättande i enlighet med
  artikel 34
  i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om
  tullförvaltningarnas kamp mot olaglig narkotikahandel
  på öppet hav

Rådets akt om upprättande i enlighet med
  artikel 30.1 a och artiklarna 32 och 34
  i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om
  operativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott som begås
  på öppet hav

Ändring 2

Led 1 i beaktandemeningen i rådets akt

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 34.2 d i detta,

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artikel 30.1 a, artikel 32 och
  artikel 34.2 d i detta,

Ändring 3

Skäl 1 i rådets akt

För genomförandet av Europeiska unionens mål
  betraktar
  medlemsstaterna
  tullsamarbetet som en fråga av gemensamt intresse för det samarbete som fastställs i avdelning VI i fördraget.

För genomförandet av Europeiska unionens mål
  att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa är det väsentligt att brådskande stärka samarbetet mellan
  medlemsstaterna
  för att förebygga, upptäcka, utreda och bekämpa brott som begås på öppet hav och åtala de fysiska eller juridiska personer som gör sig skyldiga till sådan brottslighet
  .

Ändring 4

Skäl 1 i konventionen

SOM ERKÄNNER att det är nödvändigt att stärka åtagandena i konventionen om ömsesidigt bistånd mellan tullförvaltningar, undertecknad i Rom den 7 september 1967
  , samt
  konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar, upprättad i Bryssel den 18 december 1997,

SOM ERKÄNNER att det är nödvändigt att stärka åtagandena i konventionen om ömsesidigt bistånd mellan tullförvaltningar, undertecknad i Rom den 7 september 1967
  och
  konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar, upprättad i Bryssel den 18 december 1997,
  samt att etablera ett operativt samarbete mellan de brottsbekämpande behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, inbegripet polisen, tullen och andra specialiserade organ, för att bekämpa brottslighet som begås på öppet hav ombord på fartyg som seglar under en medlemsstats flagg eller som saknar nationalitetsbeteckning.

Ändring 5

Skäl 2 i konventionen

SOM HAR I ÅTANKE Förenta nationernas havsrättskonvention, upprättad i Montego Bay den 10 december 1982, i
  vilken bland annat
  föreskrivs om rätten till omedelbar förföljelse, samt Förenta nationernas konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, upprättad i Wien den 20 december 1988,

SOM HAR I ÅTANKE Förenta nationernas havsrättskonvention, upprättad i Montego Bay den 10 december 1982, i
  vilken det i artikel 111
  föreskrivs om rätten till omedelbar förföljelse, samt Förenta nationernas konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, upprättad i Wien den 20 december 1988,
  särskilt artikel 17 i denna,

Ändring 6

Skäl 3 i konventionen

SOM FINNER att tullförvaltningarna är ansvariga för att inom gemenskapens tullområde, inbegripet dess territorialhav och luftrum, och särskilt vid dess in- och utförselorter, förhindra, utreda och beivra överträdelser inte bara av gemenskapsreglerna om tullar utan också av de nationella lagarna, särskilt avseende bekämpning av smuggling, inbegripet smuggling av narkotika och psykotropa ämnen,

utgår

Ändring 7

Skäl 4 i konventionen

SOM FINNER att det i kampen mot
  narkotikahandeln
  ibland är nödvändigt och effektivt att
  förlägga tullens
  verksamhet
  utanför gemenskapens tullområde, särskilt
  på öppet hav,

SOM FINNER att det i kampen mot
  brottslighet
  ibland är
  absolut
  nödvändigt och effektivt att
  de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna förlägger sin
  verksamhet på öppet hav,

Ändring 8

Skäl 5 i konventionen

SOM FINNER att
  den
  ökande
  olagliga handeln till havs med narkotika och psykotropa ämnen
  utgör ett allvarligt hot mot hälsan och säkerheten för medborgarna i Europeiska unionen,

SOM FINNER att
  det
  ökande
  antal brott som begås på öppet hav ombord på fartyg som seglar under EU-flagg eller utan nationalitetsbeteckning
  utgör ett allvarligt hot mot hälsan och säkerheten för medborgarna i Europeiska unionen,

Ändring 9

Skäl 6 i konventionen

SOM FINNER att det, när särskilda samarbetsformer upprättats mellan Europeiska unionens medlemsstater,
  såväl inom medlemsstaterna som på deras respektive territorialhav
  , är tillåtet för tjänstemän från en medlemsstat att verka på en annan medlemsstats territorium, ibland utan förhandstillstånd,

SOM FINNER att det, när särskilda samarbetsformer upprättats mellan Europeiska unionens medlemsstater,
  i synnerhet de samarbetsformer som fastställs i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 (2), beträffande landgränser, och i konventionen, upprättad på grundval av artikel K3 i EU-fördraget, om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar (3), beträffande alla slags gränser
  , är tillåtet för tjänstemän från en medlemsstat att verka på en annan medlemsstats territorium, ibland utan förhandstillstånd,

Ändring 10

Skäl 7 i konventionen

SOM ÄR ÖVERTYGADE om att det är nödvändigt att stärka samarbetet mellan
  tullförvaltningarna
  i kampen mot
  narkotikahandeln
  genom att öka möjligheterna för fartyg från behöriga myndigheter i en medlemsstat att i brådskande fall ingripa omedelbart och utan förhandstillstånd mot en annan medlemsstats fartyg, där det för närvarande inte är möjligt att agera utan förhandstillstånd, dvs. utanför territorialhavet,

SOM ÄR ÖVERTYGADE om att det är nödvändigt att stärka samarbetet mellan
  de behöriga myndigheterna
  i kampen mot
  brottsligheten på öppet hav
  genom att öka möjligheterna för fartyg från behöriga myndigheter i en medlemsstat att i brådskande fall ingripa omedelbart och utan förhandstillstånd mot en annan medlemsstats fartyg, där det för närvarande inte är möjligt att agera utan förhandstillstånd, dvs. utanför territorialhavet,

Ändring 11

Artikel 1, led a

a)

”fartyg” alla konstruktioner eller flytande transportmedel som opererar i marina farvatten och är lämpade för godsoch/eller persontransporter, inbegripet bärplansbåtar, farkoster utan deplacement och undervattensfarkoster.

| a) | ”fartyg” alla
  slags farkoster,
  konstruktioner eller flytande transportmedel som opererar i marina farvatten och är lämpade för gods- och/eller persontransporter, inbegripet bärplansbåtar, farkoster utan deplacement och undervattensfarkoster. |
| --- | --- |

a)

”fartyg” alla
  slags farkoster,
  konstruktioner eller flytande transportmedel som opererar i marina farvatten och är lämpade för gods- och/eller persontransporter, inbegripet bärplansbåtar, farkoster utan deplacement och undervattensfarkoster.

Ändring 12

Artikel 1, led d

| d) | ”relevant överträdelse” de överträdelser
  som anges i artikel 3. |
| --- | --- |

d)

”relevant överträdelse” de överträdelser
  som anges i artikel 3.

| d) | ”överträdelser” sådant uppsåtligt beteende eller sådana uppsåtliga gärningar som enligt den nationella lagstiftningen i medlemsstaterna eller EU-lagstiftningen betecknas som brottsliga och
  som anges i artikel 3. |
| --- | --- |

d)

”överträdelser” sådant uppsåtligt beteende eller sådana uppsåtliga gärningar som enligt den nationella lagstiftningen i medlemsstaterna eller EU-lagstiftningen betecknas som brottsliga och
  som anges i artikel 3.

Ändring 13

Artikel 1, led e, stycke 1

| e) | ”tullmyndigheter”
  myndigheter
  med behörighet att tilllämpa tullbestämmelserna, samt övriga myndigheter
  som getts behörighet att genomföra bestämmelserna i denna konvention. |
| --- | --- |

e)

”tullmyndigheter”
  myndigheter
  med behörighet att tilllämpa tullbestämmelserna, samt övriga myndigheter
  som getts behörighet att genomföra bestämmelserna i denna konvention.

| e) | ”
  behöriga myndigheter”
  : myndigheter som getts behörighet att genomföra bestämmelserna i denna konvention
  , inbegripet polisen, tullen och andra specialiserade brottsbekämpande organ i medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

e)

”
  behöriga myndigheter”
  : myndigheter som getts behörighet att genomföra bestämmelserna i denna konvention
  , inbegripet polisen, tullen och andra specialiserade brottsbekämpande organ i medlemsstaterna
  .

Ändring 14

Artikel 2

Tullförvaltningarna i Europeiska unionens medlemsstater skall i största möjliga utsträckning bistå varandra för att minska den olagliga handeln till havs med narkotika och psykotropa ämnen,
  i enlighet med den internationella havsrätten.

Syftet med föreliggande konvention är att främja, underlätta och etablera operativt samarbete och ömsesidigt bistånd mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra de överträdelser som anges i artikel 3 och som begås på öppet hav ombord på fartyg som seglar under en medlemsstats flagg eller utan nationalitetsbeteckning
  , i enlighet med den internationella havsrätten
  och inom ramen för de befogenheter som de tilldelats genom nationella eller internationella bestämmelser
  .

Ändring 15

Artikel 3

Varje medlemsstat skall anta de åtgärder som krävs för att i den nationella lagstiftningen beteckna som överträdelse och beivra sådana gärningar som utförs ombord på fartyg eller genom annat slags farkost eller flytande transportmedel som inte undantagits från tillämpningsområdet för denna konvention enligt artikel 4
  , och som består i utdelning, transport, omlastning, förvaring, försäljning, tillverkning eller omvandling av narkotika eller psykotropa ämnen, enligt definitionen av dessa i de internationella instrument som den är bunden av
  .

Varje medlemsstat skall anta de
  lagstiftande och andra
  åtgärder som krävs för att i den nationella lagstiftningen beteckna som
  straffbar
  överträdelse och beivra sådana
  uppsåtliga
  gärningar som utförs
  på öppet hav
  ombord på fartyg eller genom annat slags farkost eller flytande transportmedel som inte undantagits från tillämpningsområdet för denna konvention enligt artikel 4
  och som seglar under en medlemsstats flagg eller utan nationalitetsbeteckning. Detta under förutsättning att dessa gärningar anges i lagstiftningen i någon av medlemsstaterna och att straffet i den medlemsstat som avser att lagföra gärningen är fängelse eller annan frihetsberövande åtgärd i tre år eller mer för liknande gärningar som utförts på det egna territoriet och beträffande följande typer av brott:

| a) | olaglig handel med narkotika eller psykotropa ämnen, |
| --- | --- |

a)

olaglig handel med narkotika eller psykotropa ämnen,

| b) | olaglig handel med ämnen som finns upptagna i listorna I och II i Förenta Nationernas konvention om bekämpande av illegal handel med narkotika och psykotropa ämnen och som är avsedda för illegal framställning av narkotika (prekursorer), |
| --- | --- |

b)

olaglig handel med ämnen som finns upptagna i listorna I och II i Förenta Nationernas konvention om bekämpande av illegal handel med narkotika och psykotropa ämnen och som är avsedda för illegal framställning av narkotika (prekursorer),

| c) | olaglig handel med vapen, vapendelar, ammunition och sprängämnen, |
| --- | --- |

c)

olaglig handel med vapen, vapendelar, ammunition och sprängämnen,

| d) | olaglig handel med kulturföremål, inbegripet antikviteter och konstföremål, |
| --- | --- |

d)

olaglig handel med kulturföremål, inbegripet antikviteter och konstföremål,

| e) | olaglig handel med farligt och giftigt avfall, |
| --- | --- |

e)

olaglig handel med farligt och giftigt avfall,

| f) | olaglig handel med kärnmaterial eller material eller utrustning avsedda för framställning av kärnvapen, biologiska och/eller kemiska vapen, |
| --- | --- |

f)

olaglig handel med kärnmaterial eller material eller utrustning avsedda för framställning av kärnvapen, biologiska och/eller kemiska vapen,

| g) | olaglig gränsöverskridande handel med skattepliktiga varor, |
| --- | --- |

g)

olaglig gränsöverskridande handel med skattepliktiga varor,

| h) | människohandel, |
| --- | --- |

h)

människohandel,

| i) | människosmuggling, |
| --- | --- |

i)

människosmuggling,

| j) | handel med stulna fordon, |
| --- | --- |

j)

handel med stulna fordon,

| k) | olaglig handel med mänskliga organ och vävnader eller hormonsubstanser, |
| --- | --- |

k)

olaglig handel med mänskliga organ och vävnader eller hormonsubstanser,

| l) | förfalskning och illegal efterbildning (piratkopior), |
| --- | --- |

l)

förfalskning och illegal efterbildning (piratkopior),

| m) | fartygskapning, kidnappning, olaga frihetsberövande och tagande av gisslan
  . |
| --- | --- |

m)

fartygskapning, kidnappning, olaga frihetsberövande och tagande av gisslan
  .

Ändring 16

Artikel 3a (ny)

Artikel 3a

Juridiska personers ansvar

1. Alla medlemsstater skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att juridiska personer skall kunna hållas ansvariga för brott som avses i artikel 3 och som begås på öppet hav till förmån för dessa juridiska personer av någon person som agerar antingen enskilt eller som en del av den juridiska personens organisation, grundad på:

| a) | befogenhet att företräda den juridiska personen, |
| --- | --- |

a)

befogenhet att företräda den juridiska personen,

| b) | befogenhet att fatta beslut på den juridiska personens vägnar, |
| --- | --- |

b)

befogenhet att fatta beslut på den juridiska personens vägnar,

| c) | befogenhet att utöva kontroll inom den juridiska personen. |
| --- | --- |

c)

befogenhet att utöva kontroll inom den juridiska personen.

2. Utöver vad som redan angivits i punkt 1 skall alla medlemsstater vidta de åtgärder som är nödvändiga för att juridiska personer skall kunna hållas ansvariga när brister i övervakning eller kontroll som skall utföras av en sådan person som avses i punkt 1 har gjort det möjligt för en person som är underställd den juridiska personen att till förmån för denna juridiska person begå ett brott som anges i artikel 3.

3. Den juridiska personens ansvar enligt punkterna 1 och 2 skall inte utesluta lagföring av de fysiska personer som är gärningsmän, anstiftare eller medhjälpare till sådana överträdelser som anges i artikel 3.

Ändring 17

Artikel 4

Örlogsfartyg och fartyg som används för en officiell allmän tjänst av icke-kommersiellt slag undantas från konventionens tillämpningsområde.

Örlogsfartyg,
  marina hjälpfartyg och andra fartyg som ägs och utnyttjas av en stat
  och fartyg som
  vid tillfället endast
  används för en officiell allmän tjänst av icke-kommersiellt slag
  och som befinner sig på öppet hav
  undantas från konventionens tillämpningsområde.

Ändring 18

Artikel 4a (ny)

Artikel 4a

Behörighet

1. Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att fastställa sin behörighet beträffande överträdelser som begåtts på öppet hav och som avses i artikel 3 när överträdelsen har begåtts

| a) | ombord på ett fartyg som seglar under dess flagg, |
| --- | --- |

a)

ombord på ett fartyg som seglar under dess flagg,

| b) | ombord på ett fartyg av en medborgare eller en person som är varaktigt bosatt i medlemsstaten, eller till förmån för en juridisk person som är etablerad inom medlemsstatens territorium, |
| --- | --- |

b)

ombord på ett fartyg av en medborgare eller en person som är varaktigt bosatt i medlemsstaten, eller till förmån för en juridisk person som är etablerad inom medlemsstatens territorium,

| c) | ombord på ett fartyg som saknar nationalitetsbeteckning eller liknande, |
| --- | --- |

c)

ombord på ett fartyg som saknar nationalitetsbeteckning eller liknande,

| d) | ombord på ett fartyg som seglar under en annan medlemsstats flagg. |
| --- | --- |

d)

ombord på ett fartyg som seglar under en annan medlemsstats flagg.

I det fall som avses i d gäller denna befogenhet endast när den ingripande staten har fått ett förhandstillstånd från flaggstaten eller, i brådskande fall där omständigheterna gör detta omöjligt, utan förhandstillstånd, varvid ingripandet omedelbart skall rapporteras till de behöriga myndigheterna.

2. Ingen bestämmelse i denna konvention ger en medlemsstat befogenhet att utöva jurisdiktion eller funktioner i en annan medlemsstat som enligt den nationella lagstiftningen i den sistnämnda medlemsstaten endast tillfaller de egna myndigheterna.

Ändring 19

Artikel 5, punkt 1

1. Med förbehåll för vad som anges i
  konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar
  skall varje medlemsstat ha exklusiv jurisdiktion beträffande gärningar som begås på dess territorialhav och inre vatten, också när gärningarna har påbörjats eller är avsedda att slutföras i en annan medlemsstat.

1. Med förbehåll för vad som anges i
  gällande nationell och internationell lagstiftning
  skall varje medlemsstat ha exklusiv jurisdiktion beträffande gärningar som begås på dess territorialhav och inre vatten, också när gärningarna har påbörjats eller är avsedda att slutföras i en annan medlemsstat.

Ändring 20

Artikel 6, punkt 1

1. Om det finns grundad misstanke om att någon av de gärningar som anges i artikel 3 kan ha begåtts, skall varje medlemsstat ge de andra medlemsstaterna rätt att företräda den, varigenom fartyg och luftfartyg tillhörande respektive
  tullmyndighet
  får laglig rätt att ingripa mot fartyg från en annan medlemsstat.

1. Om det finns grundad misstanke om att någon av de gärningar som anges i artikel 3 kan ha begåtts, skall varje medlemsstat ge de andra medlemsstaterna rätt att företräda den, varigenom fartyg och luftfartyg tillhörande respektive
  behörig myndighet
  får laglig rätt att
  på öppet hav
  ingripa mot fartyg från en annan medlemsstat.

Ändring 21

Artikel 6, punkt 2

2. När rätten att företräda enligt punkt 1 utövas, kan officiella fartyg eller luftfartyg förfölja, hejda och äntra fartyget, undersöka dokument, identifiera och förhöra de personer som finns ombord och inspektera fartyget samt, om misstankarna bekräftas, beslagta
  narkotikan
  , anhålla de personer som förmodas vara ansvariga och föra fartyget till den hamn som ligger närmast eller där det är lämpligast att kvarhålla fartyget, i det fall det bör återlämnas, samt att, om möjligt i förskott eller direkt efteråt, informera den medlemsstat vars flagg fartyget för.

2. När rätten att företräda enligt punkt 1 utövas, kan
  för denna uppgift lämpligt utrustade
  officiella fartyg eller luftfartyg
  från en medlemsstat
  förfölja, hejda och borda fartyget, undersöka dokument, identifiera och förhöra de personer som finns ombord och inspektera fartyget
  och dess last
  samt, om misstankarna bekräftas, beslagta
  bevismaterial, corpus delicti,
  anhålla de personer som förmodas vara ansvariga och föra fartyget till den hamn som ligger närmast eller där det är lämpligast att kvarhålla fartyget, i det fall det bör återlämnas, samt att, om möjligt i förskott eller direkt efteråt, informera den medlemsstat vars flagg fartyget för.
  En förteckning över det bevismaterial som insamlats för samtliga påvisade överträdelser skall omedelbart översändas och flaggstaten skall som svar omgående översända ett mottagningsbevis.

Ändring 22

Artikel 6, punkt 3

3. Denna behörighet skall utövas i enlighet med de allmänna reglerna i internationell rätt.

3. Denna behörighet skall utövas i enlighet med de allmänna reglerna i internationell rätt
  och Europeiska unionens regler på detta område samt de regler som fastställs i denna konvention
  .

Ändring 23

Artikel 7, punkt 1

1. När en åtgärd har vidtagits i enlighet med artikel 6 skall säkerheten för människoliv till sjöss vederbörligen beaktas, liksom även säkerheten för fartyget och lasten; inte heller får flaggstatens kommersiella och rättsliga intressen eller tredje parts kommersiella intressen skadas.

1. När en åtgärd har vidtagits i enlighet med artikel 6 skall
  den ingripande staten se till att
  säkerheten för människoliv till sjöss vederbörligen beaktas, liksom även säkerheten för fartyget och lasten; inte heller får flaggstatens kommersiella och rättsliga intressen eller tredje parts kommersiella intressen skadas.

Ändring 24

Artikel 7, punkt 2

2. Om ingripandet skett
  utan tillräckliga skäl till misstankar för att genomföra operationen kan
  den medlemsstat som genomfört operationen anses ansvarig för de skador och förluster som uppstått
  , utom i det fall då man handlat på flaggstatens uppmaning
  .

2. Om ingripandet skett
  på ett sätt som inte är förenligt med bestämmelserna enligt denna konvention skall
  den medlemsstat som genomfört operationen anses ansvarig för de skador och förluster som uppstått.

Ändring 25

Artikel 7, punkt 2a (ny)

2a. Den ingripande staten är skyldig att gottgöra skada eller förlust som fysiska eller juridiska personer lidit till följd av vårdslöshet eller försummelse som den ingripande staten gjort sig skyldig till i samband med ingripandet.

Ändring 26

Artikel 7, punkt 3

3. Den tid fartyget kvarhålls skall begränsas till det absolut nödvändiga, och det skall återlämnas till flaggstaten eller tillåtas att segla fritt snarast möjligt.

3. Den tid fartyget kvarhålls skall begränsas till det absolut nödvändiga
  som krävs för att slutföra utredningen av överträdelserna i fråga
  , och det skall återlämnas till flaggstaten eller tillåtas att segla fritt snarast möjligt.

Ändring 27

Artikel 7, punkt 4

4. De personer som gripits skall garanteras samma rättigheter som
  landets medborgare
  och framför allt rätten till
  tolk och till att biträdas av en advokat
  .

4. De personer som gripits skall garanteras samma rättigheter som
  medborgarna i landet som utövar befogenheten
  och framför allt rätten till
  opartisk rättegång i enlighet med artikel 6 i Europeiska konventionen om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter av den 4 november 1950 och artiklarna 47 och 48 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  .

Ändring 28

Artikel 7, punkt 5

5. Kvarhållandet skall vara underkastat rättslig kontroll och tidsgränser enligt den ingripande medlemsstatens lagstiftning.

5. Kvarhållandet skall vara underkastat rättslig kontroll och tidsgränser enligt den ingripande medlemsstatens lagstiftning.
  Personer som inte misstänks för att ha begått någon överträdelse skall omgående försättas på fri fot och föremål som inte tjänar som bevismaterial skall återlämnas.

Ändring 29

Artikel 8, rubrik

AVSTÅENDE FRÅN JURISDIKTION

BESTÄMMELSER OM UTÖVANDE AV BEHÖRIGHET

Ändring 30

Artikel 8, punkt 1

1. Varje medlemsstat har rätt att med förtur utöva sin jurisdiktion över
  sina
  fartyg men kan avstå från denna rätt till förmån för den ingripande staten.

1. Varje medlemsstat har rätt att med förtur utöva sin jurisdiktion över
  de
  fartyg
  som seglar under dess flagg
  men kan avstå från denna rätt till förmån för den ingripande staten.

Ändring 31

Artikel 8, punkt 2

2. Efter de inledande förfarandena skall den ingripande staten till flaggstaten överlämna en sammanfattning av det bevismaterial som samlats in om samtliga relevanta överträdelser som har begåtts. Detta skall om möjligt göras i förväg via fax eller på annat sätt, eftersom flaggstaten inom en månad skall ange om den avser att utöva sin jurisdiktion eller avstå från denna och därigenom ges möjlighet att begära kompletterande upplysningar, om den anser att detta är nödvändigt.

2. Efter de inledande förfarandena skall den ingripande staten till flaggstaten överlämna en sammanfattning av det bevismaterial som samlats in om samtliga relevanta överträdelser som har begåtts. Detta skall om möjligt göras i förväg via fax eller på annat sätt, eftersom flaggstaten inom en månad skall ange om den avser att
  utnyttja rätten att med förtur
  utöva sin jurisdiktion eller avstå från denna och därigenom ges möjlighet att begära kompletterande upplysningar, om den anser att detta är nödvändigt.

Ändring 32

Artikel 8, punkt 3

3. Om den tidsfrist som anges i punkt 2 har löpt ut utan att något beslut har meddelats, skall det förutsättas att flaggmedlemsstaten avstår från att utöva sin jurisdiktion.

3. Om den tidsfrist som anges i punkt 2 har löpt ut utan att något beslut har meddelats, skall det förutsättas att flaggmedlemsstaten avstår från att
  utnyttja rätten att med förtur
  utöva sin jurisdiktion.

Ändring 33

Artikel 8, punkt 4

4. Om den stat vars flagg fartyget för avstår från sin rätt att med förtur utöva sin jurisdiktion, skall den till den
  andra
  staten översända den information och de handlingar som den förfogar över. Om
  staten
  däremot beslutar att utöva sin jurisdiktion, skall den
  andra
  staten översända de handlingar och det bevismaterial som samlats in, corpus delicti, de anhållna personerna och övrigt relevant bevismaterial till
  den stat som med förtur utövar sin jurisdiktion
  .

4. Om den stat vars flagg fartyget för avstår från sin rätt att med förtur utöva sin jurisdiktion, skall den till den
  ingripande
  staten översända den information och de handlingar som den förfogar över. Om
  flaggstaten
  däremot beslutar att
  utnyttja rätten att med förtur
  utöva sin jurisdiktion, skall den
  ingripande
  staten översända de handlingar och det bevismaterial som samlats in, corpus delicti, de anhållna personerna och övrigt relevant bevismaterial till
  flaggstaten
  .

Ändring 34

Artikel 8, punkt 6

6. Vid överlämnandet av de anhållna personerna skall något formellt utlämningsförfarande inte krävas, utan en individuell arresteringsorder eller motsvarande s
  kall vara tillräcklig
  , varvid de grundläggande principerna i parternas rättssystem skall respekteras. Den inspekterande staten skall intyga hur länge tiden för frihetsberövandet varat.

6. Vid överlämnandet av de anhållna personerna skall något formellt utlämningsförfarande inte krävas, utan
  det skall vara tillräckligt med
  en individuell arresteringsorder eller motsvarande,
  i original eller som styrkt kopia, utfärdad antingen av en rättslig myndighet i flaggstaten eller, i förekommande fall, i enlighet med rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan (4) medlemsstaterna
  , varvid de grundläggande principerna i parternas rättssystem skall respekteras. Den inspekterande staten skall intyga hur länge tiden för frihetsberövandet varat.

Ändring 35

Artikel 8, punkt 8

8. Det informationsutbyte som anges i denna konvention skall som allmän regel ske genom respektive justitieministerier utan att den allmänna behörigheten för utrikesministerierna i medlemsstaterna därför påverkas.

8. Varje medlemsstat skall utse en central myndighet, underställd justitieministeriet, med uppgift att skicka ut, motta och tillkännage den information som utbyts i enlighet med denna konvention. Denna myndighet skall bemannas dygnet runt hela året.

Ändring 36

Artikel 9, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall godta att skiljaktigheter när det gäller tolkningen eller tillämpningen av konventionen, inbegripet skiljaktigheter som rör utdömande av skadestånd, löses genom direkta förhandlingar mellan respektive justitie- och utrikesministerier.

utgår

Ändring 37

Artikel 9, punkt 2

2.
  Om det inte är möjligt att på det sätt som anges i punkt 1 uppnå en överenskommelse, skall
  Europeiska gemenskapernas domstol vara behörig att avgöra varje tvist mellan en eller flera medlemsstater om tolkningen eller tillämpningen av konventionen om tvisten inte har kunnat avgöras av rådet inom sex månader efter det att den hänskjutits till rådet av en av dess medlemmar.

2. Europeiska gemenskapernas domstol
  skall
  vara behörig att avgöra varje tvist mellan en eller flera medlemsstater om tolkningen eller tillämpningen av konventionen om tvisten inte har kunnat avgöras av rådet inom sex månader efter det att den hänskjutits till rådet av en av dess medlemmar.

Ändring 38

Artikel 9, punkt 2a (ny)

2a. Europeiska gemenskapernas domstol skall vara behörig att avgöra tvister mellan en eller flera medlemsstater och kommissionen om tolkningen eller tillämpningen av konventionen.

Ändring 39

Artikel 9, punkt 3

3. Europeiska gemenskapernas domstol skall enligt villkoren i punkterna 47 vara behörig att meddela förhandsavgöranden om tolkningen av denna konvention.

3. Europeiska gemenskapernas domstol skall enligt villkoren i punkterna 47 vara behörig att meddela förhandsavgöranden om tolkningen av denna konvention
  och om giltigheten och tolkningen av åtgärderna för att genomföra denna
  .

Ändring 40

Artikel 10, punkt 1

1. Denna konvention
  skall
  antas av medlemsstaterna i överensstämmelse med deras konstitutionella bestämmelser.

1.
  Om
  denna konvention antas av medlemsstaterna
  skall detta ske
  i överensstämmelse med deras konstitutionella bestämmelser.

Ändring 41

Artikel 10, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall meddela
  depositarien
  när de konstitutionella förfarandena för antagande av denna konvention har genomförts.

2. Medlemsstaterna skall meddela
  rådets generalsekreterare
  när de konstitutionella förfarandena för antagande av denna konvention har genomförts.

Ändring 42

Artikel 10, punkt 3

3. Denna konvention träder i kraft nittio dagar efter det att den underrättelse som avses i punkt 2 lämnats av den
  stat som skall vara medlem
  i Europeiska unionen
  när rådet antar den akt genom vilken denna konvention upprättas som sist fullgör denna formalitet.

3. Denna konvention träder i kraft
  i de medlemsstater som har antagit den
  nittio dagar efter det att den underrättelse som avses i punkt 2 lämnats av den
  medlemsstat i Europeiska unionen vars fullgörande av denna formalitet innebär vilket innebär att minst hälften av medlemsstaterna antagit konventionen
  .

---

(1)  EUT C 45, 19.2.2002, s. 8.

(2)  

  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.

(3)  

  EGT C 24, 23.1.1998, s. 2.

(4)  

  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1

P5_TA(2004)0135

Uppehållstillstånd *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människosmuggling eller blivit utsatta för medhjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med myndigheterna (14432/2003 — C5-0557/2003 — 2002/0043(CNS))

(Samrådsförfarandet— nytt samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förslag (14432/2003) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förslag (14432/2003) (1),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2002) 71) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2002) 71) (2),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt den 5 december 2002 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt den 5 december 2002 (3),

| — | efter att ha hörts på nytt av rådet i enlighet med artikel 67 i EG-fördraget (C5-0557/2003), |
| --- | --- |

—

efter att ha hörts på nytt av rådet i enlighet med artikel 67 i EG-fördraget (C5-0557/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 71.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 71.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0099/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0099/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| RÅDETS TEXT | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 1 (nytt) |
| | (1) Med tanke på utvidgningen och det kulturella släktskapet med de nya grannländerna har Europeiska unionen ett viktigt ansvar att bekämpa människohandel och bistå personer som blivit utsatta för medhjälp till olaglig invandring. |
| Ändring 2 |
| Skäl 2 (nytt) |
| | (2) Människohandel är ett allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna och bör bekämpas aktivt. |
| Ändring 3 |
| Skäl 3 (nytt) |
| | (3) För att skydda tredjelandsmedborgare som fallit offer för människohandel bör medlemsstaterna göra en bedömning av de risker som sådana personer löper oberoende av om de väljer att återvända till sitt hemland eller inte. |
| Ändring 4 |
| Skäl 4 (nytt) |
| | (4) För att offren skall kunna komma ur sin beroendeställning och inte återuppta kontakten med det kriminella nätverket, får medlemsstaterna införa bestämmelser om att sådana uppehållstillstånd utfärdas på villkor att offren deltar i program som syftar till att främja deras integration eller till att förbereda deras återresa. |
| Ändring 5 |
| Skäl 5 (nytt) |
| | (5) Rådet, kommissionen och Europaparlamentet ser Brysseldeklarationen om förebyggande åtgärder och kamp mot människohandel som den främsta referenstexten för att utöka kampen mot människohandel på europeisk nivå. Det här direktivet faller inom deklarationens räckvidd och är i linje med dess ambitioner. |
| Ändring 6 |
| Artikel 4 |
| | Genomförandet av detta direktiv påverkar inte det skydd som flyktingar, personer med subsidiärt skydd och personer som ansökt om internationellt skydd åtnjuter enligt internationell flyktingrätt och inte heller tillämpningen av andra instrument om mänskliga rättigheter, till exempel Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| Ändring 7 |
| Artikel 6 |
| Detta direktiv hindrar inte en medlemsstat från att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för personer som omfattas av direktivet. | Detta direktiv hindrar inte en medlemsstat från att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för personer som omfattas av direktivet
  , inklusive minderåriga som fallit offer för människohandel eller blivit utsatta för medhjälp till olaglig invandring
  . |
| Ändring 8 |
| Artikel 7, stycke 1 |
| Om en medlemsstats behöriga myndigheter anser att en tredjelandsmedborgare kan omfattas av detta direktiv skall denne informeras om de möjligheter som erbjuds enligt direktivet. | Om en medlemsstats behöriga myndigheter anser att en tredjelandsmedborgare kan omfattas av detta direktiv skall denne
  , på ett språk som han eller hon förstår,
  informeras om de möjligheter som erbjuds enligt direktivet. |
| Ändring 9 |
| Artikel 8, punkt 1, stycke 2 |
| Den i första stycket beskrivna betänketidens varaktighet och startpunkt skall fastställas i enlighet med den nationella lagstiftningen
  . | Betänketiden skall vara 30 dagar från den tidpunkt då tredjelandsmedborgaren avbryter all kontakt med de personer som förmodas ha begått straffbara handlingar i enlighet med artikel 2 b och 2 c
  . |
| Ändring 10 |
| Artikel 8, punkt 2a (ny) |
| | 2a. Betänketiden skall förlängas under exceptionella omständigheter, till exempel vid fysisk eller psykisk utmattning eller av orsaker som hänför sig till tredje parts säkerhet. |
| Ändring 11 |
| Artikel 9, punkt 1 |
| 1. Medlemsstaten skall se till att de berörda tredjelandsmedborgare som saknar tillräckliga tillgångar ges en levnadsstandard som garanterar deras uppehälle och att de får tillgång till akutsjukvård. Medlemsstaten skall värna om de mest utsatta personernas speciella behov, inklusive, vid behov
  och om detta föreskrivs i den nationella lagstiftningen,
  psykologisk vård. | 1. Medlemsstaten skall se till att de berörda tredjelandsmedborgare som saknar tillräckliga tillgångar ges en levnadsstandard som garanterar deras uppehälle och att de får tillgång till akutsjukvård. Medlemsstaten skall värna om de mest utsatta personernas speciella behov,
  exempelvis gravida kvinnor, personer med funktionshinder, offer för sexuellt våld eller andra former av våld, och, i den mån som medlemsstaterna använder sig av den möjlighet som avses i artikel 3.3, underåriga,
  inklusive, vid behov, psykologisk vård. |
| Ändring 12 |
| Artikel 9, punkt 3, stycke 2 |
| Medlemsstaten
  får i förekommande fall
  bevilja de berörda tredjelandsmedborgarna kostnadsfritt juridiskt bistånd enligt villkoren i den nationella lagstiftningen. | Medlemsstaten
  skall
  bevilja de berörda tredjelandsmedborgarna kostnadsfritt juridiskt bistånd enligt villkoren i den nationella lagstiftningen. |
| Ändring 13 |
| Artikel 9, punkt 3, stycke 2a (nytt) |
| | Medlemsstaterna skall se till att tredjelandsmedborgaren ständigt är tillgänglig för samarbete med de behöriga myndigheterna så länge som uppehållstillståndet varar. |
| Ändring 14 |
| Artikel 10, punkt 2a (ny) |
| | 2a. Vid utfärdande av uppehållstillstånd skall medlemsstaterna utreda möjligheten att även till offrets medföljande familjemedlemmar utfärda uppehållstillstånd för samma begränsade tidsperiod. |
| Ändring 15 |
| Artikel 10, punkt 2b (ny) |
| | 2b. Avsaknad av identitetshandlingar eller innehav av falska dokument skall inte utgöra hinder för utfärdande eller förnyande av uppehållstillstånd. |
| Ändring 16 |
| Artikel 12, punkt 1, stycke 1 |
| 1. Medlemsstaterna skall fastställa de regler enligt vilka personer som har uppehållstillstånd skall tillåtas få tillträde till arbetsmarknaden samt till yrkesutbildning och annan utbildning. | 1. Medlemsstaterna skall fastställa de regler enligt vilka personer som har uppehållstillstånd skall tillåtas få tillträde till arbetsmarknaden samt till yrkesutbildning
  , språkundervisning
  och annan utbildning. |
| Ändring 17 |
| Artikel 13a (ny) |
| | Artikel 13a




  Rättsliga förfaranden




  Medlemsstaterna skall bereda personer som är inblandade i rättsliga förfaranden skydd för deras privatliv och identitet, framför allt genom att förfarandena inte är offentliga. |
| Ändring 18 |
| Artikel 14, led ca (nytt) |
| | ca) | Medlemsstaten skall dessutom se till att underåriga utan medföljande vuxen inkvarteras på något av följande sätt (i preferensordning):







  — | Hos vuxna familjemedlemmar. |

RÅDETS TEXT

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 1 (nytt)

(1) Med tanke på utvidgningen och det kulturella släktskapet med de nya grannländerna har Europeiska unionen ett viktigt ansvar att bekämpa människohandel och bistå personer som blivit utsatta för medhjälp till olaglig invandring.

Ändring 2

Skäl 2 (nytt)

(2) Människohandel är ett allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna och bör bekämpas aktivt.

Ändring 3

Skäl 3 (nytt)

(3) För att skydda tredjelandsmedborgare som fallit offer för människohandel bör medlemsstaterna göra en bedömning av de risker som sådana personer löper oberoende av om de väljer att återvända till sitt hemland eller inte.

Ändring 4

Skäl 4 (nytt)

(4) För att offren skall kunna komma ur sin beroendeställning och inte återuppta kontakten med det kriminella nätverket, får medlemsstaterna införa bestämmelser om att sådana uppehållstillstånd utfärdas på villkor att offren deltar i program som syftar till att främja deras integration eller till att förbereda deras återresa.

Ändring 5

Skäl 5 (nytt)

(5) Rådet, kommissionen och Europaparlamentet ser Brysseldeklarationen om förebyggande åtgärder och kamp mot människohandel som den främsta referenstexten för att utöka kampen mot människohandel på europeisk nivå. Det här direktivet faller inom deklarationens räckvidd och är i linje med dess ambitioner.

Ändring 6

Artikel 4

Genomförandet av detta direktiv påverkar inte det skydd som flyktingar, personer med subsidiärt skydd och personer som ansökt om internationellt skydd åtnjuter enligt internationell flyktingrätt och inte heller tillämpningen av andra instrument om mänskliga rättigheter, till exempel Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

Ändring 7

Artikel 6

Detta direktiv hindrar inte en medlemsstat från att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för personer som omfattas av direktivet.

Detta direktiv hindrar inte en medlemsstat från att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för personer som omfattas av direktivet
  , inklusive minderåriga som fallit offer för människohandel eller blivit utsatta för medhjälp till olaglig invandring
  .

Ändring 8

Artikel 7, stycke 1

Om en medlemsstats behöriga myndigheter anser att en tredjelandsmedborgare kan omfattas av detta direktiv skall denne informeras om de möjligheter som erbjuds enligt direktivet.

Om en medlemsstats behöriga myndigheter anser att en tredjelandsmedborgare kan omfattas av detta direktiv skall denne
  , på ett språk som han eller hon förstår,
  informeras om de möjligheter som erbjuds enligt direktivet.

Ändring 9

Artikel 8, punkt 1, stycke 2

Den i första stycket beskrivna betänketidens varaktighet och startpunkt skall fastställas i enlighet med den nationella lagstiftningen
  .

Betänketiden skall vara 30 dagar från den tidpunkt då tredjelandsmedborgaren avbryter all kontakt med de personer som förmodas ha begått straffbara handlingar i enlighet med artikel 2 b och 2 c
  .

Ändring 10

Artikel 8, punkt 2a (ny)

2a. Betänketiden skall förlängas under exceptionella omständigheter, till exempel vid fysisk eller psykisk utmattning eller av orsaker som hänför sig till tredje parts säkerhet.

Ändring 11

Artikel 9, punkt 1

1. Medlemsstaten skall se till att de berörda tredjelandsmedborgare som saknar tillräckliga tillgångar ges en levnadsstandard som garanterar deras uppehälle och att de får tillgång till akutsjukvård. Medlemsstaten skall värna om de mest utsatta personernas speciella behov, inklusive, vid behov
  och om detta föreskrivs i den nationella lagstiftningen,
  psykologisk vård.

1. Medlemsstaten skall se till att de berörda tredjelandsmedborgare som saknar tillräckliga tillgångar ges en levnadsstandard som garanterar deras uppehälle och att de får tillgång till akutsjukvård. Medlemsstaten skall värna om de mest utsatta personernas speciella behov,
  exempelvis gravida kvinnor, personer med funktionshinder, offer för sexuellt våld eller andra former av våld, och, i den mån som medlemsstaterna använder sig av den möjlighet som avses i artikel 3.3, underåriga,
  inklusive, vid behov, psykologisk vård.

Ändring 12

Artikel 9, punkt 3, stycke 2

Medlemsstaten
  får i förekommande fall
  bevilja de berörda tredjelandsmedborgarna kostnadsfritt juridiskt bistånd enligt villkoren i den nationella lagstiftningen.

Medlemsstaten
  skall
  bevilja de berörda tredjelandsmedborgarna kostnadsfritt juridiskt bistånd enligt villkoren i den nationella lagstiftningen.

Ändring 13

Artikel 9, punkt 3, stycke 2a (nytt)

Medlemsstaterna skall se till att tredjelandsmedborgaren ständigt är tillgänglig för samarbete med de behöriga myndigheterna så länge som uppehållstillståndet varar.

Ändring 14

Artikel 10, punkt 2a (ny)

2a. Vid utfärdande av uppehållstillstånd skall medlemsstaterna utreda möjligheten att även till offrets medföljande familjemedlemmar utfärda uppehållstillstånd för samma begränsade tidsperiod.

Ändring 15

Artikel 10, punkt 2b (ny)

2b. Avsaknad av identitetshandlingar eller innehav av falska dokument skall inte utgöra hinder för utfärdande eller förnyande av uppehållstillstånd.

Ändring 16

Artikel 12, punkt 1, stycke 1

1. Medlemsstaterna skall fastställa de regler enligt vilka personer som har uppehållstillstånd skall tillåtas få tillträde till arbetsmarknaden samt till yrkesutbildning och annan utbildning.

1. Medlemsstaterna skall fastställa de regler enligt vilka personer som har uppehållstillstånd skall tillåtas få tillträde till arbetsmarknaden samt till yrkesutbildning
  , språkundervisning
  och annan utbildning.

Ändring 17

Artikel 13a (ny)

Artikel 13a

Rättsliga förfaranden

Medlemsstaterna skall bereda personer som är inblandade i rättsliga förfaranden skydd för deras privatliv och identitet, framför allt genom att förfarandena inte är offentliga.

Ändring 18

Artikel 14, led ca (nytt)

ca)

—

Hos vuxna familjemedlemmar.

| — | I en värdfamilj. |
| --- | --- |

—

I en värdfamilj.

| — | Vid institutioner som är specialiserade på inkvartering av underåriga. |
| --- | --- |

—

Vid institutioner som är specialiserade på inkvartering av underåriga.

| — | I andra boendealternativ som är lämpade för underåriga. |
| --- | --- |

—

I andra boendealternativ som är lämpade för underåriga.

Ändring 19

Artikel 16, punkt 1

1. Ett uppehållstillstånd som har utfärdats på grundval av det här direktivet skall inte förlängas
  om villkoren i artikel 10.2 inte längre är uppfyllda eller om ett beslut som har fattats av de behöriga myndigheterna har avslutat de berörda förfarandena.

1. Ett uppehållstillstånd som har utfärdats på grundval av det här direktivet skall inte förlängas
  i följande fall:

| a) | Om utredningen eller de rättsliga förfarandena inte längre kräver att den berörda tredjelandsmedborgarens vistelse förlängs, eller |
| --- | --- |

a)

Om utredningen eller de rättsliga förfarandena inte längre kräver att den berörda tredjelandsmedborgarens vistelse förlängs, eller

| b) | om de behöriga myndigheterna beslutat att förfarandena är avslutade. |
| --- | --- |

b)

om de behöriga myndigheterna beslutat att förfarandena är avslutade.

Ändring 20

Artikel 16, punkt 2

2. När ett uppehållstillstånd som har utfärdats på grundval av det här direktivet upphör att gälla, skall den allmänna utlänningslagstiftningen tillämpas.

2. När ett uppehållstillstånd som har utfärdats på grundval av det här direktivet upphör att gälla, skall den allmänna utlänningslagstiftningen tillämpas.
  Om berörd tredjelandsmedborgare ansöker om ett annat slag av uppehållstillstånd, och utan att det påverkar tillämpningen av relevanta bestämmelser i den allmänna utlänningslagstiftningen, skall medlemsstaterna beakta dessa medborgares samarbete då deras ansökan behandlas.

Ändring 21

Artikel 17, led a—e

| a) | Om
  innehavaren aktivt, frivilligt och på eget initiativ har återupptagit kontakterna med de personer som är misstänkta för att begå brotten i fråga
  . |
| --- | --- |

a)

Om
  innehavaren aktivt, frivilligt och på eget initiativ har återupptagit kontakterna med de personer som är misstänkta för att begå brotten i fråga
  .

| b) | Om
  så krävs av hänsyn till skyddet av allmän ordning och inre säkerhet
  . |
| --- | --- |

b)

Om
  så krävs av hänsyn till skyddet av allmän ordning och inre säkerhet
  .

| b) | Om
  den behöriga myndigheten bedömer att offrets utsagor eller anmälan är falska eller felaktiga
  . |
| --- | --- |

b)

Om
  den behöriga myndigheten bedömer att offrets utsagor eller anmälan är falska eller felaktiga
  .

| b) | Om
  offret upphör med samarbetet
  . |
| --- | --- |

b)

Om
  offret upphör med samarbetet
  .

| c) | Om
  så krävs av hänsyn till allmän ordning och skyddet av inre säkerhet
  . |
| --- | --- |

c)

Om
  så krävs av hänsyn till allmän ordning och skyddet av inre säkerhet
  .

| c) | Om
  innehavaren har återupptagit kontakterna med de personer som är misstänkta för att begå brotten i fråga
  . |
| --- | --- |

c)

Om
  innehavaren har återupptagit kontakterna med de personer som är misstänkta för att begå brotten i fråga
  .

| d) | Om
  offret upphör med samarbetet
  . |
| --- | --- |

d)

Om
  offret upphör med samarbetet
  .

| d) | Om
  den behöriga myndigheten bedömer att offrets utsagor eller anmälan är falska eller felaktiga
  . |
| --- | --- |

d)

Om
  den behöriga myndigheten bedömer att offrets utsagor eller anmälan är falska eller felaktiga
  .

| e) | Om de behöriga myndigheterna beslutar att lägga ner målet. |
| --- | --- |

e)

Ändring 22

Artikel 17, stycke 1a (nytt)

Om de behöriga myndigheterna beslutar att inte förlänga eller återkalla tredjelandsmedborgares uppehållstillstånd skall de bedöma riskerna rörande den personens säkerhet oberoende av om han eller hon ämnar återvända frivilligt till sitt hemland eller inte.

Ändring 23

Artikel 17, stycke 1b (nytt)

Behöriga myndigheters beslut att inte förlänga eller att återkalla en tredjelandsmedborgares uppehållstillstånd kan överklagas vid en domstol.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 126 E, 28.5.2002, s. 393.

(3)  EUT C 27 E, 30.1.2004, s. 140.

P5_TA(2004)0136

Europols personal: Tjänsteföreskrifter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets akt om ändring av Europols tjänsteföreskrifter (5435/2004 — C5-0057/2004 — 2004/0804(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Irlands initiativ (5435/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Irlands initiativ (5435/2004) (1),

| — | med beaktande av konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen) (2), särskilt artikel 30.3 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen) (2), särskilt artikel 30.3 i denna,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet hört parlamentet (C5-0057/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet hört parlamentet (C5-0057/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 61.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 61.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0108/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0108/2004).

| 1. | Europaparlamentet förkastar Irlands initiativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar Irlands initiativ.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Irland att dra tillbaka sitt initiativ. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Irland att dra tillbaka sitt initiativ.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Irlands regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Irlands regering parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 316, 27.11.1995, s. 2.

P5_TA(2004)0137

Europols personal: Grundlöner och tillägg*

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5436/2004 — C5-0058/2004 — 2004/0805(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Irlands initiativ (5436/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Irlands initiativ (5436/2004) (1),

| — | med beaktande av artikel 44 i rådets akt av den 3 december 1998 om antagande av tjänsteföreskrifter för anställda vid Europol (2) (nedan kallade ”tjänsteföreskrifterna”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 44 i rådets akt av den 3 december 1998 om antagande av tjänsteföreskrifter för anställda vid Europol (2) (nedan kallade ”tjänsteföreskrifterna”),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet hört parlamentet (C5-0058/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet hört parlamentet (C5-0058/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 61.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 61.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0108/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0108/2004).

| 1. | Europaparlamentet förkastar Irlands initiativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar Irlands initiativ.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Irland att dra tillbaka sitt initiativ. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Irland att dra tillbaka sitt initiativ.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Irlands regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Irlands regering parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 26, 30.1.1999, s. 23.

P5_TA(2004)0138

Europols personal: Grundlöner och tillägg *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (5438/2004 — C5-0059/2004 — 2004/0806(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Irlands initiativ (5438/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Irlands initiativ (5438/2004) (1),

| — | med beaktande av artikel 44 i rådets akt av den 3 december 1998 om antagande av tjänsteföreskrifter för anställda vid Europol (2) (nedan kallade ”tjänsteföreskrifterna”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 44 i rådets akt av den 3 december 1998 om antagande av tjänsteföreskrifter för anställda vid Europol (2) (nedan kallade ”tjänsteföreskrifterna”),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet hört parlamentet (C5-0059/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet hört parlamentet (C5-0059/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 61.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 61.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0108/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0108/2004).

| 1. | Europaparlamentet förkastar Irlands initiativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar Irlands initiativ.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Irland att dra tillbaka sitt initiativ. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Irland att dra tillbaka sitt initiativ.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Irlands regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Irlands regering parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 26, 30.1.1999, s. 23.

P5_TA(2004)0139

Bättre övervakning av EG-rättens tillämpning

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002) 725 — C5-0008/2003 — 2003/2008(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 725) - C5-0008/2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 725) - C5-0008/2003,

| — | med beaktande av kommissionens tjugonde årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tilllämpning (2002) (KOM(2003) 669), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tjugonde årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tilllämpning (2002) (KOM(2003) 669),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2003) 804), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2003) 804),

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0109/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0109/2004), och av följande skäl:

| A. | Kommissionens praxis att årligen rapportera till parlamentet om EG-rättens tillämpning har nu varit rådande i 20 år. |
| --- | --- |

A.

Kommissionens praxis att årligen rapportera till parlamentet om EG-rättens tillämpning har nu varit rådande i 20 år.

| B. | Raden av rapporter gör det möjligt att i det långa loppet bedöma i vilken mån gemenskapen verkligen har förpliktat sig själv att upprätthålla rättsstatsprincipen, både genom kommissionens handlande som väktare av fördragen och genom medlemsstaternas handlande som fördragens högsta ledare. |
| --- | --- |

B.

Raden av rapporter gör det möjligt att i det långa loppet bedöma i vilken mån gemenskapen verkligen har förpliktat sig själv att upprätthålla rättsstatsprincipen, både genom kommissionens handlande som väktare av fördragen och genom medlemsstaternas handlande som fördragens högsta ledare.

| C. | I dessa rapporter skildras i synnerhet både hur väl medlemsstaterna lyckas införliva direktiv och hur omfattande deras engagemang är vad gäller att lojalt uppfylla de skyldigheter mot gemenskapen som följer av dessa direktiv. |
| --- | --- |

C.

I dessa rapporter skildras i synnerhet både hur väl medlemsstaterna lyckas införliva direktiv och hur omfattande deras engagemang är vad gäller att lojalt uppfylla de skyldigheter mot gemenskapen som följer av dessa direktiv.

| D. | För att övervaka detta ordentligt krävs det både






  — | kvalitativa bedömningar av den praxis som antagits för att verkligen tillämpa lagstiftningen, och |
| --- | --- | --- |

D.

För att övervaka detta ordentligt krävs det både

—

kvalitativa bedömningar av den praxis som antagits för att verkligen tillämpa lagstiftningen, och

| — | kvantitativ rapportering om det antal direktiv som drabbas av förseningar i fråga om införlivandet eller det effektiva genomförandet med avseende på fastställda tidsfrister eller andra bristfälligheter. |
| --- | --- |

—

kvantitativ rapportering om det antal direktiv som drabbas av förseningar i fråga om införlivandet eller det effektiva genomförandet med avseende på fastställda tidsfrister eller andra bristfälligheter.

| E. | Mycket av kommissionens verksamhet när det gäller att säkerställa genomförandet av EG-rätten härrör från klagomål som medborgare framför till kommissionen om sådant som de anser vara överträdelser. |
| --- | --- |

E.

Mycket av kommissionens verksamhet när det gäller att säkerställa genomförandet av EG-rätten härrör från klagomål som medborgare framför till kommissionen om sådant som de anser vara överträdelser.

| F. | Det genomsnittliga antalet klagomål per år som ingivits av medborgare har ökat från 536 under åren 1983—1989 till 1 346 under åren 1999—2002. |
| --- | --- |

F.

Det genomsnittliga antalet klagomål per år som ingivits av medborgare har ökat från 536 under åren 1983—1989 till 1 346 under åren 1999—2002.

| G. | Under hela denna period har medborgarnas klagomål huvudsakligen avsett följande områden: inre marknaden (36 procent 1990—1998, 27 procent 1999—2002), miljö (31 procent 1990—1998, 40 procent 1999—2002) och jordbruk (14 procent 1990—1998, 4 procent 1999—2002); följaktligen börjar miljöfrågor att få överhanden bland politiskt aktiva medborgare. |
| --- | --- |

G.

Under hela denna period har medborgarnas klagomål huvudsakligen avsett följande områden: inre marknaden (36 procent 1990—1998, 27 procent 1999—2002), miljö (31 procent 1990—1998, 40 procent 1999—2002) och jordbruk (14 procent 1990—1998, 4 procent 1999—2002); följaktligen börjar miljöfrågor att få överhanden bland politiskt aktiva medborgare.

| H. | Ökningen av antalet klagomål belyser den vitala roll som politiskt aktiva medborgare spelar i samband med tillämpningen av EG-rätten. |
| --- | --- |

H.

Ökningen av antalet klagomål belyser den vitala roll som politiskt aktiva medborgare spelar i samband med tillämpningen av EG-rätten.

| I. | I sin resolution av den 3 juni 2003 om kommissionens artonde och nittonde årsrapporter om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (1) uppmanade parlamentet kommissionen att hålla de klagande fullständigt informerade om utvecklingen för deras klagomål och att förse de klagande med kopior av all korrespondens mellan kommissionen och medlemsstaten i anslutning till deras klagomål. |
| --- | --- |

I.

I sin resolution av den 3 juni 2003 om kommissionens artonde och nittonde årsrapporter om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (1) uppmanade parlamentet kommissionen att hålla de klagande fullständigt informerade om utvecklingen för deras klagomål och att förse de klagande med kopior av all korrespondens mellan kommissionen och medlemsstaten i anslutning till deras klagomål.

| J. | Det verkar som om kommissionen i allmänhet uppehåller en tillfredsställande vaksamhetsnivå vad gäller att upprätthålla rättsstatsprincipen med avseende på de frågor som omfattas av den tjugonde rapporten och de föregående rapporterna, eftersom dessa i sig själva är viktiga verktyg för parlamentet i dess funktion som granskare av det verkställande organets prestationer. |
| --- | --- |

J.

Det verkar som om kommissionen i allmänhet uppehåller en tillfredsställande vaksamhetsnivå vad gäller att upprätthålla rättsstatsprincipen med avseende på de frågor som omfattas av den tjugonde rapporten och de föregående rapporterna, eftersom dessa i sig själva är viktiga verktyg för parlamentet i dess funktion som granskare av det verkställande organets prestationer.

| K. | Antalet hänskjutna begäran om förhandsavgörande är ett resultat av gemenskapslagstiftningens kvalitet. |
| --- | --- |

K.

Antalet hänskjutna begäran om förhandsavgörande är ett resultat av gemenskapslagstiftningens kvalitet.

| L. | Om gemenskapens lagstiftade makt misslyckas med att nå god kvalitet när det gäller lagstiftning kan det i sig självt vara skadligt för den exakta förståelsen och tillämpningen av EG-rätten; följaktligen kommer ett troget iakttagande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning (2) att vara av stor vikt, och detta borde följas upp i framtida rapporter i denna serie. |
| --- | --- |

L.

Om gemenskapens lagstiftade makt misslyckas med att nå god kvalitet när det gäller lagstiftning kan det i sig självt vara skadligt för den exakta förståelsen och tillämpningen av EG-rätten; följaktligen kommer ett troget iakttagande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning (2) att vara av stor vikt, och detta borde följas upp i framtida rapporter i denna serie.

| M. | Med jämna mellanrum misslyckas medlemsstaterna med att uppfylla, eller åtminstone med att i tid uppfylla, vissa av de förpliktelser som deras regeringar fritt åtar sig som deltagare i gemenskapens lagstiftningsprocess, och de uppvisar ibland en cynisk brist på respekt för sina ovedersägliga förpliktelser genom att uppskjuta efterlevnaden till ett så sent skede som möjligt i en genomförandeprocess, eller genom att utnyttja bristen på respekt för rättsliga förpliktelser (dvs. förpliktelserna enligt stabilitets- och tillväxtpakten) som ett verktyg för att få fram rättslig förändring i praktiken. |
| --- | --- |

M.

Med jämna mellanrum misslyckas medlemsstaterna med att uppfylla, eller åtminstone med att i tid uppfylla, vissa av de förpliktelser som deras regeringar fritt åtar sig som deltagare i gemenskapens lagstiftningsprocess, och de uppvisar ibland en cynisk brist på respekt för sina ovedersägliga förpliktelser genom att uppskjuta efterlevnaden till ett så sent skede som möjligt i en genomförandeprocess, eller genom att utnyttja bristen på respekt för rättsliga förpliktelser (dvs. förpliktelserna enligt stabilitets- och tillväxtpakten) som ett verktyg för att få fram rättslig förändring i praktiken.

| N. | Gemenskapens institutioner är skyldiga att se till att Europas medborgare kan utöva sina rättigheter inom unionen till fullo, i synnerhet när det gäller rätt till domstolsprövning och genomförandet av rättigheter som efter opartisk rättegång har blivit rättsligen tillkännagivna och godkända. |
| --- | --- |

N.

Gemenskapens institutioner är skyldiga att se till att Europas medborgare kan utöva sina rättigheter inom unionen till fullo, i synnerhet när det gäller rätt till domstolsprövning och genomförandet av rättigheter som efter opartisk rättegång har blivit rättsligen tillkännagivna och godkända.

| O. | Kommissionen måste ta på sig ett visst ansvar för att bistå medlemsstaternas myndigheter i att åstadkomma införlivande och effektivt genomförande i god tid på såväl regional och lokal som statlig nivå. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen måste ta på sig ett visst ansvar för att bistå medlemsstaternas myndigheter i att åstadkomma införlivande och effektivt genomförande i god tid på såväl regional och lokal som statlig nivå.

| P. | Kommissionen har utvecklat sitt system Solvit för att lösa vissa politiskt okontroversiella problem med enskild tillämpning av EG-rätten genom ett nätverk av förvaltningsorgan i medlemsstaterna, och detta system finns tillgängligt för Europaparlamentets ledamöter och deras medarbetare. |
| --- | --- |

P.

Kommissionen har utvecklat sitt system Solvit för att lösa vissa politiskt okontroversiella problem med enskild tillämpning av EG-rätten genom ett nätverk av förvaltningsorgan i medlemsstaterna, och detta system finns tillgängligt för Europaparlamentets ledamöter och deras medarbetare.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar förbättringarna inom övervakning som kommissionen förebådar i sitt nyligen framlagda meddelande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar förbättringarna inom övervakning som kommissionen förebådar i sitt nyligen framlagda meddelande.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de förpliktelser som kommissionen har åtagit sig till följd av ombudsmannens rekommendationer om klagandens ställning (KOM(2002) 141), men beklagar att dessa förpliktelser inte är tillräckliga för att hålla de klagande fullt informerade om utvecklingen av deras klagomål och för att kopiera all korrespondens mellan kommissionen och medlemsstaterna till de klagande i enlighet med deras klagomål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar de förpliktelser som kommissionen har åtagit sig till följd av ombudsmannens rekommendationer om klagandens ställning (KOM(2002) 141), men beklagar att dessa förpliktelser inte är tillräckliga för att hålla de klagande fullt informerade om utvecklingen av deras klagomål och för att kopiera all korrespondens mellan kommissionen och medlemsstaterna till de klagande i enlighet med deras klagomål.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens föresats, som fastställs i det ovannämnda arbetsdokumentet SEK(2003) 804, att se till att gemenskapsbestämmelser är ”tillämpningsvänliga”, särskilt när det gäller miljölagstiftning, att riktlinjer och förklarande texter förbereds i samråd med alla aktörer, att det finns en aktiv kontakt med medlemsstaterna (förhoppningsvis även med deras berörda regionala myndigheter), och att man använder det informella EU-nätverket för att genomföra miljölagstiftning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens föresats, som fastställs i det ovannämnda arbetsdokumentet SEK(2003) 804, att se till att gemenskapsbestämmelser är ”tillämpningsvänliga”, särskilt när det gäller miljölagstiftning, att riktlinjer och förklarande texter förbereds i samråd med alla aktörer, att det finns en aktiv kontakt med medlemsstaterna (förhoppningsvis även med deras berörda regionala myndigheter), och att man använder det informella EU-nätverket för att genomföra miljölagstiftning.

| 4. | Europaparlamentet stöder generellt kommissionens ansträngningar att lösa införlivningsproblem aktivt snarare än passivt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder generellt kommissionens ansträngningar att lösa införlivningsproblem aktivt snarare än passivt.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin önskan att se ett ökat samarbete mellan ledamöterna i Europaparlamentet och ledamöterna i de nationella parlamenten, vilket även skall omfatta parlament på regional eller annan nivå inom landet där så är lämpligt, för att bistå och öka effektiv granskning av EU-frågor på den nationella nivån. Europaparlamentet anser att parlament på alla nivåer har en värdefull roll att spela i övervakningen av EG-rättens tillämpning för att hjälpa till att stärka unionens demokratiska legitimitet och föra den närmare medborgarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin önskan att se ett ökat samarbete mellan ledamöterna i Europaparlamentet och ledamöterna i de nationella parlamenten, vilket även skall omfatta parlament på regional eller annan nivå inom landet där så är lämpligt, för att bistå och öka effektiv granskning av EU-frågor på den nationella nivån. Europaparlamentet anser att parlament på alla nivåer har en värdefull roll att spela i övervakningen av EG-rättens tillämpning för att hjälpa till att stärka unionens demokratiska legitimitet och föra den närmare medborgarna.

| 6. | Europaparlamentet upprepar därför sin rekommendation till kommissionen att sända sin årliga rapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning till de nationella parlamenten, även för vidarebefordran till andra berörda parlament inom landet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar därför sin rekommendation till kommissionen att sända sin årliga rapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning till de nationella parlamenten, även för vidarebefordran till andra berörda parlament inom landet.

| 7. | Europaparlamentet beklagar djupt det faktum att det fortfarande finns uppenbara exempel på långvariga och ihållande misslyckanden från medlemsstaternas sida när det gäller att följa angivna förpliktelser, vilket undergräver unionens ideal som en rättsmedveten gemenskap, trots kommissionens oförtrutna verksamhet för att garantera att gemenskapsrätten tillämpas på rätt sätt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar djupt det faktum att det fortfarande finns uppenbara exempel på långvariga och ihållande misslyckanden från medlemsstaternas sida när det gäller att följa angivna förpliktelser, vilket undergräver unionens ideal som en rättsmedveten gemenskap, trots kommissionens oförtrutna verksamhet för att garantera att gemenskapsrätten tillämpas på rätt sätt.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att prioritera överträdelseförfaranden enligt artikel 228 i EG-fördraget och att förstärka det system som står till dess förfogande för att utföra sin uppgift att övervaka genomförandet av EG-rätten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att prioritera överträdelseförfaranden enligt artikel 228 i EG-fördraget och att förstärka det system som står till dess förfogande för att utföra sin uppgift att övervaka genomförandet av EG-rätten.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att fastställa korta tidsfrister för överträdelseförfarandets administrativa skede, som skall vara avslutat vid en i förväg bestämd tidsfrist, som skall fastställas redan från början. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att fastställa korta tidsfrister för överträdelseförfarandets administrativa skede, som skall vara avslutat vid en i förväg bestämd tidsfrist, som skall fastställas redan från början.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att framställningar som vidarebefordrats av enskilda till kommissionen, ombudsmannen och parlamentets berörda utskott gör det möjligt för Europeiska unionen att fastställa förfaringssättet för genomförandet av EG-rätten på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att framställningar som vidarebefordrats av enskilda till kommissionen, ombudsmannen och parlamentets berörda utskott gör det möjligt för Europeiska unionen att fastställa förfaringssättet för genomförandet av EG-rätten på nationell nivå och EU-nivå.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att göra sitt yttersta för att förkorta den relativt långa period som krävs för att ta itu med klagomål eller framställningar, samt att finna praktiska lösningar på de problem som kommuniceras, genom att vid erhållandet besluta om huruvida alternativa metoder, till exempel paketmöten eller Solvit, eller formella förfaranden, är mest lämpliga. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att göra sitt yttersta för att förkorta den relativt långa period som krävs för att ta itu med klagomål eller framställningar, samt att finna praktiska lösningar på de problem som kommuniceras, genom att vid erhållandet besluta om huruvida alternativa metoder, till exempel paketmöten eller Solvit, eller formella förfaranden, är mest lämpliga.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att nära samarbete och övervakningsåtgärder mellan kommissionen, rådet, ombudsmannen och parlamentets berörda utskott är nödvändigt för att garantera effektivt ingripande i samtliga fall där framställaren rättfärdigt har klagat över en överträdelse av EG-rätten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att nära samarbete och övervakningsåtgärder mellan kommissionen, rådet, ombudsmannen och parlamentets berörda utskott är nödvändigt för att garantera effektivt ingripande i samtliga fall där framställaren rättfärdigt har klagat över en överträdelse av EG-rätten.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt kommissionens handlande mot parlamentet, och i synnerhet mot det behöriga utskottet, i fallet Lloyd's of London. I samband med detta fall har kommissionen envist vägrat att ge parlamentet fullständig information om alla de frågor det har tagit upp. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar djupt kommissionens handlande mot parlamentet, och i synnerhet mot det behöriga utskottet, i fallet Lloyd's of London. I samband med detta fall har kommissionen envist vägrat att ge parlamentet fullständig information om alla de frågor det har tagit upp.

| 14. | Europaparlamentet upprepar återigen begäran att kommissionen i framtiden skall införa ett kapitel i sin årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning, som behandlar de framställningar som parlamentets behöriga utskott vidarebefordrar till kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar återigen begäran att kommissionen i framtiden skall införa ett kapitel i sin årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning, som behandlar de framställningar som parlamentets behöriga utskott vidarebefordrar till kommissionen.

| 15. | Europaparlamentet upprepar begäran till kommissionen att utarbeta en förteckning över alla de rapporter som behandlar de nationella myndigheternas tillämpning av EG-rätten i de medlemsstater som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, oavsett om rapporterna är av allmän eller sektoriell karaktär. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar begäran till kommissionen att utarbeta en förteckning över alla de rapporter som behandlar de nationella myndigheternas tillämpning av EG-rätten i de medlemsstater som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, oavsett om rapporterna är av allmän eller sektoriell karaktär.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen har vidtagit genom att övervaka områdena för frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med principerna i EG-rätten och noterar innehållet i avsnitt 2.15 i kommisionens tjugonde årsrapport, men upprepar mot bakgrund av detta sitt krav till kommissionen att framställa en rapport i framtiden om tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning, däribland ärenden inom andra och tredje pelaren. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen har vidtagit genom att övervaka områdena för frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med principerna i EG-rätten och noterar innehållet i avsnitt 2.15 i kommisionens tjugonde årsrapport, men upprepar mot bakgrund av detta sitt krav till kommissionen att framställa en rapport i framtiden om tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning, däribland ärenden inom andra och tredje pelaren.

| 17. | Europaparlamentet noterar att domstolarna i vissa medlemsstater praktiskt taget aldrig begär förhandsavgöranden i enlighet med artikel 234 i EG-fördraget, och upprepar sitt krav till kommission att undersöka orsakerna till detta och rapportera dem till parlamentet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att domstolarna i vissa medlemsstater praktiskt taget aldrig begär förhandsavgöranden i enlighet med artikel 234 i EG-fördraget, och upprepar sitt krav till kommission att undersöka orsakerna till detta och rapportera dem till parlamentet.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar med oro att den bristfälliga kännedomen om EG-rätten hos medlemmar av nationella rättsväsen och jurister förhindrar fullständig tillämpning av EG-rätten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar med oro att den bristfälliga kännedomen om EG-rätten hos medlemmar av nationella rättsväsen och jurister förhindrar fullständig tillämpning av EG-rätten.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar initiativ för att underlätta utomrättslig reglering av tvister som det europeiska utomrättsliga nätverket och nätverket för klagomål mot finansiella tjänster. Kommissionen uppmanas att noggrant övervaka dessa organs framsteg och rapportera sina resultat till Europaparlamentet eftersom denna process kommer att utgöra en annan användbar indikator på tillämpningen av gemenskapens bestämmelser och rätten till domstolsprövning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar initiativ för att underlätta utomrättslig reglering av tvister som det europeiska utomrättsliga nätverket och nätverket för klagomål mot finansiella tjänster. Kommissionen uppmanas att noggrant övervaka dessa organs framsteg och rapportera sina resultat till Europaparlamentet eftersom denna process kommer att utgöra en annan användbar indikator på tillämpningen av gemenskapens bestämmelser och rätten till domstolsprövning.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang varmt den vidareutveckling av Solvit som nyligen ägt rum. Parlamentet konstaterar att allmän tillgång för dess ledamöter nu är en möjlighet som på systematisk basis bör göras tillgänglig för alla ledamöter av Europaparlamentet och deras assistenter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på bred bas lansera och föra fram detta bland potentiella användare och att avsätta tillräckliga resurser för att garantera att det klarar av att hantera ett ökat inflöde av ärenden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang varmt den vidareutveckling av Solvit som nyligen ägt rum. Parlamentet konstaterar att allmän tillgång för dess ledamöter nu är en möjlighet som på systematisk basis bör göras tillgänglig för alla ledamöter av Europaparlamentet och deras assistenter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på bred bas lansera och föra fram detta bland potentiella användare och att avsätta tillräckliga resurser för att garantera att det klarar av att hantera ett ökat inflöde av ärenden.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar till reflektion över hur de nationella och regionala ombudsmännens roll i övervakandet av gemenskapsrätten skulle kunna utvecklas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar till reflektion över hur de nationella och regionala ombudsmännens roll i övervakandet av gemenskapsrätten skulle kunna utvecklas.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar med oro att ny rättspraxis om enskilda sökandes rätt att väcka talan inför EG-domstolen inte medför enhetlig tolkning och tillämpning av EG-rätten och beklagar att till och med förslaget till konstitution bara innebär små framsteg mot en förbättring av situationen i detta hänseende. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar med oro att ny rättspraxis om enskilda sökandes rätt att väcka talan inför EG-domstolen inte medför enhetlig tolkning och tillämpning av EG-rätten och beklagar att till och med förslaget till konstitution bara innebär små framsteg mot en förbättring av situationen i detta hänseende.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, ombudsmannen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, ombudsmannen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  P5_TA(2003)0231.

(2)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

P5_TA(2004)0140

Angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet)

Europaparlamentets rekommendation till rådet om samarbete inom Europeiska unionen med avseende på försvarsberedskap vid angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (hälsovårdssäkerhet) (2003/2187(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet av Anna Terrón i Cusí och Gerhard Schmid för PSE-gruppen om hantering av ett eventuellt hot i form av angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (B5-0407/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet av Anna Terrón i Cusí och Gerhard Schmid för PSE-gruppen om hantering av ett eventuellt hot i form av angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel (B5-0407/2003),

| — | med beaktande av artikel 49.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0097/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0097/2004), och av följande skäl:

| A. | Hot mot medlemsstater inom EU i form av terroristangrepp med biologiska och kemiska stridsmedel är en fråga som diskuteras. |
| --- | --- |

A.

Hot mot medlemsstater inom EU i form av terroristangrepp med biologiska och kemiska stridsmedel är en fråga som diskuteras.

| B. | Utöver mekanismer för snabb alarmering av medlemsstaterna, informationsutbyte och gemensamt nyttjande av laboratorieresurser har också en europeisk lagerhållning av vacciner, antibiotika etc. föreslagits. |
| --- | --- |

B.

Utöver mekanismer för snabb alarmering av medlemsstaterna, informationsutbyte och gemensamt nyttjande av laboratorieresurser har också en europeisk lagerhållning av vacciner, antibiotika etc. föreslagits.

| C. | Mekanismerna för snabb alarmering av medlemsstaterna, informationsutbytet och det gemensamma nyttjandet av laboratorieresurser samt lagerhållning av vacciner, antibiotika osv. ger både betydande effekter på Europeiska unionens och medlemsstaternas budgetmedel och skulle kunna kräva specifika lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

C.

Mekanismerna för snabb alarmering av medlemsstaterna, informationsutbytet och det gemensamma nyttjandet av laboratorieresurser samt lagerhållning av vacciner, antibiotika osv. ger både betydande effekter på Europeiska unionens och medlemsstaternas budgetmedel och skulle kunna kräva specifika lagstiftningsåtgärder.

| D. | De budgetmässiga och rättsliga åtgärderna skulle kunna motiveras endast på grundval av en klar riskanalys, som visar på vissa sannolikheter för att terrorister kan ta till biologiska och kemiska vapen inom EU. |
| --- | --- |

D.

De budgetmässiga och rättsliga åtgärderna skulle kunna motiveras endast på grundval av en klar riskanalys, som visar på vissa sannolikheter för att terrorister kan ta till biologiska och kemiska vapen inom EU.

| E. | De analyser som behövs för detta ligger klart utanför kommissionens möjligheter. |
| --- | --- |

E.

De analyser som behövs för detta ligger klart utanför kommissionens möjligheter.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet skall inom ramen för det europeiska samarbetet mellan de nationella polismyndigheterna och med inbegripande av Europol samt med hänsyn till resultaten från underrättelsetjänsternas samarbete inom området för bekämpning av terrorismen låta ta fram en realistisk hotbildsanalys som underlag för en seriös handlingsplan för Europeiska unionen. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Rådet skall inom ramen för det europeiska samarbetet mellan de nationella polismyndigheterna och med inbegripande av Europol samt med hänsyn till resultaten från underrättelsetjänsternas samarbete inom området för bekämpning av terrorismen låta ta fram en realistisk hotbildsanalys som underlag för en seriös handlingsplan för Europeiska unionen.

| b) | Rådet skall i lämplig form låta parlamentet få del av de allmänna och således publiceringsbara rönen ur denna analys, för att ge det ett förnuftigt underlag för sina eventuellt väntande budgetöverläggningar. |
| --- | --- |

b)

Rådet skall i lämplig form låta parlamentet få del av de allmänna och således publiceringsbara rönen ur denna analys, för att ge det ett förnuftigt underlag för sina eventuellt väntande budgetöverläggningar.

| c) | Rådet skall i ljuset av resultaten av analysen påbörja de nödvändiga lagstiftningsåtgärderna för hantering av angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel. |
| --- | --- |

c)

Rådet skall i ljuset av resultaten av analysen påbörja de nödvändiga lagstiftningsåtgärderna för hantering av angrepp med biologiska och kemiska stridsmedel.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och, för kännedom, till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och, för kännedom, till kommissionen.

P5_TA(2004)0141

Dataskydd

Europaparlamentets resolution om första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003 — 2003/2153(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av första rapporten om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (KOM(2003) 265 — C5-0375/2003),

| — | med beaktande av de texter som i den internationella rätten skyddar rätten till privatliv, och särskilt artikel 12 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, artikel 17 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, artikel 8 i konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (1) av den 4 november 1950, konventionen om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (2) av den 28 januari 1981, och de rekommendationer som antagits av Europarådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de texter som i den internationella rätten skyddar rätten till privatliv, och särskilt artikel 12 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, artikel 17 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, artikel 8 i konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (1) av den 4 november 1950, konventionen om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (2) av den 28 januari 1981, och de rekommendationer som antagits av Europarådet,

| — | med beaktande av artikel 6 i EU-fördraget (respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) och artikel 286 i EG-fördraget, samt artikel 7 (respekt för privatlivet och familjelivet) och artikel 8 (skydd av personuppgifter) i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 i EU-fördraget (respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) och artikel 286 i EG-fördraget, samt artikel 7 (respekt för privatlivet och familjelivet) och artikel 8 (skydd av personuppgifter) i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av de EU-bestämmelser som skyddar rätten till privatliv och dataskydd, särskilt direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de EU-bestämmelser som skyddar rätten till privatliv och dataskydd, särskilt direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (4),

| — | med beaktande av andra EU-instrument som gäller dataskydd inom den tredje pelaren, och särskilt det grekiska ordförandeskapets utkast i form av ett arbetsdokument om gemensamma regler för skydd av personuppgifter inom ramen för den tredje pelaren, och med beaktande av kommissionsledamot Vitorinos tillkännagivande om att 2004 lägga fram ett förslag om ett rättsligt instrument i denna fråga (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra EU-instrument som gäller dataskydd inom den tredje pelaren, och särskilt det grekiska ordförandeskapets utkast i form av ett arbetsdokument om gemensamma regler för skydd av personuppgifter inom ramen för den tredje pelaren, och med beaktande av kommissionsledamot Vitorinos tillkännagivande om att 2004 lägga fram ett förslag om ett rättsligt instrument i denna fråga (5),

| — | med beaktande av yttrandena från arbetsgruppen för skydd av privatlivet som inrättades genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG (artikel 29 — arbetsgruppen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från arbetsgruppen för skydd av privatlivet som inrättades genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG (artikel 29 — arbetsgruppen),

| — | med beaktande av de dokument som rör överföring av personuppgifter till Förenta staterna för passagerare på transatlantiska flygningar, särskilt följande: yttrandena från artikel 29-arbetsgruppen, kommissionens meddelanden, Förenta staternas ”undertakings”, yttrandet från Belgiens nämnd för skydd av privatlivet över klagomål från vissa passagerare och det klagomål om överträdelse av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 av den 24 juli 1989 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (6) som inlämnats till kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de dokument som rör överföring av personuppgifter till Förenta staterna för passagerare på transatlantiska flygningar, särskilt följande: yttrandena från artikel 29-arbetsgruppen, kommissionens meddelanden, Förenta staternas ”undertakings”, yttrandet från Belgiens nämnd för skydd av privatlivet över klagomål från vissa passagerare och det klagomål om överträdelse av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 av den 24 juli 1989 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (6) som inlämnats till kommissionen,

| — | med beaktande av domstolens dom i målet Österreichischer Rundfunk m.fl. av den 20 maj 2003 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom i målet Österreichischer Rundfunk m.fl. av den 20 maj 2003 (7),

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0104/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0104/2004), och av följande skäl:

| A. | Rätten till privatliv är en grundläggande mänsklig rättighet som fastställs i alla de viktigaste rättsliga instrument som garanterar medborgarnas fri- och rättigheter på internationell, europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

A.

Rätten till privatliv är en grundläggande mänsklig rättighet som fastställs i alla de viktigaste rättsliga instrument som garanterar medborgarnas fri- och rättigheter på internationell, europeisk och nationell nivå.

| B. | EU har utarbetat en lagstiftning som syftar till att garantera medborgarnas rätt till privatliv genom en hög dataskyddsnivå inom områden som omfattas av den första pelaren. |
| --- | --- |

B.

EU har utarbetat en lagstiftning som syftar till att garantera medborgarnas rätt till privatliv genom en hög dataskyddsnivå inom områden som omfattas av den första pelaren.

| C. | På grund av EU:s nuvarande pelarstruktur omfattas de verksamheter som ingår i den andra och tredje pelarens behörighetsområde inte av denna lagstiftning utan regleras delvis genom fragmentariska specifika bestämmelser. Europaparlamentet rådfrågas och informeras enbart delvis och domstolen har begränsade befogenheter på området. |
| --- | --- |

C.

På grund av EU:s nuvarande pelarstruktur omfattas de verksamheter som ingår i den andra och tredje pelarens behörighetsområde inte av denna lagstiftning utan regleras delvis genom fragmentariska specifika bestämmelser. Europaparlamentet rådfrågas och informeras enbart delvis och domstolen har begränsade befogenheter på området.

| D. | Genom direktiv 95/46/EG förpliktas kommissionen att förelägga rådet och Europaparlamentet en rapport om genomförandet av detta direktiv och att vid behov föreslå lämpliga ändringar i detsamma. |
| --- | --- |

D.

Genom direktiv 95/46/EG förpliktas kommissionen att förelägga rådet och Europaparlamentet en rapport om genomförandet av detta direktiv och att vid behov föreslå lämpliga ändringar i detsamma.

| E. | Efter terrorattackerna i september 2001 har man vidtagit eller planerar man att vidta säkerhetshöjande åtgärder genom att ändra bestämmelserna om rätten till privatliv och dataskydd på nationell, europeisk och internationell nivå. |
| --- | --- |

E.

Efter terrorattackerna i september 2001 har man vidtagit eller planerar man att vidta säkerhetshöjande åtgärder genom att ändra bestämmelserna om rätten till privatliv och dataskydd på nationell, europeisk och internationell nivå.

| F. | Översändande av uppgifter till tredje länder och organisationer ger anledning till oro, inte bara på grund av skillnaderna mellan lagstiftningen i de olika medlemsstaterna, som i vissa fall är överdrivet tolerant och i andra överdrivet sträng, utan framför allt för att det är kommissionen, ett verkställande organ, och inte parlamentet som har rätt att göra en bindande bedömning av huruvida mottagarna har garanterat ett adekvat skydd för en grundläggande rättighet som de europeiska medborgarna är i åtnjutande av. |
| --- | --- |

F.

Översändande av uppgifter till tredje länder och organisationer ger anledning till oro, inte bara på grund av skillnaderna mellan lagstiftningen i de olika medlemsstaterna, som i vissa fall är överdrivet tolerant och i andra överdrivet sträng, utan framför allt för att det är kommissionen, ett verkställande organ, och inte parlamentet som har rätt att göra en bindande bedömning av huruvida mottagarna har garanterat ett adekvat skydd för en grundläggande rättighet som de europeiska medborgarna är i åtnjutande av.

| G. | Förhandlingar pågår fortfarande mellan EU och Förenta staterna om olaglig överföring av uppgifter till Förenta staterna om passagerare på transatlantiska flygningar. Parlamentet har uppmanat kommissionen att vidta åtgärder i enlighet med artikel 232 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

G.

Förhandlingar pågår fortfarande mellan EU och Förenta staterna om olaglig överföring av uppgifter till Förenta staterna om passagerare på transatlantiska flygningar. Parlamentet har uppmanat kommissionen att vidta åtgärder i enlighet med artikel 232 i EG-fördraget.

| H. | Belgiens nämnd för skydd av privatlivet har fastställt att personuppgifter för vissa europeiska passagerare på transatlantiska flygningar, däribland uppgifterna om en ledamot i Europaparlamentet, olagligen överförts till Förenta staterna i strid med belgisk lagstiftning och gemenskapens direktiv. |
| --- | --- |

H.

Belgiens nämnd för skydd av privatlivet har fastställt att personuppgifter för vissa europeiska passagerare på transatlantiska flygningar, däribland uppgifterna om en ledamot i Europaparlamentet, olagligen överförts till Förenta staterna i strid med belgisk lagstiftning och gemenskapens direktiv.

| I. | Artikel 29-arbetsgruppen framhåller i sitt yttrande över överföring av uppgifter till Förenta staterna om passagerare på transatlantiska flygningar att den trots de framsteg som gjorts inte anser att en adekvat dataskyddsnivå uppnåtts och att många ytterligare frågor måste lösas innan kommissionen kan anse att en sådan skyddsnivå föreligger. |
| --- | --- |

I.

Artikel 29-arbetsgruppen framhåller i sitt yttrande över överföring av uppgifter till Förenta staterna om passagerare på transatlantiska flygningar att den trots de framsteg som gjorts inte anser att en adekvat dataskyddsnivå uppnåtts och att många ytterligare frågor måste lösas innan kommissionen kan anse att en sådan skyddsnivå föreligger.

| J. | Europeiska unionen, dess institutioner och medlemsstaterna måste respektera EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (särskilt artikel 8), Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt de allmänna principerna i internationell rätt. Genom den aktuella politiken avseende bevarande av uppgifter och överföring av uppgifter till tredje länder riskerar man att allvarligt bryta mot dessa principer. |
| --- | --- |

J.

Europeiska unionen, dess institutioner och medlemsstaterna måste respektera EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (särskilt artikel 8), Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt de allmänna principerna i internationell rätt. Genom den aktuella politiken avseende bevarande av uppgifter och överföring av uppgifter till tredje länder riskerar man att allvarligt bryta mot dessa principer.

| K. | Kommissionen och medlemsstaterna samt de nationella dataskyddsmyndigheterna ansvarar för att nationell och europeisk lagstiftning om skydd av privatlivet tillämpas effektivt och de har rätt att använda sanktioner vid överträdelser av denna. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen och medlemsstaterna samt de nationella dataskyddsmyndigheterna ansvarar för att nationell och europeisk lagstiftning om skydd av privatlivet tillämpas effektivt och de har rätt att använda sanktioner vid överträdelser av denna.

| L. | Överföringen av personuppgifter för passagerare på transatlantiska flygningar till brottsbekämpande myndigheter i Förenta staterna har inneburit en flagrant kränkning av nationell och europeisk lagstiftning om överföring av personuppgifter till tredje land. Kommissionens, medlemsstaternas och vissa dataskyddsmyndigheters handlande - här avses särskilt de myndigheter som enligt nationell lagstiftning har befogenheter att förhindra att uppgifter överförs - har i grund och botten gjort dem medskyldiga till lagbrott och brott mot legalitetsprincipen. |
| --- | --- |

L.

Överföringen av personuppgifter för passagerare på transatlantiska flygningar till brottsbekämpande myndigheter i Förenta staterna har inneburit en flagrant kränkning av nationell och europeisk lagstiftning om överföring av personuppgifter till tredje land. Kommissionens, medlemsstaternas och vissa dataskyddsmyndigheters handlande - här avses särskilt de myndigheter som enligt nationell lagstiftning har befogenheter att förhindra att uppgifter överförs - har i grund och botten gjort dem medskyldiga till lagbrott och brott mot legalitetsprincipen.

| M. | I det globala informationssamhälle som uppstått genom Internet är det inte rimligt att endast söka lösningar inom EU. |
| --- | --- |

M.

I det globala informationssamhälle som uppstått genom Internet är det inte rimligt att endast söka lösningar inom EU.

Behovet av en omfattande och pelarövergripande gemenskapslagstiftning om skydd av privatlivet och dataskydd

| 1. | Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att den agerat mycket långsamt i denna fråga och uppmanar den att i enlighet med sitt tillkännagivande senast under det första halvåret 2004 utarbeta ett förslag till ett ”rättsligt instrument” om skydd av privatlivet i den tredje pelaren. Ett sådant instrument skall vara bindande och syfta till att garantera samma rättsskyddsnivå avseende dataskydd och privatliv i den tredje pelaren som i den första. Instrumentet skall harmonisera de nuvarande reglerna om privatliv och dataskydd på denna höga nivå för Europol, Eurojust och alla andra organ och åtgärder inom den tredje pelaren, samt för allt datautbyte mellan dessa och med tredje länder och organisationer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att den agerat mycket långsamt i denna fråga och uppmanar den att i enlighet med sitt tillkännagivande senast under det första halvåret 2004 utarbeta ett förslag till ett ”rättsligt instrument” om skydd av privatlivet i den tredje pelaren. Ett sådant instrument skall vara bindande och syfta till att garantera samma rättsskyddsnivå avseende dataskydd och privatliv i den tredje pelaren som i den första. Instrumentet skall harmonisera de nuvarande reglerna om privatliv och dataskydd på denna höga nivå för Europol, Eurojust och alla andra organ och åtgärder inom den tredje pelaren, samt för allt datautbyte mellan dessa och med tredje länder och organisationer.

| 2. | Europaparlamentet anser att man på lång sikt bör tillämpa direktiv 95/46/EG, med lämpliga anpassningar, så att alla områden av EU:s verksamhet omfattas och så att en hög standard kan garanteras i de harmoniserade och allmänna reglerna om skydd av privatlivet och dataskydd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att man på lång sikt bör tillämpa direktiv 95/46/EG, med lämpliga anpassningar, så att alla områden av EU:s verksamhet omfattas och så att en hög standard kan garanteras i de harmoniserade och allmänna reglerna om skydd av privatlivet och dataskydd.

| 3. | Europaparlamentet anser att respekten för regler om skydd av privatlivet och dataskydd bör garanteras av nationella tillsynsmyndigheter, av en gemensam EU-myndighet, som medborgare skall ha rätt att lämna in klagomål till, och av EG-domstolen. Parlamentet måste dessutom rådfrågas och ges befogenheter att besluta om varje förslag som direkt gäller eller får konsekvenser för skydd av privatlivet i EU, såsom EU-organens internationella överenskommelser, beslut om adekvat skyddsnivå osv. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att respekten för regler om skydd av privatlivet och dataskydd bör garanteras av nationella tillsynsmyndigheter, av en gemensam EU-myndighet, som medborgare skall ha rätt att lämna in klagomål till, och av EG-domstolen. Parlamentet måste dessutom rådfrågas och ges befogenheter att besluta om varje förslag som direkt gäller eller får konsekvenser för skydd av privatlivet i EU, såsom EU-organens internationella överenskommelser, beslut om adekvat skyddsnivå osv.

| 4. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att man omedelbart underlättar för medborgarna att utöva sin rätt till privatliv och skydd av personuppgifter (tillgång till samt korrigering, ändring och strykning av uppgifter osv.) genom att fastställa ett enhetligt förfarande för nationella dataskyddsmyndigheter när det gäller uppgifter som finns lagrade i nationella och europeiska databaser, inom ramen för den första och tredje pelaren. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att man omedelbart underlättar för medborgarna att utöva sin rätt till privatliv och skydd av personuppgifter (tillgång till samt korrigering, ändring och strykning av uppgifter osv.) genom att fastställa ett enhetligt förfarande för nationella dataskyddsmyndigheter när det gäller uppgifter som finns lagrade i nationella och europeiska databaser, inom ramen för den första och tredje pelaren.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen har genomfört ett öppet och brett samråd och fört en debatt om genomförandet av direktivet med alla berörda parter (medlemsländernas regeringar och tillsynsmyndigheter, organisationer, företag och medborgare), både på Internet och i andra fora, och noterar resultaten av detta samråd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen har genomfört ett öppet och brett samråd och fört en debatt om genomförandet av direktivet med alla berörda parter (medlemsländernas regeringar och tillsynsmyndigheter, organisationer, företag och medborgare), både på Internet och i andra fora, och noterar resultaten av detta samråd.

Genomförandet av dataskyddsdirektivet 95/46/EG

| 6. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater inte genomförde direktivet innan tidsfristen för genomförandet löpte ut den 24 oktober 1998. Detta ledde till att kommissionen den 11 januari 2000 tvingades vidta rättsliga åtgärder mot Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Tyskland och Irland. Parlamentet konstaterar nu att alla medlemsstater emellertid har genomfört direktivet. Irland uppmanas att omgående meddela kommissionen om sin nya genomförandelagstiftning. Parlamentet beklagar att medlemsstaternas sena genomförande av direktivet och de kvarstående skillnaderna när det gäller direktivets tillämpning på nationell nivå har förhindrat ekonomiska aktörer från att verkligen dra nytta av det och i viss mån förhindrat gränsöverskridande verksamhet inom EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater inte genomförde direktivet innan tidsfristen för genomförandet löpte ut den 24 oktober 1998. Detta ledde till att kommissionen den 11 januari 2000 tvingades vidta rättsliga åtgärder mot Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Tyskland och Irland. Parlamentet konstaterar nu att alla medlemsstater emellertid har genomfört direktivet. Irland uppmanas att omgående meddela kommissionen om sin nya genomförandelagstiftning. Parlamentet beklagar att medlemsstaternas sena genomförande av direktivet och de kvarstående skillnaderna när det gäller direktivets tillämpning på nationell nivå har förhindrat ekonomiska aktörer från att verkligen dra nytta av det och i viss mån förhindrat gränsöverskridande verksamhet inom EU.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda aktörer, EU-institutioner, medlemsstater och dataskyddsmyndigheter samt ekonomiska aktörer och samhällsaktörer att lämna sina bidrag och att samarbeta för att se till att de principer för dataskydd som fastställs i direktivet genomförs korrekt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda aktörer, EU-institutioner, medlemsstater och dataskyddsmyndigheter samt ekonomiska aktörer och samhällsaktörer att lämna sina bidrag och att samarbeta för att se till att de principer för dataskydd som fastställs i direktivet genomförs korrekt.

| 8. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att direktivet inte bör ändras i dagsläget, med undantag för bestämmelserna i punkt 16, eftersom det tagit lång tid att genomföra och erfarenheterna av direktivet fortfarande är mycket begränsade. De nuvarande bristerna när det gäller genomförandet av direktivet bör åtgärdas genom åtgärder på europeisk och nationell nivå både av medlemsstater och dataskyddsmyndigheter i enlighet med det program som presenteras i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att direktivet inte bör ändras i dagsläget, med undantag för bestämmelserna i punkt 16, eftersom det tagit lång tid att genomföra och erfarenheterna av direktivet fortfarande är mycket begränsade. De nuvarande bristerna när det gäller genomförandet av direktivet bör åtgärdas genom åtgärder på europeisk och nationell nivå både av medlemsstater och dataskyddsmyndigheter i enlighet med det program som presenteras i kommissionens meddelande.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att garantier om dataskydd är en förutsättning för att den inre marknaden skall kunna förverkligas. Därför uppmanas kommissionen att utreda på vilka områden skilda tolkningar av direktivet skapar hinder på den inre marknaden och redovisa detta för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att garantier om dataskydd är en förutsättning för att den inre marknaden skall kunna förverkligas. Därför uppmanas kommissionen att utreda på vilka områden skilda tolkningar av direktivet skapar hinder på den inre marknaden och redovisa detta för Europaparlamentet.

| 10. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att kommissionen bör föra talan mot de medlemsstater som inte har uppfyllt eller vägrar att följa direktivet om samarbetet inte skulle ha lett till förväntat resultat inom sex månader. Parlamentet anser att kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt och arbeta för att säkra en verklig efterlevnad av lagliga undantag från principen om rätten till privatliv, samt övervaka att Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt tillhörande rättspraxis respekteras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att kommissionen bör föra talan mot de medlemsstater som inte har uppfyllt eller vägrar att följa direktivet om samarbetet inte skulle ha lett till förväntat resultat inom sex månader. Parlamentet anser att kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt och arbeta för att säkra en verklig efterlevnad av lagliga undantag från principen om rätten till privatliv, samt övervaka att Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt tillhörande rättspraxis respekteras.

Översändande av uppgifter till tredje länder eller organisationer

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att förenkla regelverket för företag vad gäller bestämmelser om internationella dataöverföringar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att förenkla regelverket för företag vad gäller bestämmelser om internationella dataöverföringar.

| 12. | Europaparlamentet erinrar om att man inte får frångå principen om att uppgifter som rör den första pelaren endast får överföras till tredje länder eller organisationer med dataskyddsnivå som EU. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erinrar om att man inte får frångå principen om att uppgifter som rör den första pelaren endast får överföras till tredje länder eller organisationer med dataskyddsnivå som EU.

| 13. | Europaparlamentet erinrar i synnerhet Europol, Eurojust och andra organ inom den tredje pelaren om att de uppgifter som rör brottsbekämpning endast kan överföras från fall till fall och till länder eller organ som respekterar de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, demokrati, rättsstatsprincipen och europeiska dataskyddsstandarder, inkluderat de dataskyddsprinciper som fastställs i Europarådets rekommendation R (87) 15 av ministerrådet om reglering av användning av personuppgifter inom polissektorn. Parlamentet begär dessutom att höras innan sådana överföringar görs samt att få rapporter både före och efter. Parlamentet uppmanar med kraft Europol och Eurojust att klargöra och för medborgarna och Europaparlamentet lägga fram nödvändig information om utbyte av uppgifter, såväl personliga som andra, med tredje länder och organisationer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar i synnerhet Europol, Eurojust och andra organ inom den tredje pelaren om att de uppgifter som rör brottsbekämpning endast kan överföras från fall till fall och till länder eller organ som respekterar de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, demokrati, rättsstatsprincipen och europeiska dataskyddsstandarder, inkluderat de dataskyddsprinciper som fastställs i Europarådets rekommendation R (87) 15 av ministerrådet om reglering av användning av personuppgifter inom polissektorn. Parlamentet begär dessutom att höras innan sådana överföringar görs samt att få rapporter både före och efter. Parlamentet uppmanar med kraft Europol och Eurojust att klargöra och för medborgarna och Europaparlamentet lägga fram nödvändig information om utbyte av uppgifter, såväl personliga som andra, med tredje länder och organisationer.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om att det är en allvarlig överträdelse av EU:s dataskyddsbestämmelser om en part eller brottsbekämpande myndighet i tredje land direkt och systematiskt överför eller skaffar personuppgifter utan att den registrerade informeras eller ger sitt samtycke, särskilt när dessa uppgifter samlats in för ett annat ändamål och utan rättsligt tillstånd, något som även bekräftats i yttrandet från Belgiens nämnd för skydd av privatlivet, yttrandena från artikel 29-arbetsgruppen och rapporten från nätverket av experter på mänskliga rättigheter i EU. Detta gäller t.ex. när amerikanska myndigheter får tillgång till transatlantiska uppgifter om passagerare som samlats in av flygbolag inom EU och elektroniska bokningssystem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om att det är en allvarlig överträdelse av EU:s dataskyddsbestämmelser om en part eller brottsbekämpande myndighet i tredje land direkt och systematiskt överför eller skaffar personuppgifter utan att den registrerade informeras eller ger sitt samtycke, särskilt när dessa uppgifter samlats in för ett annat ändamål och utan rättsligt tillstånd, något som även bekräftats i yttrandet från Belgiens nämnd för skydd av privatlivet, yttrandena från artikel 29-arbetsgruppen och rapporten från nätverket av experter på mänskliga rättigheter i EU. Detta gäller t.ex. när amerikanska myndigheter får tillgång till transatlantiska uppgifter om passagerare som samlats in av flygbolag inom EU och elektroniska bokningssystem.

| 15. | Europaparlamentet delar artikel 29-arbetsgruppens åsikt om att integritetsskyddet i Förenta staterna är inadekvat i dagens läge och instämmer i gruppens syn på den senaste versionen av Förenta staternas ”undertakings”. Parlamentet anser vidare, liksom arbetsgruppen, att de framsteg som gjorts under ett års förhandlingar mellan kommissionen och de amerikanska myndigheterna är absolut otillräckliga med tanke på de problem som kvarstår. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet delar artikel 29-arbetsgruppens åsikt om att integritetsskyddet i Förenta staterna är inadekvat i dagens läge och instämmer i gruppens syn på den senaste versionen av Förenta staternas ”undertakings”. Parlamentet anser vidare, liksom arbetsgruppen, att de framsteg som gjorts under ett års förhandlingar mellan kommissionen och de amerikanska myndigheterna är absolut otillräckliga med tanke på de problem som kvarstår.

| 16. | Europaparlamentet föreslår att direktivet ändras på så sätt att bedömningen av om skyddsnivån för europeiska medborgares personuppgifter i ett tredje land, till vilket sådana uppgifter skall överföras, är adekvat enbart kan antas efter Europaparlamentets godkännande. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet föreslår att direktivet ändras på så sätt att bedömningen av om skyddsnivån för europeiska medborgares personuppgifter i ett tredje land, till vilket sådana uppgifter skall överföras, är adekvat enbart kan antas efter Europaparlamentets godkännande.

| 17. | Europaparlamentet begär att de avtal för vilka förhandlingar pågår eller redan har avslutats gällande överföring av personuppgifter mellan EU och tredje parter eller tredje länder skall garantera en adekvat dataskyddsnivå och att de i alla fall skall upprätthålla den nivå som fastställs i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär att de avtal för vilka förhandlingar pågår eller redan har avslutats gällande överföring av personuppgifter mellan EU och tredje parter eller tredje länder skall garantera en adekvat dataskyddsnivå och att de i alla fall skall upprätthålla den nivå som fastställs i direktiv 95/46/EG.

Undantag från lagstiftningen om skydd av privatlivet

| 18. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas lagstiftning som gör det möjligt att i stor utsträckning lagra uppgifter om medborgarnas kommunikationer i brottsförebyggande syfte inte är helt i linje med Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och tillämplig rättspraxis eftersom den innebär ett intrång i rätten till privatlivet. Den uppfyller heller inte kraven på rättsligt tillstånd från fall till fall och under begränsad tid, urskiljning av kategorier av människor som skulle kunna vara föremål för övervakning, respekt för sekretess vid skyddad kommunikation (t.ex. kontakter mellan advokat och klient) och angivande av karaktären hos de brott eller förhållanden som sanktionerar ett sådant intrång. Parlamentet anser vidare att det är mycket tveksamt om dessa åtgärder är nödvändiga inom ett demokratiskt samhälle och om de — i enlighet med artikel 15 i direktiv 2002/58/EG — är lämpliga och proportionella. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att medlemsstaternas lagstiftning som gör det möjligt att i stor utsträckning lagra uppgifter om medborgarnas kommunikationer i brottsförebyggande syfte inte är helt i linje med Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och tillämplig rättspraxis eftersom den innebär ett intrång i rätten till privatlivet. Den uppfyller heller inte kraven på rättsligt tillstånd från fall till fall och under begränsad tid, urskiljning av kategorier av människor som skulle kunna vara föremål för övervakning, respekt för sekretess vid skyddad kommunikation (t.ex. kontakter mellan advokat och klient) och angivande av karaktären hos de brott eller förhållanden som sanktionerar ett sådant intrång. Parlamentet anser vidare att det är mycket tveksamt om dessa åtgärder är nödvändiga inom ett demokratiskt samhälle och om de — i enlighet med artikel 15 i direktiv 2002/58/EG — är lämpliga och proportionella.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett dokument om rätten till privatlivet och villkoren för att göra lagliga undantag med utgångspunkt från Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, därtill hörande rättspraxis och EU:s direktiv om dataskydd och uppmanar EU:s institutioner att inleda en öppen och fri debatt med utgångspunkt från detta dokument. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett dokument om rätten till privatlivet och villkoren för att göra lagliga undantag med utgångspunkt från Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, därtill hörande rättspraxis och EU:s direktiv om dataskydd och uppmanar EU:s institutioner att inleda en öppen och fri debatt med utgångspunkt från detta dokument.

Övriga frågor

| 20. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna respekterar kriterierna för rättslig klarhet och säkerhet i frågan om bättre reglering när direktivet genomförs, för att undvika att företag, särskilt små och medelstora företag, belastas på ett onödigt sätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna respekterar kriterierna för rättslig klarhet och säkerhet i frågan om bättre reglering när direktivet genomförs, för att undvika att företag, särskilt små och medelstora företag, belastas på ett onödigt sätt.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att den fria rörligheten för personuppgifter är väsentlig för nästan all ekonomisk verksamhet på unionsnivå för att den skall kunna fungera ordentligt. Därför måste man snarast komma till rätta med tolkningsskillnaderna så att multinationella organisationer kan formulera Europaomfattande strategier för dataskydd. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller att den fria rörligheten för personuppgifter är väsentlig för nästan all ekonomisk verksamhet på unionsnivå för att den skall kunna fungera ordentligt. Därför måste man snarast komma till rätta med tolkningsskillnaderna så att multinationella organisationer kan formulera Europaomfattande strategier för dataskydd.

| 22. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna och EU-institutionerna måste anta en likvärdig skyddsnivå när det gäller skyddet för de grundläggande rättigheterna och skyddet för enskilda i tillämpningen av direktiv 95/46/EG och i tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna och EU-institutionerna måste anta en likvärdig skyddsnivå när det gäller skyddet för de grundläggande rättigheterna och skyddet för enskilda i tillämpningen av direktiv 95/46/EG och i tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8).

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försöka anpassa detta direktiv till övriga rättsakter, till exempel förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar om konsumentkrediter, för att förhindra bristande samstämmighet mellan förslagen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försöka anpassa detta direktiv till övriga rättsakter, till exempel förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar om konsumentkrediter, för att förhindra bristande samstämmighet mellan förslagen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och tillsynsmyndigheterna att se till att uppgiftsbearbetarna får en mindre komplicerad och besvärlig arbetsmiljö, och håller med kommissionen om att det är nödvändigt att undvika att ställa krav som skulle kunna avskaffas utan att det skadar den höga skyddsnivå som fastställs genom direktivet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och tillsynsmyndigheterna att se till att uppgiftsbearbetarna får en mindre komplicerad och besvärlig arbetsmiljö, och håller med kommissionen om att det är nödvändigt att undvika att ställa krav som skulle kunna avskaffas utan att det skadar den höga skyddsnivå som fastställs genom direktivet.

| 25. | Europaparlamentet understryker att det sätt på vilket företag väljer att hantera och skydda sina data idag är avgörande för deras framgångar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att det sätt på vilket företag väljer att hantera och skydda sina data idag är avgörande för deras framgångar.

| 26. | Europaparlamentet är enig med kommissionen om att förbättringar måste göras för att se till att de ekonomiska aktörerna får ett bredare utbud av standardavtalsklausuler, och anser att dessa eventuellt bör utgå från klausuler som föreslås av företrädare för näringslivet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är enig med kommissionen om att förbättringar måste göras för att se till att de ekonomiska aktörerna får ett bredare utbud av standardavtalsklausuler, och anser att dessa eventuellt bör utgå från klausuler som föreslås av företrädare för näringslivet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dataskyddsmyndigheterna förses med de medel som är nödvändiga för att utföra de uppgifter som fastställs i direktiv 95/46/EG och att dessa myndigheter är oberoende och självständiga i förhållande till sina nationella regeringar. Parlamentet anser att dataskyddsmyndigheterna bör fortsätta att förbättra sin effektivitet och spela en mer aktiv roll på nationell och europeisk nivå inom ramen för artikel 29-gruppen, t.ex. genom att bidra till att genomföra det program som föreslagits av kommissionen och genom att se till att lagstiftningen tillämpas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dataskyddsmyndigheterna förses med de medel som är nödvändiga för att utföra de uppgifter som fastställs i direktiv 95/46/EG och att dessa myndigheter är oberoende och självständiga i förhållande till sina nationella regeringar. Parlamentet anser att dataskyddsmyndigheterna bör fortsätta att förbättra sin effektivitet och spela en mer aktiv roll på nationell och europeisk nivå inom ramen för artikel 29-gruppen, t.ex. genom att bidra till att genomföra det program som föreslagits av kommissionen och genom att se till att lagstiftningen tillämpas.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att sju medlemsstater — Belgien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna och Portugal — inte har respekterat den tidsfrist för genomförandet av direktiv 2002/58/EG som fastställdes till den 31 oktober 2003, och uppmanar dem att vidta nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar att sju medlemsstater — Belgien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna och Portugal — inte har respekterat den tidsfrist för genomförandet av direktiv 2002/58/EG som fastställdes till den 31 oktober 2003, och uppmanar dem att vidta nödvändiga åtgärder.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de nationella dataskyddsmyndigheterna att utarbeta årliga bedömningar av efterlevnaden av nationella och europeiska bestämmelser om skydd av privatlivet, oberoende av vilken pelare som avses, och att vid behov föreslå ändringar i lagstiftningen, översända dessa förslag till behöriga - framför allt parlamentariska - organ och offentliggöra dem, särskilt på Internet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de nationella dataskyddsmyndigheterna att utarbeta årliga bedömningar av efterlevnaden av nationella och europeiska bestämmelser om skydd av privatlivet, oberoende av vilken pelare som avses, och att vid behov föreslå ändringar i lagstiftningen, översända dessa förslag till behöriga - framför allt parlamentariska - organ och offentliggöra dem, särskilt på Internet.

| 30. | Europaparlamentet är oroat över utvecklingen inom Schengens Informationssystem SIS och över rådets planer på att i SIS II låta ingå ytterligare kategorier av uppgifter (personer och föremål), nya sektorer, sammankoppling av alarm, en ändring av tidsperioden för bevarande av uppgifter samt registrering och överföring av biometriska data, särskilt fotografier och fingeravtryck. Man planerar även att vid behov ge nya myndigheter, dvs. Europol, Eurojust och nationella rättsliga myndigheter, tillgång till systemet av andra orsaker än de som ursprungligen fastställts, t.ex. för anmälan av europeiska arresteringsorder. Parlamentet fördömer den rättsliga förvirring som skapats i och med att SIS avser både den första och den tredje pelaren, vilka har olika skyddsnivå avseende privatlivet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är oroat över utvecklingen inom Schengens Informationssystem SIS och över rådets planer på att i SIS II låta ingå ytterligare kategorier av uppgifter (personer och föremål), nya sektorer, sammankoppling av alarm, en ändring av tidsperioden för bevarande av uppgifter samt registrering och överföring av biometriska data, särskilt fotografier och fingeravtryck. Man planerar även att vid behov ge nya myndigheter, dvs. Europol, Eurojust och nationella rättsliga myndigheter, tillgång till systemet av andra orsaker än de som ursprungligen fastställts, t.ex. för anmälan av europeiska arresteringsorder. Parlamentet fördömer den rättsliga förvirring som skapats i och med att SIS avser både den första och den tredje pelaren, vilka har olika skyddsnivå avseende privatlivet.

| 31. | Europaparlamentet är bekymrat över rådets allmänna inställning till förslag om att inbegripa biometriska data (digitalbilder och fingeravtryck) i visum och uppehållstillstånd med hjälp av ett elektroniskt chips, särskilt eftersom uppgifterna lätt skulle kunna kopieras i centrala databaser i samband med en eventuell kontroll. Parlamentet är bekymrat över att ny utveckling på dataskyddsområdet, som t.ex. en eventuell användning av biometri, kommer att ställa ytterligare krav på tillsynsmyndigheterna som för tillfället har alltför få resurser med tanke på deras omfattande uppgifter (KOM(2003) 265). Medlemsstaterna uppmanas att ställa ytterligare resurser till förfogande för tillsynsmyndigheterna för dataskydd i syfte att garantera att systemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet är bekymrat över rådets allmänna inställning till förslag om att inbegripa biometriska data (digitalbilder och fingeravtryck) i visum och uppehållstillstånd med hjälp av ett elektroniskt chips, särskilt eftersom uppgifterna lätt skulle kunna kopieras i centrala databaser i samband med en eventuell kontroll. Parlamentet är bekymrat över att ny utveckling på dataskyddsområdet, som t.ex. en eventuell användning av biometri, kommer att ställa ytterligare krav på tillsynsmyndigheterna som för tillfället har alltför få resurser med tanke på deras omfattande uppgifter (KOM(2003) 265). Medlemsstaterna uppmanas att ställa ytterligare resurser till förfogande för tillsynsmyndigheterna för dataskydd i syfte att garantera att systemet fungerar effektivt.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de nationella och europeiska myndigheterna att övervaka att lagstiftningen om skydd av privatlivet inte missbrukas så att man avsiktligen eller oavsiktligen begränsar rätten till tillgång till handlingar, insynen i administrationen eller institutionernas öppenhet eller gör det överdrivet komplicerat för den enskilde personen att utöva ”rätten att vara känd”. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport på grundval av ett yttrande från artikel 29-arbetsgruppen om denna typ av missbruk och att föreslå riktlinjer och eventuella rättsliga åtgärder för att förhindra sådant missbruk. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de nationella och europeiska myndigheterna att övervaka att lagstiftningen om skydd av privatlivet inte missbrukas så att man avsiktligen eller oavsiktligen begränsar rätten till tillgång till handlingar, insynen i administrationen eller institutionernas öppenhet eller gör det överdrivet komplicerat för den enskilde personen att utöva ”rätten att vara känd”. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport på grundval av ett yttrande från artikel 29-arbetsgruppen om denna typ av missbruk och att föreslå riktlinjer och eventuella rättsliga åtgärder för att förhindra sådant missbruk.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att bevaka frågan om videoövervakning, även i kraft av nationell rättspraxis, och ser fram emot att granska det planerade förslaget om integritetsskydd i arbetslivet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att bevaka frågan om videoövervakning, även i kraft av nationell rättspraxis, och ser fram emot att granska det planerade förslaget om integritetsskydd i arbetslivet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Eurojust att klargöra vilka nationella och europeiska bestämmelser man hittills har tillämpat och för närvarande tillämpar, med tanke på den stora förvirring och de starka tvivel som råder i frågan. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Eurojust att klargöra vilka nationella och europeiska bestämmelser man hittills har tillämpat och för närvarande tillämpar, med tanke på den stora förvirring och de starka tvivel som råder i frågan.

| 35. | Europaparlamentet anser att självreglering är ett bra sätt att undvika alltför detaljerad lagstiftning, och uppmanar näringslivet att upprätta en europeisk uppförandekod för skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att självreglering är ett bra sätt att undvika alltför detaljerad lagstiftning, och uppmanar näringslivet att upprätta en europeisk uppförandekod för skydd av personuppgifter.

| 36. | Europaparlamentet begär att ytterligare ansträngningar görs på såväl nationell och europeisk som internationell nivå för att nå enighet om internationella principer i denna fråga, för att göra det lättare att tillämpa OECD:s riktlinjer och Europarådets konvention. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet begär att ytterligare ansträngningar görs på såväl nationell och europeisk som internationell nivå för att nå enighet om internationella principer i denna fråga, för att göra det lättare att tillämpa OECD:s riktlinjer och Europarådets konvention.

| 37. | Europaparlamentet anser att skyddet av privatlivet och personuppgifter borde ingå i läroplaner för data- och Internetutbildning. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommisionen att främja ökad medvetenhet hos medborgarna om deras rättigheter beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att skyddet av privatlivet och personuppgifter borde ingå i läroplaner för data- och Internetutbildning. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommisionen att främja ökad medvetenhet hos medborgarna om deras rättigheter beträffande dataskydd.

*

- *

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, de nationella dataskyddsmyndigheterna, Europol och Eurojust, samt till Förenta staternas regering. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, de nationella dataskyddsmyndigheterna, Europol och Eurojust, samt till Förenta staternas regering.

---

(1)  ETS nr 005.

(2)  ETS nr 108.

(3)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(4)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(5)  Se fullständigt förhandlingsreferat från plenarsammanträdet onsdagen den 19 november 2003.

(6)  EGT L 220, 29.7.1989, s. 1.

(7)  Förenade mål L-465/00, L-138/01 och L-139/01 (REG 2003, s. I-4989).

(8)  EGT, L 8, 12.1.2001, s. 1.

P5_TA(2004)0142

Internerade personers rättigheter i Europeiska unionen

Europaparlamentets rekommendation till rådet om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (2003/2188(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Marco Cappato och Giuseppe Di Lello Finuoli för GUE/NGL-gruppen om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (B5-0362/2003/rev), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Marco Cappato och Giuseppe Di Lello Finuoli för GUE/NGL-gruppen om internerade personers rättigheter i Europeiska unionen (B5-0362/2003/rev),

| — | med beaktande av Europeiska unionens bestämmelser om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 6 och 7 i Fördraget om Europeiska unionen, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 4 i denna, och utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa som skulle göra stadgan bindande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens bestämmelser om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 6 och 7 i Fördraget om Europeiska unionen, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 4 i denna, och utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa som skulle göra stadgan bindande,

| — | med beaktande av de internationella instrument som rör mänskliga rättigheter och förbud mot tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, särskilt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (artikel 5), den internationella konventionen om medborgerliga och politiska fri- och rättigheter (artikel 7), konventionen mot tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och det frivilliga protokollet till denna konvention om inrättande av ett system för regelbundna besök på anstalter som genomförs av oberoende internationella och nationella organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella instrument som rör mänskliga rättigheter och förbud mot tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, särskilt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (artikel 5), den internationella konventionen om medborgerliga och politiska fri- och rättigheter (artikel 7), konventionen mot tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och det frivilliga protokollet till denna konvention om inrättande av ett system för regelbundna besök på anstalter som genomförs av oberoende internationella och nationella organ,

| — | med beaktande av Europarådets bestämmelser om de mänskliga rättigheterna och förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling, särskilt Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artikel 3), dess protokoll och rättspraxis från Europadomstolen för mänskliga rättigheter, Europeiska konventionen från 1987 om förbud mot tortyr och omänsklig och förnedrande behandling, som föranlett inrättandet av Europarådets europeiska kommitté till förhindrande av tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT), och kommitténs rapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets bestämmelser om de mänskliga rättigheterna och förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling, särskilt Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artikel 3), dess protokoll och rättspraxis från Europadomstolen för mänskliga rättigheter, Europeiska konventionen från 1987 om förbud mot tortyr och omänsklig och förnedrande behandling, som föranlett inrättandet av Europarådets europeiska kommitté till förhindrande av tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT), och kommitténs rapporter,

| — | med beaktande av de bestämmelser som särskilt rör frihetsberövade personers rättigheter, bl.a.: inom Förenta nationernas verksamhetsområde, alla de minimibestämmelser för behandling av fångar och de förklaringar och principer som antagits av generalförsamlingen; inom Europarådets verksamhetsområde, resolution (73) 5 om minimibestämmelser för behandling av fångar, rekommendation R (87) 3 om europeiska fängelsebestämmelser samt övriga rekommendationer som antagits av ministerkommittén (1), och de rekommendationer som antagits av den parlamentariska församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de bestämmelser som särskilt rör frihetsberövade personers rättigheter, bl.a.: inom Förenta nationernas verksamhetsområde, alla de minimibestämmelser för behandling av fångar och de förklaringar och principer som antagits av generalförsamlingen; inom Europarådets verksamhetsområde, resolution (73) 5 om minimibestämmelser för behandling av fångar, rekommendation R (87) 3 om europeiska fängelsebestämmelser samt övriga rekommendationer som antagits av ministerkommittén (1), och de rekommendationer som antagits av den parlamentariska församlingen,

| — | med beaktande av FN:s standarder om skydd av ungdomsbrottslingar, antagna av generalförsamlingen i dess resolution 45/113 av den 14 december 1990 samt FN:s minimistandardregler för rättskipning rörande ungdomsbrottslighet (Pekingreglerna), antagna av generalförsamlingen i dess resolution 40/33 av den 29 november 1985, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s standarder om skydd av ungdomsbrottslingar, antagna av generalförsamlingen i dess resolution 45/113 av den 14 december 1990 samt FN:s minimistandardregler för rättskipning rörande ungdomsbrottslighet (Pekingreglerna), antagna av generalförsamlingen i dess resolution 40/33 av den 29 november 1985,

| — | med beaktande av Europaparlamentets årliga resolutioner om respekten för de mänskliga rättigheterna inom Europeiska unionen, resolutionen av den 18 januari 1996 om dåliga förhållanden för de internerade i Europeiska unionens fängelser (2) och resolutionen av den 17 december 1998 om fängelseförhållandena i Europeiska unionen: förbättringar och alternativa straff (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets årliga resolutioner om respekten för de mänskliga rättigheterna inom Europeiska unionen, resolutionen av den 18 januari 1996 om dåliga förhållanden för de internerade i Europeiska unionens fängelser (2) och resolutionen av den 17 december 1998 om fängelseförhållandena i Europeiska unionen: förbättringar och alternativa straff (3),

| — | med beaktande av parlamentets upprepade krav till kommissionen och rådet om att föreslå ett rambeslut om fångars rättigheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets upprepade krav till kommissionen och rådet om att föreslå ett rambeslut om fångars rättigheter (4),

| — | med beaktande av resolutionen, antagen av rådet, om behandlingen av narkomaner i fängelse och rådets rekommendation av den 18 juni 2003 om förebyggande och begränsnng av hälsorelaterade skador i samband med narkotikamissbruk (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen, antagen av rådet, om behandlingen av narkomaner i fängelse och rådets rekommendation av den 18 juni 2003 om förebyggande och begränsnng av hälsorelaterade skador i samband med narkotikamissbruk (5),

| — | med beaktande av rapporten från nätverket av oberoende experter om de mänskliga rättigheterna i EU och i medlemsstaterna år 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från nätverket av oberoende experter om de mänskliga rättigheterna i EU och i medlemsstaterna år 2002,

| — | med beaktande av artikel 49.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0094/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0094/2004), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har påtagit sig uppgiften att utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och i enlighet med artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen respekterar den de grundläggande frioch rättigheterna, vilket medför positiva förpliktelser för att säkerställa att detta åtagande uppfylls. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har påtagit sig uppgiften att utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och i enlighet med artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen respekterar den de grundläggande frioch rättigheterna, vilket medför positiva förpliktelser för att säkerställa att detta åtagande uppfylls.

| B. | Tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande av besluten på det straffrättsliga området och ikraftträdandet av den europeiska arresteringsordern kräver snabba kompletterande åtgärder när det gäller det faktiska skyddet av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, särskilt med hänsyn till att antalet medborgare i en medlemsstat som är internerade i en annan medlemsstat kan komma att öka. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande av besluten på det straffrättsliga området och ikraftträdandet av den europeiska arresteringsordern kräver snabba kompletterande åtgärder när det gäller det faktiska skyddet av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, särskilt med hänsyn till att antalet medborgare i en medlemsstat som är internerade i en annan medlemsstat kan komma att öka.

| C. | Enligt uppgifter som Europarådet inhämtat var 539 436 personer internerade den 1 september 2002 i den utvidgade Europeiska unionen. Dessa uppgifter ger en oroväckande bild av






  — | överbeläggning, |
| --- | --- | --- |

C.

Enligt uppgifter som Europarådet inhämtat var 539 436 personer internerade den 1 september 2002 i den utvidgade Europeiska unionen. Dessa uppgifter ger en oroväckande bild av

—

överbeläggning,

| — | en stark ökning av fängelsepopulationen, |
| --- | --- |

—

en stark ökning av fängelsepopulationen,

| — | ökning av antalet utländska interner, |
| --- | --- |

—

ökning av antalet utländska interner,

| — | ett stort antal interner som väntar på slutgiltig dom, |
| --- | --- |

—

ett stort antal interner som väntar på slutgiltig dom,

| — | många dödsfall och självmord. |
| --- | --- |

—

många dödsfall och självmord.

| D. | Rapporterna från CPT innehåller oroväckande uppgifter om vissa kvarstående problem, till exempel dålig behandling och brister i kriminalvårdsanstalternas organisation, brist på planerad verksamhet och dålig tillgång till vård. |
| --- | --- |

D.

Rapporterna från CPT innehåller oroväckande uppgifter om vissa kvarstående problem, till exempel dålig behandling och brister i kriminalvårdsanstalternas organisation, brist på planerad verksamhet och dålig tillgång till vård.

| E. | Enligt artikel 3 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och praxis från Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter åläggs medlemsstaterna skyldigheter som inte enbart är negativa, då de förbjuder dessa att utsätta internerade personer för omänsklig och förnedrande behandling, utan också positiva, då de kräver att medlemsstaterna försäkrar sig om att interneringsförhållandena är människovärdiga och att ingående och effektiva undersökningar genomförs i fall av kränkning av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 3 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och praxis från Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter åläggs medlemsstaterna skyldigheter som inte enbart är negativa, då de förbjuder dessa att utsätta internerade personer för omänsklig och förnedrande behandling, utan också positiva, då de kräver att medlemsstaterna försäkrar sig om att interneringsförhållandena är människovärdiga och att ingående och effektiva undersökningar genomförs i fall av kränkning av dessa rättigheter.

| F. | Europarådet håller på att se över sina bestämmelser för de europeiska kriminalvårdsanstalterna, och ett initiativ till utarbetandet av en europeisk kriminalvårdsstadga har lagts fram i den parlamentariska församlingen av ledamoten Michel Hunault, föredragande om situationen i Europas fängelser och arrestlokaler. |
| --- | --- |

F.

Europarådet håller på att se över sina bestämmelser för de europeiska kriminalvårdsanstalterna, och ett initiativ till utarbetandet av en europeisk kriminalvårdsstadga har lagts fram i den parlamentariska församlingen av ledamoten Michel Hunault, föredragande om situationen i Europas fängelser och arrestlokaler.

| G. | Det frivilliga protokollet till Europeiska konventionen för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning har endast undertecknats av åtta medlemsstater eller kandidatländer i EU (Österrike, Danmark, Spanien, Finland, Italien, Malta, Sverige och Förenade kungariket) och endast tre länder har ratificerat det (Spanien, Malta och Förenade kungariket). |
| --- | --- |

G.

Det frivilliga protokollet till Europeiska konventionen för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning har endast undertecknats av åtta medlemsstater eller kandidatländer i EU (Österrike, Danmark, Spanien, Finland, Italien, Malta, Sverige och Förenade kungariket) och endast tre länder har ratificerat det (Spanien, Malta och Förenade kungariket).

| H. | I vissa medlemsstater föreskrivs att de folkvalda på nationell eller europeisk nivå har rätt att besöka och inspektera interneringsanläggningarna och Europaparlamentet har begärt att också ledamöterna av Europaparlamentet skall ha denna rätt inom EU:s territorium (6). |
| --- | --- |

H.

I vissa medlemsstater föreskrivs att de folkvalda på nationell eller europeisk nivå har rätt att besöka och inspektera interneringsanläggningarna och Europaparlamentet har begärt att också ledamöterna av Europaparlamentet skall ha denna rätt inom EU:s territorium (6).

| I. | Ett av de problem som staterna ofta anför är bristen på medel för att förbättra interneringsanläggningarna och det kan visa sig bli nödvändigt att skapa en budgetpost för att sporra dem till att anpassa sig till en högre standard och till CPT:s rekommendationer. |
| --- | --- |

I.

Ett av de problem som staterna ofta anför är bristen på medel för att förbättra interneringsanläggningarna och det kan visa sig bli nödvändigt att skapa en budgetpost för att sporra dem till att anpassa sig till en högre standard och till CPT:s rekommendationer.

| J. | Genom att garantera de intagna anständiga interneringsförhållanden och tillgång till program för att förbereda dem för en återgång till samhället minskar man sannolikheten för återfall. |
| --- | --- |

J.

Genom att garantera de intagna anständiga interneringsförhållanden och tillgång till program för att förbereda dem för en återgång till samhället minskar man sannolikheten för återfall.

| K. | Med hänsyn till att det finns särskilda interneringssystem, lagligen eller i praktiken, och när vi erinrar oss om att CPT har gett uttryck för sin oro i fråga om den italienska specialregimen, den s.k. 41a-bestämmelsen, att Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna har kritiserat Italien för den tid som appellationsdomstolen har tagit på sig för att behandla överklaganden som lämnats in av en internerad person och att nätverket av oberoende experter på mänskliga rättigheter inom EU i sin rapport för år 2002 har slagit fast att ”i den utsträckning som detta exceptionella system omfattar ... åtgärder som inte har något samband med målsättningen om säkerhet, kan frågan ställas om dess förenlighet med det system som förordats av CPT”. |
| --- | --- |

K.

Med hänsyn till att det finns särskilda interneringssystem, lagligen eller i praktiken, och när vi erinrar oss om att CPT har gett uttryck för sin oro i fråga om den italienska specialregimen, den s.k. 41a-bestämmelsen, att Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna har kritiserat Italien för den tid som appellationsdomstolen har tagit på sig för att behandla överklaganden som lämnats in av en internerad person och att nätverket av oberoende experter på mänskliga rättigheter inom EU i sin rapport för år 2002 har slagit fast att ”i den utsträckning som detta exceptionella system omfattar ... åtgärder som inte har något samband med målsättningen om säkerhet, kan frågan ställas om dess förenlighet med det system som förordats av CPT”.

| L. | Situationen i de så kallade ”utlänningslägren” är mycket oroväckande, vilket i Italiens fall nyligen kritiserades i en rapport från Läkare utan gränser. Asylsökandes rätt till rättshjälp och medicinsk vård kränks. |
| --- | --- |

L.

Situationen i de så kallade ”utlänningslägren” är mycket oroväckande, vilket i Italiens fall nyligen kritiserades i en rapport från Läkare utan gränser. Asylsökandes rätt till rättshjälp och medicinsk vård kränks.

| M. | Medlemsstaterna har i Europarådet förbundit sig att i större utsträckning använda sig av påföljder som utgör alternativ till fängelsestraff. |
| --- | --- |

M.

Medlemsstaterna har i Europarådet förbundit sig att i större utsträckning använda sig av påföljder som utgör alternativ till fängelsestraff.

| N. | Rådet har antagit resolutioner och rekommendationer — som inte alltid respekteras av medlemsstaterna — om det specifika problemet med narkotikamissbruk och minskningen av riskerna, särskilt om behandlingen i fängelsemiljö eller utanför fängelserna. |
| --- | --- |

N.

Rådet har antagit resolutioner och rekommendationer — som inte alltid respekteras av medlemsstaterna — om det specifika problemet med narkotikamissbruk och minskningen av riskerna, särskilt om behandlingen i fängelsemiljö eller utanför fängelserna.

| O. | Rådet antog under det italienska ordförandeskapet ett initiativ om situationen i fängelserna. |
| --- | --- |

O.

Rådet antog under det italienska ordförandeskapet ett initiativ om situationen i fängelserna.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet att göra följande:






  a) | Att fortsätta sitt arbete när det gäller internerade personer, framför allt att sammanställa en gemensam ståndpunkt för medlemsländerna och anslutningsländerna, att inom Europarådet garantera en översyn av de europeiska kriminalvårdsbestämmelserna med fokusering på en högre skyddsnivå som skall grunda sig på de principer som utarbetats av (CPT) och av Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet rekommenderar rådet att göra följande:

a)

Att fortsätta sitt arbete när det gäller internerade personer, framför allt att sammanställa en gemensam ståndpunkt för medlemsländerna och anslutningsländerna, att inom Europarådet garantera en översyn av de europeiska kriminalvårdsbestämmelserna med fokusering på en högre skyddsnivå som skall grunda sig på de principer som utarbetats av (CPT) och av Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter.

| b) | Att på grundval av ett gemensamt bidrag till förmån för medlemsstaterna verka för utarbetandet av en europeisk kriminalvårdsstadga som skall gälla för alla medlemsländer i Europarådet. |
| --- | --- |

b)

Att på grundval av ett gemensamt bidrag till förmån för medlemsstaterna verka för utarbetandet av en europeisk kriminalvårdsstadga som skall gälla för alla medlemsländer i Europarådet.

| c) | Att arbeta för att en sådan stadga skall innehålla precisa och bindande bestämmelser för medlemsstaterna vad gäller:






  — | rätt till advokat och medicinsk vård och rätt att meddela tredje person om interneringen, |
| --- | --- | --- |

c)

Att arbeta för att en sådan stadga skall innehålla precisa och bindande bestämmelser för medlemsstaterna vad gäller:

—

rätt till advokat och medicinsk vård och rätt att meddela tredje person om interneringen,

| — | rätt till mental och fysisk säkerhet, i synnerhet skydd mot våld från medfångar och förebyggande av självmord, |
| --- | --- |

—

rätt till mental och fysisk säkerhet, i synnerhet skydd mot våld från medfångar och förebyggande av självmord,

| — | bestämmelser om fängelseförhållanden: sanitära anläggningar, logi, hygien, ventilation, belysning och kost, |
| --- | --- |

—

bestämmelser om fängelseförhållanden: sanitära anläggningar, logi, hygien, ventilation, belysning och kost,

| — | rätt till intern medicinsk vård, och om så behövs extern sådan, |
| --- | --- |

—

rätt till intern medicinsk vård, och om så behövs extern sådan,

| — | omskolning, utbildning, rehabilitering och återanpassning socialt och till yrkeslivet, i synnerhet genom information till fångarna om vilka medel som står till förfogande för att förbereda en sådan återanpassning, |
| --- | --- |

—

omskolning, utbildning, rehabilitering och återanpassning socialt och till yrkeslivet, i synnerhet genom information till fångarna om vilka medel som står till förfogande för att förbereda en sådan återanpassning,

| — | uppdelning av de internerade personerna: minderåriga, häktade och dömda, |
| --- | --- |

—

uppdelning av de internerade personerna: minderåriga, häktade och dömda,

| — | särskilda åtgärder för sårbara grupper: minderåriga, kvinnor, personer med psykiska eller fysiska problem eller sjukdomar, äldre personer, självmordsbenägna, missbrukare, utlänningar, asylsökande m.fl., |
| --- | --- |

—

särskilda åtgärder för sårbara grupper: minderåriga, kvinnor, personer med psykiska eller fysiska problem eller sjukdomar, äldre personer, självmordsbenägna, missbrukare, utlänningar, asylsökande m.fl.,

| — | särskilt skydd av minderåriga medelst följande:






  — | garantier för att fängslandet är en undantagsåtgärd som endast vidtas när inga andra alternativ återstår, |
| --- | --- | --- |

—

särskilt skydd av minderåriga medelst följande:

—

garantier för att fängslandet är en undantagsåtgärd som endast vidtas när inga andra alternativ återstår,

| — | övervakningspersonal som är utbildad att hantera de utmaningar det innebär att arbeta med denna åldersgrupp och med deras särskilda behov, |
| --- | --- |

—

övervakningspersonal som är utbildad att hantera de utmaningar det innebär att arbeta med denna åldersgrupp och med deras särskilda behov,

| — | ett för ändamålet utformat mångdisciplinärt verksamhetsprogram som kombinerar idrott, utbildning samt teknisk utbildning och yrkesutbildning, och som betonar kunskaper som främjar en återanpassning till samhället efter frigivningen, |
| --- | --- |

—

ett för ändamålet utformat mångdisciplinärt verksamhetsprogram som kombinerar idrott, utbildning samt teknisk utbildning och yrkesutbildning, och som betonar kunskaper som främjar en återanpassning till samhället efter frigivningen,

| — | lika behandling av män och kvinnor när det gäller deras tillgång till olika typer av verksamhet under interneringsperioden i enlighet med regel 26.4 i Pekingreglerna, |
| --- | --- |

—

lika behandling av män och kvinnor när det gäller deras tillgång till olika typer av verksamhet under interneringsperioden i enlighet med regel 26.4 i Pekingreglerna,

| — | skydd av kvinnor medelst följande:






  — | fysisk åtskillnad från männen, |
| --- | --- | --- |

—

skydd av kvinnor medelst följande:

—

fysisk åtskillnad från männen,

| — | kvinnlig övervakningspersonal, eller om detta är fysiskt omöjligt, blandad manlig och kvinnlig personal som en minimistandard, |
| --- | --- |

—

kvinnlig övervakningspersonal, eller om detta är fysiskt omöjligt, blandad manlig och kvinnlig personal som en minimistandard,

| — | korrekt tillgodoseende av kvinnors särskilda behov när det gäller hygien och hälsa, inbegripet kontroll av bröstcancer och livmoderhalscancer, |
| --- | --- |

—

korrekt tillgodoseende av kvinnors särskilda behov när det gäller hygien och hälsa, inbegripet kontroll av bröstcancer och livmoderhalscancer,

| — | särskilt skydd av gravida kvinnor och mödrar med små barn medelst följande:






  — | en diet som är anpassad till graviditeten, |
| --- | --- | --- |

—

särskilt skydd av gravida kvinnor och mödrar med små barn medelst följande:

—

en diet som är anpassad till graviditeten,

| — | gynekologiska undersökningar och förlossning som genomförs utan handbojor eller andra fängsel, |
| --- | --- |

—

gynekologiska undersökningar och förlossning som genomförs utan handbojor eller andra fängsel,

| — | rätt att föda barn utanför fängelset, |
| --- | --- |

—

rätt att föda barn utanför fängelset,

| — | lokaler inom fängelserna som tar emot mödrar och deras små barn, och som inte speglar fängelsemiljön och är inriktade på barnets behov, |
| --- | --- |

—

lokaler inom fängelserna som tar emot mödrar och deras små barn, och som inte speglar fängelsemiljön och är inriktade på barnets behov,

| — | rätt till besök av familj, vänner och tredje personer, |
| --- | --- |

—

rätt till besök av familj, vänner och tredje personer,

| — | rätt till ett känslo- och sexualliv, för vilket lämpliga åtgärder måste vidtas och ändamålsenliga lokaler ställas till förfogande, |
| --- | --- |

—

rätt till ett känslo- och sexualliv, för vilket lämpliga åtgärder måste vidtas och ändamålsenliga lokaler ställas till förfogande,

| — | tillgång till besöksrum som gör det möjligt för familjer att förenas, i synnerhet lokaler som är anpassade för aktiviteter mellan de intagna föräldrarna och deras barn, |
| --- | --- |

—

tillgång till besöksrum som gör det möjligt för familjer att förenas, i synnerhet lokaler som är anpassade för aktiviteter mellan de intagna föräldrarna och deras barn,

| — | de internerade personernas rätt till effektiva rättsmedel för att försvara sina rättigheter mot sanktioner eller godtycklig behandling, |
| --- | --- |

—

de internerade personernas rätt till effektiva rättsmedel för att försvara sina rättigheter mot sanktioner eller godtycklig behandling,

| — | särskilda säkerhetsbestämmelser, |
| --- | --- |

—

särskilda säkerhetsbestämmelser,

| — | i största möjliga mån utnyttjande av öppna eller halvöppna anstalter
  ,
  främjande av alternativ till fängelsestraff, såsom, i synnerhet, samhällstjänst, |
| --- | --- |

—

i största möjliga mån utnyttjande av öppna eller halvöppna anstalter
  ,
  främjande av alternativ till fängelsestraff, såsom, i synnerhet, samhällstjänst,

| — | information till de intagna om deras rättigheter som skall tillhandahållas även i skriftlig form på ett språk som de intagna förstår, |
| --- | --- |

—

information till de intagna om deras rättigheter som skall tillhandahållas även i skriftlig form på ett språk som de intagna förstår,

| — | utbildning av fängelsepersonal och polis, |
| --- | --- |

—

utbildning av fängelsepersonal och polis,

| d) | Att förklara att om dessa insatser inte ger resultat inom kort, eller om resultaten inte är tillfredsställande, skall Europeiska unionen utarbeta en stadga för frihetsberövade personer som skall vara bindande för staterna och kunna åberopas inför EG-domstolen. |
| --- | --- |

d)

Att förklara att om dessa insatser inte ger resultat inom kort, eller om resultaten inte är tillfredsställande, skall Europeiska unionen utarbeta en stadga för frihetsberövade personer som skall vara bindande för staterna och kunna åberopas inför EG-domstolen.

| e) | Att uppmana medlemsstaterna och anslutningsländerna att ratificera det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling, vilket fastställer ett system för regelbundna besök på anstalterna av oberoende internationella och nationella organ, vilka även anförtros uppgifter avseende övervakning och besvär från de intagna samt uppgiften att utarbeta en årlig offentlig rapport till respektive parlament, och att uppmana Europeiska unionen att införliva begäran om att underteckna och ratificera det frivilliga protokollet i sin politik gentemot tredje länder. |
| --- | --- |

e)

Att uppmana medlemsstaterna och anslutningsländerna att ratificera det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling, vilket fastställer ett system för regelbundna besök på anstalterna av oberoende internationella och nationella organ, vilka även anförtros uppgifter avseende övervakning och besvär från de intagna samt uppgiften att utarbeta en årlig offentlig rapport till respektive parlament, och att uppmana Europeiska unionen att införliva begäran om att underteckna och ratificera det frivilliga protokollet i sin politik gentemot tredje länder.

| f) | Att vidta åtgärder på unionsnivå i syfte att garantera nationernas folkvalda rätten att besöka och inspektera anstalter och att denna rätt även tillerkänns Europaparlamentets ledamöter inom Europeiska unionens territorium. |
| --- | --- |

f)

Att vidta åtgärder på unionsnivå i syfte att garantera nationernas folkvalda rätten att besöka och inspektera anstalter och att denna rätt även tillerkänns Europaparlamentets ledamöter inom Europeiska unionens territorium.

| g) | Att uppmana medlemsstaterna att bekämpa självmord i fängelserna och att systematiskt genomföra opartiska utredningar om en intern avlider i fängelse. |
| --- | --- |

g)

Att uppmana medlemsstaterna att bekämpa självmord i fängelserna och att systematiskt genomföra opartiska utredningar om en intern avlider i fängelse.

| h) | Att ta initiativ till en utvärdering av medlemsstaternas lagstiftning i syfte att garantera att den är förenlig med de bestämmelser som utarbetats av Europarådet, CPT, Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna och dess relevanta rättspraxis, samt med synpunkterna från FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, FN:s kommitté mot tortyr och FN:s särskilda rapportör om tortyr, och i syfte att garantera att lagstiftningen tillämpas effektivt. |
| --- | --- |

h)

Att ta initiativ till en utvärdering av medlemsstaternas lagstiftning i syfte att garantera att den är förenlig med de bestämmelser som utarbetats av Europarådet, CPT, Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna och dess relevanta rättspraxis, samt med synpunkterna från FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, FN:s kommitté mot tortyr och FN:s särskilda rapportör om tortyr, och i syfte att garantera att lagstiftningen tillämpas effektivt.

| i) | Att uppmana medlemsstaterna att avsätta tillräckliga medel för omstrukturering och modernisering av kriminalvårdsanstalterna och för utbildning av polis- och kriminalvårdspersonal om internerade personers rättigheter och övervakningen av interner som lider av psykiska problem, samt att inrätta en särskild budgetpost för att främja dessa förslag. |
| --- | --- |

i)

Att uppmana medlemsstaterna att avsätta tillräckliga medel för omstrukturering och modernisering av kriminalvårdsanstalterna och för utbildning av polis- och kriminalvårdspersonal om internerade personers rättigheter och övervakningen av interner som lider av psykiska problem, samt att inrätta en särskild budgetpost för att främja dessa förslag.

| j) | Att uppmana CPT och Europarådets människorättskommissionär att avlägga en rad oannonserade besök i de medlemsstater som har inrättat särskilda system, i lag eller i praktiken, inbegripet i utlänningsläger, och uppmana nätverket av experter på mänskliga rättigheter i EU att undersöka förenligheten mellan dessa och de grundläggande fri- och rättigheterna. |
| --- | --- |

j)

Att uppmana CPT och Europarådets människorättskommissionär att avlägga en rad oannonserade besök i de medlemsstater som har inrättat särskilda system, i lag eller i praktiken, inbegripet i utlänningsläger, och uppmana nätverket av experter på mänskliga rättigheter i EU att undersöka förenligheten mellan dessa och de grundläggande fri- och rättigheterna.

| k) | Att påminna medlemsstaterna om de åtaganden som gjorts inom Europarådet för att i större utsträckning använda sig av påföljder som utgör alternativ till fängelsestraff, och uppmana dem att anstränga sig ytterligare såväl på det lagstiftningsmässiga som det rättsliga planet. |
| --- | --- |

k)

Att påminna medlemsstaterna om de åtaganden som gjorts inom Europarådet för att i större utsträckning använda sig av påföljder som utgör alternativ till fängelsestraff, och uppmana dem att anstränga sig ytterligare såväl på det lagstiftningsmässiga som det rättsliga planet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Europarådet, Europarådets parlamentariska församling, Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter, Europarådets kommitté till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, Europadomstolen för mänskliga rättigheter, FN:s kommitté för mänskliga rättigheter, FN:s kommitté mot tortyr, FN:s särskilda rapportör om tortyr och FN:s höge kommissionär för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Europarådet, Europarådets parlamentariska församling, Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter, Europarådets kommitté till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, Europadomstolen för mänskliga rättigheter, FN:s kommitté för mänskliga rättigheter, FN:s kommitté mot tortyr, FN:s särskilda rapportör om tortyr och FN:s höge kommissionär för mänskliga rättigheter.

---

(1)  För en uttömmande förteckning över Europarådets rekommendationer och resolutioner för kriminalvården: http://www.coe.int/T/F/Affaires_juridiques/Coopération_juridique/Emprisonnement_et_alternatives/Instruments_juridiques/Liste_instruments.asp#TopOfPage.

(2)  EGT C 32, 5.2.1996, s. 102.

(3)  EGT C 98, 9.4.1999, s. 299.

(4)  Europaparlamentets resolution av den 6 november 2003 om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet om minimiregler avseende rättssäkerhetsgarantier för misstänkta och tilltalade i brottmål i Europeiska unionen, punkt 23: ”Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att påskynda undersökningen av fängelseförhållandena i Europeiska unionen med tanke på antagandet av rambeslutet om fångars rättigheter och gemensamma minimiregler för att garantera dessa rättigheter på basis av artikel 6 i EU-fördraget” (P5_TA(2003)0484). Liksom också Europaparlamentets resolution av den 4 september 2003 om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002), punkt. 22: ”Europaparlamentet anser rent allmänt att det inom ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa också måste mobiliseras krafter för att förbättra polis- och fångvårdssystemet, exempelvis genom att utarbeta ett rambeslut om minimivillkor till skydd för de internerades rättigheter i EU”. (P5_TA(2003)0376).

(5)  EUT L 165, 3.7.2003, s. 31.

(6)  Se t.ex. Europaparlamentets ovannämnda resolution av den 17 december 1998, punkt 41: ”Europaparlamentet ... begär att ledamöterna i Europaparlamentet får rätt att besöka och inspektera de kriminalvårdsinrättningar och de låsta flyktingförläggningar som ligger inom Europeiska unionens territorium”.

P5_TA(2004)0143

Daphne II-programmet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (13816/1/2003 — C5-0599/2003 — 2003/0025(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13816/1/2003 — C5-0599/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13816/1/2003 — C5-0599/2003),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 54) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 54) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 616) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 616) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0083/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0083/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet den 3 september 2003, P5_TA(2003)0366.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2003)0025

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning/direktiv 2003/.../EG om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker offentligt eller i den privata sfären, utgör en kränkning av deras rätt till liv, säkerhet, frihet, värdighet samt fysisk och emotionell integritet och ett allvarligt hot mot våldsoffrens fysiska och psykiska hälsa. Följdverkningarna av sådant våld är så utbredda inom gemenskapen att de utgör ett verkligt folkhälsoproblem och ett hinder mot att alla medborgare kan utöva sina medborgerliga rättigheter under trygga, fria och rättvisa former. |
| --- | --- |

(1)

Fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker offentligt eller i den privata sfären, utgör en kränkning av deras rätt till liv, säkerhet, frihet, värdighet samt fysisk och emotionell integritet och ett allvarligt hot mot våldsoffrens fysiska och psykiska hälsa. Följdverkningarna av sådant våld är så utbredda inom gemenskapen att de utgör ett verkligt folkhälsoproblem och ett hinder mot att alla medborgare kan utöva sina medborgerliga rättigheter under trygga, fria och rättvisa former.

| (2) | Det är viktigt och nödvändigt att erkänna de allvarliga följderna av våld, både på kort och lång sikt, för hälsa, psykisk och social utveckling och för lika möjligheter för de som berörs, för individer, familjer och samfund, samt de höga sociala och ekonomiska kostnader som våldet innebär för samhället som helhet. |
| --- | --- |

(2)

Det är viktigt och nödvändigt att erkänna de allvarliga följderna av våld, både på kort och lång sikt, för hälsa, psykisk och social utveckling och för lika möjligheter för de som berörs, för individer, familjer och samfund, samt de höga sociala och ekonomiska kostnader som våldet innebär för samhället som helhet.

| (3) | Enligt Världshälsoorganisationens definition är hälsa ett tillstånd av totalt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte enbart avsaknad av sjukdom eller funktionshinder. I en resolution antagen vid den 49:e Världshälsoförsamlingen i Genève 1996 anges det att våld är ett allvarligt internationellt folkhälsoproblem. I en rapport (World report on violence and health), som lades fram av Världshälsoorganisationen i Bryssel den 3 oktober 2002, rekommenderar man att primära förebyggande åtgärder främjas, att åtgärderna till förmån för våldsoffer förstärks och att samarbetet och uppgiftsutbytet om våldsförebyggande åtgärder ökas. |
| --- | --- |

(3)

Enligt Världshälsoorganisationens definition är hälsa ett tillstånd av totalt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte enbart avsaknad av sjukdom eller funktionshinder. I en resolution antagen vid den 49:e Världshälsoförsamlingen i Genève 1996 anges det att våld är ett allvarligt internationellt folkhälsoproblem. I en rapport (World report on violence and health), som lades fram av Världshälsoorganisationen i Bryssel den 3 oktober 2002, rekommenderar man att primära förebyggande åtgärder främjas, att åtgärderna till förmån för våldsoffer förstärks och att samarbetet och uppgiftsutbytet om våldsförebyggande åtgärder ökas.

| (4) | Dessa principer har erkänts i ett stort antal konventioner, deklarationer och protokoll från de främsta internationella organisationerna och institutionerna, som FN, Internationella arbetsorganisationen, världskvinnokonferenserna och världskongressen om kommersiell sexuell exploatering av barn. Gemenskapen bör komplettera det viktiga arbete som bedrivs av internationella organisationer. Enligt artikel 3.1 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet nämligen innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. |
| --- | --- |

(4)

Dessa principer har erkänts i ett stort antal konventioner, deklarationer och protokoll från de främsta internationella organisationerna och institutionerna, som FN, Internationella arbetsorganisationen, världskvinnokonferenserna och världskongressen om kommersiell sexuell exploatering av barn. Gemenskapen bör komplettera det viktiga arbete som bedrivs av internationella organisationer. Enligt artikel 3.1 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet nämligen innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå.

| (5) | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4) bekräftar bland annat rätten till värdighet, jämlikhet och solidaritet. Stadgan innehåller ett antal särskilda bestämmelser för att skydda och främja människors fysiska och mentala integritet, jämställdhet mellan kvinnor och män, barnets rättigheter och icke-diskriminering och för att förbjuda omänsklig eller förnedrande behandling, slaveri, tvångsarbete och barnarbete. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4) bekräftar bland annat rätten till värdighet, jämlikhet och solidaritet. Stadgan innehåller ett antal särskilda bestämmelser för att skydda och främja människors fysiska och mentala integritet, jämställdhet mellan kvinnor och män, barnets rättigheter och icke-diskriminering och för att förbjuda omänsklig eller förnedrande behandling, slaveri, tvångsarbete och barnarbete.

| (6) | Kommissionen har av Europaparlamentet uppmanats att utarbeta och genomföra åtgärdsprogram för att bekämpa våld av detta slag, bland annat i parlamentets resolutioner av den 19 maj 2000 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om vidare åtgärder i kampen mot kvinnohandel (5) och av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (6). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har av Europaparlamentet uppmanats att utarbeta och genomföra åtgärdsprogram för att bekämpa våld av detta slag, bland annat i parlamentets resolutioner av den 19 maj 2000 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om vidare åtgärder i kampen mot kvinnohandel (5) och av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (6).

| (7) | Det program som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphneprogrammet) (2000—2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (7) har bidragit till att öka medvetenheten inom Europeiska unionen och till att öka och befästa samarbetet mellan de organisationer i medlemsstaterna som verkar för att bekämpa våld. |
| --- | --- |

(7)

Det program som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphneprogrammet) (2000—2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (7) har bidragit till att öka medvetenheten inom Europeiska unionen och till att öka och befästa samarbetet mellan de organisationer i medlemsstaterna som verkar för att bekämpa våld.

| (8) | Daphneprogrammet har fått ett överväldigande gensvar och det fyller uppenbarligen ett starkt behov bland ideella organisationer. De projekt som har fått bidrag har redan fått spridningseffekter för icke-statliga organisationers och institutioners verksamhet i Europa. Programmet har redan bidragit väsentligt till utformningen av en EU-politik för att bekämpa våld, människohandel, sexuella övergrepp och pornografi, med verkningar långt utanför Europeiska unionens gränser; detta framgår av rapporten om översynen efter halva tiden av Daphneprogrammet. |
| --- | --- |

(8)

Daphneprogrammet har fått ett överväldigande gensvar och det fyller uppenbarligen ett starkt behov bland ideella organisationer. De projekt som har fått bidrag har redan fått spridningseffekter för icke-statliga organisationers och institutioners verksamhet i Europa. Programmet har redan bidragit väsentligt till utformningen av en EU-politik för att bekämpa våld, människohandel, sexuella övergrepp och pornografi, med verkningar långt utanför Europeiska unionens gränser; detta framgår av rapporten om översynen efter halva tiden av Daphneprogrammet.

| (9) | Europaparlamentet framhöll i sin resolution av den 4 september 2002 om översynen efter halva tiden av Daphneprogrammet (8) att Daphneprogrammet fyller ett viktigt behov av effektiva strategier för kampen mot våldet och att det måste fortsätta efter 2003 samt uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till nytt handlingsprogram som bygger på de erfarenheter som gjorts sedan 1997 tillsammans med förslag om lämplig finansiering. |
| --- | --- |

(9)

Europaparlamentet framhöll i sin resolution av den 4 september 2002 om översynen efter halva tiden av Daphneprogrammet (8) att Daphneprogrammet fyller ett viktigt behov av effektiva strategier för kampen mot våldet och att det måste fortsätta efter 2003 samt uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till nytt handlingsprogram som bygger på de erfarenheter som gjorts sedan 1997 tillsammans med förslag om lämplig finansiering.

| (10) | Det är önskvärt att se till att de projekt som fått bidrag via Daphneprogrammet kan fortsätta, att ta till vara de erfarenheter som har gjorts och att ge möjlighet att främja ett mervärde på europeisk nivå som bygger på dessa erfarenheter, varför det är nödvändigt att inrätta en andra fas för programmet (nedan kallat ”Daphne II-programmet”). |
| --- | --- |

(10)

Det är önskvärt att se till att de projekt som fått bidrag via Daphneprogrammet kan fortsätta, att ta till vara de erfarenheter som har gjorts och att ge möjlighet att främja ett mervärde på europeisk nivå som bygger på dessa erfarenheter, varför det är nödvändigt att inrätta en andra fas för programmet (nedan kallat ”Daphne II-programmet”).

| (11) | Gemenskapen kan tillföra ett mervärde till de av medlemsstaternas insatser som företrädesvis skall göras av medlemsstaterna för att förebygga våld, inbegripet övergrepp och sexuell exploatering av barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper genom att sprida och utbyta information och erfarenheter, främja nyskapande lösningar, gemensamt fastställa prioriteringar, vid behov utveckla nätverk, välja ut projekt för hela gemenskapen samt genom att motivera och mobilisera alla inblandade. Dessa insatser bör även omfatta barn och kvinnor som har förts till medlemsstaterna genom människohandel. Gemenskapen kan också identifiera och stimulera goda rutiner. |
| --- | --- |

(11)

Gemenskapen kan tillföra ett mervärde till de av medlemsstaternas insatser som företrädesvis skall göras av medlemsstaterna för att förebygga våld, inbegripet övergrepp och sexuell exploatering av barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper genom att sprida och utbyta information och erfarenheter, främja nyskapande lösningar, gemensamt fastställa prioriteringar, vid behov utveckla nätverk, välja ut projekt för hela gemenskapen samt genom att motivera och mobilisera alla inblandade. Dessa insatser bör även omfatta barn och kvinnor som har förts till medlemsstaterna genom människohandel. Gemenskapen kan också identifiera och stimulera goda rutiner.

| (12) | Daphne II-programmet kan tillföra ett mervärde genom att identifiera och stimulera goda rutiner, genom att uppmuntra nyskapande och genom utbyte av användbara erfarenheter när det gäller insatser som genomförs i medlemsstaterna, däribland utbyte av information om olika lagstiftningsåtgärder, påföljder och om de resultat som har uppnåtts. För att målen för detta program skall uppnås och tillgängliga resurser användas så effektivt som möjligt, måste de områden inom vilka insatser skall göras väljas med stor omsorg; detta bör göras genom att man väljer ut de projekt som ger ett större gemenskapsmervärde och som är inriktade på att pröva och sprida nyskapande idéer i syfte att förebygga och bekämpa våld, inom ramen för en sektorsöverskridande strategi. |
| --- | --- |

(12)

Daphne II-programmet kan tillföra ett mervärde genom att identifiera och stimulera goda rutiner, genom att uppmuntra nyskapande och genom utbyte av användbara erfarenheter när det gäller insatser som genomförs i medlemsstaterna, däribland utbyte av information om olika lagstiftningsåtgärder, påföljder och om de resultat som har uppnåtts. För att målen för detta program skall uppnås och tillgängliga resurser användas så effektivt som möjligt, måste de områden inom vilka insatser skall göras väljas med stor omsorg; detta bör göras genom att man väljer ut de projekt som ger ett större gemenskapsmervärde och som är inriktade på att pröva och sprida nyskapande idéer i syfte att förebygga och bekämpa våld, inom ramen för en sektorsöverskridande strategi.

| (13) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av en samordnad och sektorsöverskridande angreppsmetod som främjar inrättande av gränsöverskridande ramverk för utbildning, information, undersökningar och utbyte av goda rutiner samt urval av gemenskapstäckande projekt bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av en samordnad och sektorsöverskridande angreppsmetod som främjar inrättande av gränsöverskridande ramverk för utbildning, information, undersökningar och utbyte av goda rutiner samt urval av gemenskapstäckande projekt bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (14) | Daphne II-programmet bör vara i fem år, så att det finns tillräcklig tid för att genomföra de insatser som behövs för att uppnå de fastställda målen och för att samla in erfarenheter och omsätta dem i goda rutiner i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(14)

Daphne II-programmet bör vara i fem år, så att det finns tillräcklig tid för att genomföra de insatser som behövs för att uppnå de fastställda målen och för att samla in erfarenheter och omsätta dem i goda rutiner i Europeiska unionen.

| (15) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9).

| (16) | I detta beslut fastställs, för hela den tid som programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (10). |
| --- | --- |

(16)

I detta beslut fastställs, för hela den tid som programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (10).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ämne och tillämpningsområde

Den andra fasen av Daphneprogrammet för att förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (nedan kallat ”Daphne II-programmet”) inrättas härmed för perioden 1 januari 2004—31 december 2008. Det kan förlängas.

I Daphne II-programmet avses med barn: unga människor upp till 18 års ålder, i överensstämmelse med internationella instrument om barnets rättigheter.

Projekt med insatser som riktar sig till exempelvis tonåringar (i åldern 13-19 år) eller unga människor i åldern 12 till 25 år skall emellertid anses vara riktade till gruppen ungdomar.

Artikel 2

Programmets mål

1.   Daphne II-programmet skall bidra till det allmänna målet att ge medborgarna en hög skyddsnivå mot våld, inbegripet skydd av deras fysiska och psykiska hälsa.

Syftet med detta program skall vara att förebygga och bekämpa alla former av våld, som sker offentligt eller i den privata sfären, mot barn, ungdomar och kvinnor, genom förebyggande åtgärder och genom stöd till våldsoffer och riskgrupper, inklusive för att hindra att de utsätts för våld i framtiden. Det syftar även till att stödja och uppmuntra icke-statliga organisationer och andra organisationer som är verksamma inom detta område.

(2)   De insatser som skall genomföras enligt Daphne II-programmet och som framgår av bilagan syftar till följande:

| a) | Att främja gränsöverskridande insatser:






  i) | för att upprätta sektorsöverskridande nätverk, i synnerhet till stöd för våldsoffer och riskgrupper, |
| --- | --- | --- |

a)

Att främja gränsöverskridande insatser:

i)

för att upprätta sektorsöverskridande nätverk, i synnerhet till stöd för våldsoffer och riskgrupper,

| ii) | för att vidga kunskapsbasen, för informationsutbyte och identifiering och spridning av kunskap om goda rutiner, bland annat genom utbildning, studiebesök och personalutbyte, |
| --- | --- |

ii)

för att vidga kunskapsbasen, för informationsutbyte och identifiering och spridning av kunskap om goda rutiner, bland annat genom utbildning, studiebesök och personalutbyte,

| iii) | för att öka medvetenheten, om våldet såsom företeelse, hos bestämda grupper, till exempel särskilda yrkesgrupper, ansvariga myndigheter och vissa delar av allmänheten i syfte dels att förbättra kunskaperna om och främja en nolltoleransattityd mot våld, dels att uppmuntra till stöd för våldsoffer och anmälan av våldsbrott till behöriga myndigheter, och |
| --- | --- |

iii)

för att öka medvetenheten, om våldet såsom företeelse, hos bestämda grupper, till exempel särskilda yrkesgrupper, ansvariga myndigheter och vissa delar av allmänheten i syfte dels att förbättra kunskaperna om och främja en nolltoleransattityd mot våld, dels att uppmuntra till stöd för våldsoffer och anmälan av våldsbrott till behöriga myndigheter, och

| iv) | för att undersöka våldsrelaterade företeelser och möjliga förebyggande metoder samt att utröna och åtgärda orsakerna till våld på alla samhällsnivåer. |
| --- | --- |

iv)

för att undersöka våldsrelaterade företeelser och möjliga förebyggande metoder samt att utröna och åtgärda orsakerna till våld på alla samhällsnivåer.

| b) | Att genomföra kompletterande insatser på kommissionens initiativ, till exempel undersökningar, utformning av mätinstrument, uppgiftsinsamling, statistik uppdelad på kön och ålder, seminarier och expertmöten eller annan verksamhet som förstärker programmets kunskapsbas och som bidrar till att sprida erfarenheterna från detta program. |
| --- | --- |

b)

Att genomföra kompletterande insatser på kommissionens initiativ, till exempel undersökningar, utformning av mätinstrument, uppgiftsinsamling, statistik uppdelad på kön och ålder, seminarier och expertmöten eller annan verksamhet som förstärker programmets kunskapsbas och som bidrar till att sprida erfarenheterna från detta program.

Artikel 3

Tillträde till programmet

1.   Daphne II-programmet skall vara öppet för deltagande av offentliga eller privata organisationer och institutioner (lokala myndigheter på behörig nivå, universitetsinstitutioner och forskningscentrum) som arbetar med att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor eller med skydd mot sådant våld eller med stöd till våldsoffer eller med att genomföra riktade åtgärder för att främja ett avståndstagande från sådant våld och en attityd- och beteendeförändring gentemot sårbara grupper och våldsoffer.

(2)   Detta program skall även vara öppet för deltagande av:

| a) | anslutningsstater som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003, |
| --- | --- |

a)

anslutningsstater som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003,

| b) | Efta/EES-länderna i enlighet med villkoren i EES-avtalet, |
| --- | --- |

b)

Efta/EES-länderna i enlighet med villkoren i EES-avtalet,

| c) | Rumänien och Bulgarien, varvid villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med respektive Europaavtal, tilläggsprotokollen till dessa avtal och respektive associeringsråds beslut, |
| --- | --- |

c)

Rumänien och Bulgarien, varvid villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med respektive Europaavtal, tilläggsprotokollen till dessa avtal och respektive associeringsråds beslut,

| d) | Turkiet, varvid villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program (11). |
| --- | --- |

d)

Turkiet, varvid villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program (11).

3.   Endast projekt som omfattar minst två medlemsstater, varar högst två år och är inriktade mot de mål som anges i artikel 2 kan få bidrag från detta program.

Artikel 4

Insatser enligt programmet

Daphne II-programmet skall innefatta följande insatser:

| a) | Identifiering och utbyte av goda rutiner och arbetserfarenheter, i synnerhet för att genomföra förebyggande åtgärder och stöd till våldsoffer. |
| --- | --- |

a)

Identifiering och utbyte av goda rutiner och arbetserfarenheter, i synnerhet för att genomföra förebyggande åtgärder och stöd till våldsoffer.

| b) | Kartläggning, undersökningar och forskning. |
| --- | --- |

b)

Kartläggning, undersökningar och forskning.

| c) | Fältarbete med deltagande av insatsernas mottagare, särskilt barn och ungdomar, under alla stadier av projektets utformning, genomförande och utvärdering. |
| --- | --- |

c)

Fältarbete med deltagande av insatsernas mottagare, särskilt barn och ungdomar, under alla stadier av projektets utformning, genomförande och utvärdering.

| d) | Upprättande av permanenta sektorsöverskridande nätverk. |
| --- | --- |

d)

Upprättande av permanenta sektorsöverskridande nätverk.

| e) | Utbildning och utformning av utbildningspaket. |
| --- | --- |

e)

Utbildning och utformning av utbildningspaket.

| f) | Utveckling och genomförande av behandlingsprogram och stöd för våldsoffer och riskgrupper, å ena sidan, och förövare, å andra sidan, samtidigt som säkerheten för våldsoffer tryggas. |
| --- | --- |

f)

Utveckling och genomförande av behandlingsprogram och stöd för våldsoffer och riskgrupper, å ena sidan, och förövare, å andra sidan, samtidigt som säkerheten för våldsoffer tryggas.

| g) | Utveckling och genomförande av medvetenhetshöjande insatser riktade till en särskild publik; utformning av kompletterande material eller anpassning och användning av befintligt material i andra geografiska områden eller för andra målgrupper. |
| --- | --- |

g)

Utveckling och genomförande av medvetenhetshöjande insatser riktade till en särskild publik; utformning av kompletterande material eller anpassning och användning av befintligt material i andra geografiska områden eller för andra målgrupper.

| h) | Spridning av resultaten från de två Daphneprogrammen bl.a. genom att resultaten anpassas och överförs till och används av andra mottagare eller i andra geografiska områden. |
| --- | --- |

h)

Spridning av resultaten från de två Daphneprogrammen bl.a. genom att resultaten anpassas och överförs till och används av andra mottagare eller i andra geografiska områden.

| i) | Identifiering och förbättring av insatser som bidrar till positiv behandling av personer som lätt kan bli offer för våld, nämligen till en metod som främjar respekt för dem och gynnar deras välbefinnande och självförverkligande. |
| --- | --- |

i)

Identifiering och förbättring av insatser som bidrar till positiv behandling av personer som lätt kan bli offer för våld, nämligen till en metod som främjar respekt för dem och gynnar deras välbefinnande och självförverkligande.

Artikel 5

Finansiering

1.   Finansieringsramen för genomförandet av Daphne II-programmet under perioden 1 januari 2004-31 december 2008 skall vara 50 miljoner euro, av vilka 29 miljoner euro är avsedda för perioden till och med den 31 december 2006.

För perioden efter den 31 december 2006, skall beloppet anses bekräftat om det för denna fas är förenligt med den budgetplan som gäller för den period som inleds 2007.

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

3.   Beslut om finansiering skall följas av bidragsavtal mellan kommissionen och bidragsmottagarna.

4.   Det ekonomiska bidraget från gemenskapens budget får inte överstiga 80 procent av den sammanlagda kostnaden för projektet.

De kompletterande insatser som avses i artikel 2.2 b får emellertid finansieras upp till 100 procent, dock med högst 15 procent av det totala årliga anslaget för detta program.

Artikel 6

Genomförandet av programmet

1.   Kommissionen skall vara ansvarig för förvaltningen och genomförandet av Daphne II-programmet och skall se till att resultat och produkter som finansieras genom detta program finns att tillgå gratis och i elektronisk form.

2.   Kommissionen skall vid genomförandet av detta program säkerställa en jämn fördelning mellan de tre målgrupperna barn, ungdomar och kvinnor.

3.   De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut när det gäller det årliga arbetsprogrammet skall antas i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 7.2.

4.   De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut när det gäller alla andra frågor skall antas i enlighet med det rådgivande förfarandet i artikel 7.3.

Artikel 7

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 8

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa övervakning och fortlöpande utvärdering av Daphne II-programmet med beaktande av de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 2 och av de särskilda mål som anges i bilagan.

2.   Kommissionen skall senast den 1 juni 2006 överlämna en utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet med en bedömning av hur relevant, ändamålsenligt, långsiktigt, praktiskt genomförbart och effektivt Daphne II-programmet har varit. Rapporten skall innehålla en förhandsutvärdering som underlag för eventuella kommande insatser. Samtidigt som det preliminära budgetförslaget för 2007 läggs fram skall kommissionen dessutom till budgetmyndigheten överlämna resultatet av den kvalitativa och kvantitativa utvärderingen av prestandan i förhållande till den årliga genomförandeplanen.

I samband med 2007 års budgetförfarande skall kommissionen senast den 1 juni 2006 rapportera om huruvida beloppet för 2007-2008 överensstämmer med den nya budgetplanen. Kommissionen skall i tilllämpliga fall vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för 2007-2008 års budgetförfaranden för att se till att de årliga anslagen överensstämmer med den nya budgetplanen.

3.   Kommissionen skall överlämna en slutrapport till Europaparlamentet och rådet när hela Daphne II-programmet har genomförts. Denna rapport skall bland annat omfatta information om det arbete som utförts i samband med de insatser som anges i punkt II c i bilagan, som en grund vid utvärderingen av behovet av ytterligare politiska insatser.

4.   Kommissionen skall även sända de rapporter som avses i punkterna 2 och 3 till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 208, 3.9.2003, s. 52.

1

(2)  EUT C 256, 24.10.2003, s. 85.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 3 september 2003 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 1 december 2003 (EUT C 54 E, 2.3.2004, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2004.

3

(4)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

4

(5)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 307.

5

(6)  EGT C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

6

(7)  EGT L 34, 9.2.2000, s. 1.

7

(8)  EUT C 272 E, 13.11 2003, s. 390.

8

(9)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

10

(11)  EGT L 61, 2.3.2002, s. 29.

11

BILAGA

SÄRSKILDA MÅL OCH INSATSER

I.   GRÄNSÖVERSKRIDANDE INSATSER

1.   IDENTIFIERING OCH UTBYTE AV GODA RUTINER OCH ARBETSERFARENHETER

| Mål: | stödja och uppmuntra utbyte, anpassning och användning av goda rutiner för tillämpning i andra sammanhang eller geografiska områden |
| --- | --- |

Mål:

stödja och uppmuntra utbyte, anpassning och användning av goda rutiner för tillämpning i andra sammanhang eller geografiska områden

Stödja och främja utbyte av goda rutiner på gemenskapsnivå när det gäller skydd av och stöd till barn, ungdomar och kvinnor — våldsoffer eller riskgrupper — med särskild inriktning på följande områden:

| a) | Förebyggande (allmänt eller inriktat på särskilda grupper). |
| --- | --- |

a)

Förebyggande (allmänt eller inriktat på särskilda grupper).

| b) | Skydd av och stöd till våldsoffren (psykologisk, medicinsk och rättslig hjälp, socialt bistånd, stöd i skolan, tillhandahållande av boendemöjligheter, hjälp att flytta och skydd, utbildning och återintegrering i det sociala livet och arbetslivet). |
| --- | --- |

b)

Skydd av och stöd till våldsoffren (psykologisk, medicinsk och rättslig hjälp, socialt bistånd, stöd i skolan, tillhandahållande av boendemöjligheter, hjälp att flytta och skydd, utbildning och återintegrering i det sociala livet och arbetslivet).

| c) | Förfaranden för att tillvarata intressena för barn, särskilt barn som är offer för prostitution, för ungdomar och för kvinnor som blivit offer för våld. |
| --- | --- |

c)

Förfaranden för att tillvarata intressena för barn, särskilt barn som är offer för prostitution, för ungdomar och för kvinnor som blivit offer för våld.

| d) | Mätning av vad olika våldsformer verkligen innebär för våldsoffren och samhället i Europa, i syfte att få fram lämpliga motåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Mätning av vad olika våldsformer verkligen innebär för våldsoffren och samhället i Europa, i syfte att få fram lämpliga motåtgärder.

2.   KARTLÄGGNING, UNDERSÖKNINGAR OCH FORSKNING

Mål: undersöka fenomen som är kopplade till våld

Stödja forskningsverksamhet, undersökningar grundade på kön och ålder och kartläggning rörande våld, bland annat för att:

| a) | utforska och bedöma olika orsaker, omständigheter och mekanismer bakom uppkomsten och ökningen av våld, inbegripet tvång som förmår personer att begå handlingar som tiggeri och stöld, |
| --- | --- |

a)

utforska och bedöma olika orsaker, omständigheter och mekanismer bakom uppkomsten och ökningen av våld, inbegripet tvång som förmår personer att begå handlingar som tiggeri och stöld,

| b) | analysera och jämföra befintliga modeller för förebyggande och skydd, |
| --- | --- |

b)

analysera och jämföra befintliga modeller för förebyggande och skydd,

| c) | utveckla praxis för förebyggande och skydd, |
| --- | --- |

c)

utveckla praxis för förebyggande och skydd,

| d) | bedöma följderna av våldet, också vad gäller hälsa, för såväl våldsoffren som samhället i stort, inklusive de ekonomiska kostnaderna, |
| --- | --- |

d)

bedöma följderna av våldet, också vad gäller hälsa, för såväl våldsoffren som samhället i stort, inklusive de ekonomiska kostnaderna,

| e) | undersöka möjligheten att skapa filter så att barnpornografi inte kan föras vidare via Internet, |
| --- | --- |

e)

undersöka möjligheten att skapa filter så att barnpornografi inte kan föras vidare via Internet,

| f) | genomföra undersökningar av barn som är offer för prostitution, för att bidra till att förebygga denna företeelse genom bättre kännedom om riskfaktorerna. |
| --- | --- |

f)

genomföra undersökningar av barn som är offer för prostitution, för att bidra till att förebygga denna företeelse genom bättre kännedom om riskfaktorerna.

3.   FÄLTARBETE MED DELTAGANDE AV INSATSERNAS MOTTAGARE

| | Mål: aktivt genomföra testade metoder för förebyggande av och skydd mot våld |
| --- | --- |

Mål: aktivt genomföra testade metoder för förebyggande av och skydd mot våld

Främja genomförande av sådana metoder, fortbildningsmoduler och hjälpinsatser (psykologisk, medicinsk och rättslig hjälp, socialt bistånd, stöd i skolan samt hjälp till återintegrering) i vilka mottagarna deltar direkt.

4.   UPPRÄTTANDE AV PERMANENTA SEKTORSÖVERSKRIDANDE NÄTVERK

| Mål: | stödja och främja både icke-statliga och andra organisationer, inklusive lokala myndigheter (på behörig nivå), vilka är verksamma i kampen mot våld och uppmuntra dem att arbeta tillsammans |
| --- | --- |

Mål:

stödja och främja både icke-statliga och andra organisationer, inklusive lokala myndigheter (på behörig nivå), vilka är verksamma i kampen mot våld och uppmuntra dem att arbeta tillsammans

Stödja inrättande och förstärkning av sektorsöverskridande nätverk och uppmuntra och stödja samarbete mellan icke-statliga organisationer och andra organisationer och myndigheter, i syfte att höja kunskapsnivån, öka förståelsen för varandras roller och tillhandahålla allsidigt sektorsöverskridande stöd till våldsoffer och personer som tillhör riskgrupper.

Nätverkens verksamhet kommer i synnerhet att avse problemen med våld, med inriktning på att:

| a) | skapa en gemensam ram för analys av våld, inklusive definitionen av olika typer av våld och våldets orsaker och konsekvenser, samt för genomförande av lämpliga sektorsöverskridande motåtgärder, |
| --- | --- |

a)

skapa en gemensam ram för analys av våld, inklusive definitionen av olika typer av våld och våldets orsaker och konsekvenser, samt för genomförande av lämpliga sektorsöverskridande motåtgärder,

| b) | bedöma typ och effektivitet när det gäller åtgärder och praxis för förebyggande och upptäckt av våld och för stöd till våldsoffer, särskilt för att se till att de aldrig utsätts för våld på nytt, |
| --- | --- |

b)

bedöma typ och effektivitet när det gäller åtgärder och praxis för förebyggande och upptäckt av våld och för stöd till våldsoffer, särskilt för att se till att de aldrig utsätts för våld på nytt,

| c) | främja verksamhet för att komma till rätta med detta problem, både på internationell och nationell nivå. |
| --- | --- |

c)

främja verksamhet för att komma till rätta med detta problem, både på internationell och nationell nivå.

5.   UTBILDNING OCH UTFORMNING AV UTBILDNINGSPAKET

Mål: utveckla utbildningspaket om förebyggande av våld och om positiv behandling

Utforma och pröva utbildningspaket om och insatser för förebyggande av våld mot barn, ungdomar och kvinnor och om positiv behandling samt konflikthantering; dessa skall vara avsedda att användas i skolor och institutioner för vuxenutbildning samt i föreningar, företag, offentliga institutioner och icke-statliga organisationer.

6.   UTVECKLING OCH GENOMFÖRANDE AV BEHANDLINGSPROGRAM

| Mål: | utveckla och genomföra behandlingsprogram för våldsoffer och personer i riskzonen, t.ex. barn och ungdomar som blir vittnen till våld i hemmet, å ena sidan, och förövarna, å andra sidan, i syfte att förebygga våld |
| --- | --- |

Mål:

utveckla och genomföra behandlingsprogram för våldsoffer och personer i riskzonen, t.ex. barn och ungdomar som blir vittnen till våld i hemmet, å ena sidan, och förövarna, å andra sidan, i syfte att förebygga våld

Finna möjliga orsaker, omständigheter och mekanismer bakom våldets uppkomst och ökning, inklusive personliga egenskaper och drivkrafter hos våldsutövare och personer som exploaterar kommersiellt motiverat våld, som sexuell eller icke-sexuell exploatering.

Utveckla, pröva och genomföra behandlingsprogram på grundval av resultaten från ovan nämnda undersökningar.

7.   MEDVETENHETSHÖJANDE INSATSER RIKTADE TILL EN SÄRSKILD PUBLIK

| Mål: | öka den allmänna medvetenheten och kunskapen om våld och av hur våld mot barn, ungdomar och kvinnor kan förebyggas, i syfte att främja nolltolerans mot våld, tillhandahållande av stöd till våldsoffer och riskgrupper samt rapportering av våldsbrott |
| --- | --- |

Mål:

öka den allmänna medvetenheten och kunskapen om våld och av hur våld mot barn, ungdomar och kvinnor kan förebyggas, i syfte att främja nolltolerans mot våld, tillhandahållande av stöd till våldsoffer och riskgrupper samt rapportering av våldsbrott

Bland annat följande typer av insatser kan berättiga till stöd:

| a) | Utveckling och genomförande av informationsverksamhet och insatser för att öka den allmänna medvetenheten hos barn, ungdomar och kvinnor, särskilt om potentiella risker för våld och sätt att undvika dessa risker. Andra grupper som åtgärderna kunde rikta sig till är särskilda yrkesgrupper som lärare, läkare, ungdomsarbetare, socialarbetare, advokater, polismyndigheter och medier. |
| --- | --- |

a)

Utveckling och genomförande av informationsverksamhet och insatser för att öka den allmänna medvetenheten hos barn, ungdomar och kvinnor, särskilt om potentiella risker för våld och sätt att undvika dessa risker. Andra grupper som åtgärderna kunde rikta sig till är särskilda yrkesgrupper som lärare, läkare, ungdomsarbetare, socialarbetare, advokater, polismyndigheter och medier.

| b) | Utarbetande av gemenskapstäckande informationskällor i syfte att bistå icke-statliga organisationer och myndigheter genom att upplysa dem om var de kan finna offentlig information om våld, om sätt att förebygga våld och om rehabilitering av våldsoffer. Det kan gälla information som sammanställs av statliga, icke-statliga, akademiska och andra källor. Härigenom bör informationen kunna integreras i alla i relevanta informationssystem. |
| --- | --- |

b)

Utarbetande av gemenskapstäckande informationskällor i syfte att bistå icke-statliga organisationer och myndigheter genom att upplysa dem om var de kan finna offentlig information om våld, om sätt att förebygga våld och om rehabilitering av våldsoffer. Det kan gälla information som sammanställs av statliga, icke-statliga, akademiska och andra källor. Härigenom bör informationen kunna integreras i alla i relevanta informationssystem.

| c) | Främjande av införande av åtgärder och särskilda tjänster för att öka rapporteringen till myndigheter av våld mot kvinnor, barn och ungdomar och av olika former av handel med barn, ungdomar och kvinnor som syftar till sexuell eller icke-sexuell exploatering. |
| --- | --- |

c)

Främjande av införande av åtgärder och särskilda tjänster för att öka rapporteringen till myndigheter av våld mot kvinnor, barn och ungdomar och av olika former av handel med barn, ungdomar och kvinnor som syftar till sexuell eller icke-sexuell exploatering.

| d) | Främjande av informationskampanjer i massmedierna inriktade på att fördöma våld och bistå våldsoffren med psykologiskt, moraliskt och praktiskt stöd. |
| --- | --- |

d)

Främjande av informationskampanjer i massmedierna inriktade på att fördöma våld och bistå våldsoffren med psykologiskt, moraliskt och praktiskt stöd.

Utformning av informationsmaterial för att komplettera det material som redan finns, eller för att anpassa det så att det kan användas i andra geografiska områden eller för andra målgrupper, kommer att uppmuntras.

II.   KOMPLETTERANDE INSATSER

För att säkra att alla programmets områden täcks in fullständigt, också när det inte finns några förslag (eller lämpliga förslag) för ett visst område, kommer kommissionen att öka sina egna insatser för att fylla ut eventuella luckor.

Följaktligen kommer kompletterande insatser på kommissionens initiativ att finansieras genom programmet, bland annat när det gäller att:

| a) | möjliggöra utarbetandet av våldsindikatorer, för att kunna mäta effekterna av politik och projekt. Detta måste baseras på befintliga erfarenheter av alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor, |
| --- | --- |

a)

möjliggöra utarbetandet av våldsindikatorer, för att kunna mäta effekterna av politik och projekt. Detta måste baseras på befintliga erfarenheter av alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor,

| b) | införa en metod för regelbunden och permanent insamling av uppgifter, företrädesvis med bistånd av Eurostat, för att mer exakt kunna bedöma förekomsten av våld i unionen, |
| --- | --- |

b)

införa en metod för regelbunden och permanent insamling av uppgifter, företrädesvis med bistånd av Eurostat, för att mer exakt kunna bedöma förekomsten av våld i unionen,

| c) | dra politiska slutsatser, överallt där detta är möjligt, av resultaten från finansierade projekt, i syfte att föreslå gemensamma strategier på gemenskapsnivå mot våldet och förstärka rättstillämpningen, |
| --- | --- |

c)

dra politiska slutsatser, överallt där detta är möjligt, av resultaten från finansierade projekt, i syfte att föreslå gemensamma strategier på gemenskapsnivå mot våldet och förstärka rättstillämpningen,

| d) | analysera och utvärdera finansierade projekt i syfte att förbereda ett europeiskt år mot våld, |
| --- | --- |

d)

analysera och utvärdera finansierade projekt i syfte att förbereda ett europeiskt år mot våld,

| e) | sprida goda rutiner från finansierade projekt vidare på europeisk nivå; detta kan uppnås genom att bland annat:






  i) | utarbeta och sprida skriftligt material, cd-rom och videofilmer; upprättande av webbplatser; främjande av kampanjer och reklaminslag, |
| --- | --- | --- |

e)

sprida goda rutiner från finansierade projekt vidare på europeisk nivå; detta kan uppnås genom att bland annat:

i)

utarbeta och sprida skriftligt material, cd-rom och videofilmer; upprättande av webbplatser; främjande av kampanjer och reklaminslag,

| ii) | delta i eller organisera utbyte av erfaren personal mellan olika organisationer för att bistå vid genomförandet av nya lösningar eller arbetsmetoder som har visat sig effektiva på annat håll, |
| --- | --- |

ii)

delta i eller organisera utbyte av erfaren personal mellan olika organisationer för att bistå vid genomförandet av nya lösningar eller arbetsmetoder som har visat sig effektiva på annat håll,

| iii) | göra det möjligt för enskilda icke-statliga organisationer att använda, anpassa eller överföra resultat som erhållits inom ramen för de två Daphneprogrammen, till något annat område av unionen eller en annan kategori av stödmottagare, |
| --- | --- |

iii)

göra det möjligt för enskilda icke-statliga organisationer att använda, anpassa eller överföra resultat som erhållits inom ramen för de två Daphneprogrammen, till något annat område av unionen eller en annan kategori av stödmottagare,

| iv) | inrätta en stödtjänst som skall hjälpa icke-statliga organisationer, särskilt sådana som medverkar för första gången, att utarbeta sina projekt, etablera kontakter med andra partner och använda och dra nytta av det som hittills uppnåtts genom Daphne-programmet, |
| --- | --- |

iv)

inrätta en stödtjänst som skall hjälpa icke-statliga organisationer, särskilt sådana som medverkar för första gången, att utarbeta sina projekt, etablera kontakter med andra partner och använda och dra nytta av det som hittills uppnåtts genom Daphne-programmet,

| v) | samarbeta så nära som möjligt med massmedier, |
| --- | --- |

v)

samarbeta så nära som möjligt med massmedier,

| f) | anordna seminarier för alla intressenter som är inblandade i finansierade projekt, i syfte att förbättra förvaltningen och förmågan att samarbeta i nätverk och att främja utbytet av information, |
| --- | --- |

f)

anordna seminarier för alla intressenter som är inblandade i finansierade projekt, i syfte att förbättra förvaltningen och förmågan att samarbeta i nätverk och att främja utbytet av information,

| g) | genomföra studier och anordna expertmöten och seminarier i direkt samband med genomförandet av den insats där detta ingår. |
| --- | --- |

g)

genomföra studier och anordna expertmöten och seminarier i direkt samband med genomförandet av den insats där detta ingår.

Dessutom kan kommissionen i samband med genomförandet av programmet komma att vända sig till organisationer för tekniskt stöd, varvid finansieringen kommer att erhållas inom den samlade finansiella ramen, samt, på samma villkor, till experter.

P5_TA(2004)0144

Stadgar för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå

Europaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets arbetsordning till följd av antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2003/2205(REG))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 191, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 191,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (1),

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 6 november 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 6 november 2003,

| — | med beaktande av artiklarna 180 och 181 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 180 och 181 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0071/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0071/2004).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet

| NUVARANDE LYDELSE | FÖRESLAGEN LYDELSE |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 22, punkt 9a (ny) |
| | 9a. Presidiet skall fastställa tillämpningsföreskrifter till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå, och i samband med genomförandet av den förordningen utföra de uppgifter det tilldelas i parlamentets arbetsordning. |
| Ändring 2 |
| Kapitel XXVIa, rubrik (ny) |
| | Kapitel XXVIa




  Befogenheter gällande politiska partier på europeisk nivå |
| Ändring 3 |
| Artikel 184a (ny) |
| | Artikel 184a




  Talmannens befogenheter




  Talmannen skall företräda Europaparlamentet i dess förbindelser med de politiska partierna på europeisk nivå i enlighet med artikel 19.4. |
| Ändring 4 |
| Artikel 184b (ny) |
| | Artikel 184b




  Presidiets befogenheter




  1. Presidiet skall besluta om en ansökan om finansiering som lämnats in av ett politiskt parti på europeisk nivå och om fördelningen av anslagen mellan de stödmottagande partierna. Presidiet skall upprätta en förteckning över stödmottagare och beviljade belopp.




  2. Presidiet skall besluta om eventuellt indragning eller minskning av finansieringen och eventuell återbetalning av belopp som felaktigt erhållits.




  3. Efter budgetåret skall presidiet godkänna den slutliga verksamhetsrapporten och den ekonomiska redovisningen från de politiska partier som har erhållit stöd.




  4. Presidiet får enligt de villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 2004/2003 ge tekniskt stöd till politiska partier på europeisk nivå i överensstämmelse med deras förslag. Vissa beslut om att ge tekniskt stöd får presidiet delegera till generalsekreteraren.




  5. I alla de fall som anges i föregående punkter skall presidiet agera på förslag av generalsekreteraren. Utom i de fall som avses i punkterna 1 och 4, skall presidiet innan det fattar beslut höra företrädare för det berörda politiska partiet. Presidiet får när som helst begära att talmanskonferensen yttrar sig. |
| | 6. Om parlamentet efter kontroll konstaterar att ett politiskt parti på europeisk nivå inte längre respekterar principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen skall presidiet besluta att detta parti skall uteslutas från finansiering. |
| Ändring 5 |
| Artikel 184c (ny) |
| | Artikel 184c




  Ansvarigt utskotts och plenums befogenheter




  1. På begäran av en fjärdedel av parlamentets ledamöter, vilken skall företräda minst tre politiska grupper, skall talmannen efter diskussion med talmanskonferensen ge ansvarigt utskott i uppdrag att kontrollera om ett politiskt parti på europeisk nivå fortfarande respekterar, i synnerhet i sitt program och i sin verksamhet, de principer på vilka Europeiska unionen grundas, nämligen principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen.




  2. Det ansvariga utskottet skall, innan det lägger fram ett förslag till beslut för parlamentet, höra företrädarna för det berörda politiska partiet på europeisk nivå, begära att den kommitté bestående av oavhängiga personer, som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003, yttrar sig i frågan och behandla kommitténs yttrande.




  3. Parlamentet skall med en majoritet av de avgivna rösterna anta ett förslag till beslut i vilket parlamentet konstaterar huruvida det berörda politiska partiet respekterar principerna som anges i punkt 1 eller inte. Inga ändringsförslag får inges. Om förslaget till beslut inte antas med en majoritet av de avgivna rösterna skall motsatt beslut anses antaget.




  4. Parlamentets beslut gäller från den dag då den begäran som avses i punkt 1 ingavs.




  5. Talmannen skall företräda parlamentet i kommittén bestående av oavhängiga personer.




  6. Det ansvariga utskottet skall utarbeta den rapport som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om tillämpningen av förordningen och de finansierade verksamheterna och lägga fram rapporten för kammaren. |

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

Ändring 1

Artikel 22, punkt 9a (ny)

9a. Presidiet skall fastställa tillämpningsföreskrifter till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå, och i samband med genomförandet av den förordningen utföra de uppgifter det tilldelas i parlamentets arbetsordning.

Ändring 2

Kapitel XXVIa, rubrik (ny)

Kapitel XXVIa

Befogenheter gällande politiska partier på europeisk nivå

Ändring 3

Artikel 184a (ny)

Artikel 184a

Talmannens befogenheter

Talmannen skall företräda Europaparlamentet i dess förbindelser med de politiska partierna på europeisk nivå i enlighet med artikel 19.4.

Ändring 4

Artikel 184b (ny)

Artikel 184b

Presidiets befogenheter

1. Presidiet skall besluta om en ansökan om finansiering som lämnats in av ett politiskt parti på europeisk nivå och om fördelningen av anslagen mellan de stödmottagande partierna. Presidiet skall upprätta en förteckning över stödmottagare och beviljade belopp.

2. Presidiet skall besluta om eventuellt indragning eller minskning av finansieringen och eventuell återbetalning av belopp som felaktigt erhållits.

3. Efter budgetåret skall presidiet godkänna den slutliga verksamhetsrapporten och den ekonomiska redovisningen från de politiska partier som har erhållit stöd.

4. Presidiet får enligt de villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 2004/2003 ge tekniskt stöd till politiska partier på europeisk nivå i överensstämmelse med deras förslag. Vissa beslut om att ge tekniskt stöd får presidiet delegera till generalsekreteraren.

5. I alla de fall som anges i föregående punkter skall presidiet agera på förslag av generalsekreteraren. Utom i de fall som avses i punkterna 1 och 4, skall presidiet innan det fattar beslut höra företrädare för det berörda politiska partiet. Presidiet får när som helst begära att talmanskonferensen yttrar sig.

6. Om parlamentet efter kontroll konstaterar att ett politiskt parti på europeisk nivå inte längre respekterar principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen skall presidiet besluta att detta parti skall uteslutas från finansiering.

Ändring 5

Artikel 184c (ny)

Artikel 184c

Ansvarigt utskotts och plenums befogenheter

1. På begäran av en fjärdedel av parlamentets ledamöter, vilken skall företräda minst tre politiska grupper, skall talmannen efter diskussion med talmanskonferensen ge ansvarigt utskott i uppdrag att kontrollera om ett politiskt parti på europeisk nivå fortfarande respekterar, i synnerhet i sitt program och i sin verksamhet, de principer på vilka Europeiska unionen grundas, nämligen principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen.

2. Det ansvariga utskottet skall, innan det lägger fram ett förslag till beslut för parlamentet, höra företrädarna för det berörda politiska partiet på europeisk nivå, begära att den kommitté bestående av oavhängiga personer, som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003, yttrar sig i frågan och behandla kommitténs yttrande.

3. Parlamentet skall med en majoritet av de avgivna rösterna anta ett förslag till beslut i vilket parlamentet konstaterar huruvida det berörda politiska partiet respekterar principerna som anges i punkt 1 eller inte. Inga ändringsförslag får inges. Om förslaget till beslut inte antas med en majoritet av de avgivna rösterna skall motsatt beslut anses antaget.

4. Parlamentets beslut gäller från den dag då den begäran som avses i punkt 1 ingavs.

5. Talmannen skall företräda parlamentet i kommittén bestående av oavhängiga personer.

6. Det ansvariga utskottet skall utarbeta den rapport som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om tillämpningen av förordningen och de finansierade verksamheterna och lägga fram rapporten för kammaren.

---

(1)  EUT L 297, 15.11.2003, s. 1.

P5_TA(2004)0145

Omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets beslut om en omstrukturering av Europaparlamentets arbetsordning till följd av beslutet av den 12 juni 2002 och enstaka ändringar som därefter blivit nödvändiga (2003/2233(REG))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelser av den 21 oktober och den 11 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelser av den 21 oktober och den 11 december 2003,

| — | med beaktande av artikel 43 i akten om villkoren för anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen, som undertecknades den 16 april 2003 i Aten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 43 i akten om villkoren för anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen, som undertecknades den 16 april 2003 i Aten,

| — | med beaktande av artiklarna 180 och 181 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 180 och 181 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0068/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0068/2004).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att omstrukturera arbetsordningen enligt nedanstående innehållsförteckning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att omstrukturera arbetsordningen enligt nedanstående innehållsförteckning.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att ändringarna skall träda i kraft den första dagen under den första sammanträdesperioden efter valet till Europaparlamentet 2004. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beslutar att ändringarna skall träda i kraft den första dagen under den första sammanträdesperioden efter valet till Europaparlamentet 2004.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att anpassa lydelsen i artikel 1.2 i arbetsordningen till utvidgningen av Europeiska unionen och att lägga till benämningarna på Europaparlamentets valda företrädare på de officiella språken i de medlemsstater som ansluter sig den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att anpassa lydelsen i artikel 1.2 i arbetsordningen till utvidgningen av Europeiska unionen och att lägga till benämningarna på Europaparlamentets valda företrädare på de officiella språken i de medlemsstater som ansluter sig den 1 maj 2004.

| 5. | Europaparlamentet beslutar även att anpassa det datum, den 1 juli 2004, då artikel 29.2 i den nya versionen av arbetsordningen skulle börja gälla, för att ta hänsyn till tidpunkten för utvidgningen, som nu är känd, och att fastställa datumet för när denna bestämmelse skall börja gälla till den 30 april 2004. Detta skall emellertid inte förhindra att de nuvarande politiska grupperna förblir desamma till valperiodens slut. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beslutar även att anpassa det datum, den 1 juli 2004, då artikel 29.2 i den nya versionen av arbetsordningen skulle börja gälla, för att ta hänsyn till tidpunkten för utvidgningen, som nu är känd, och att fastställa datumet för när denna bestämmelse skall börja gälla till den 30 april 2004. Detta skall emellertid inte förhindra att de nuvarande politiska grupperna förblir desamma till valperiodens slut.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt generalsekreteraren att vidta erforderliga åtgärder för att arbetsordningen i dess omstrukturerade version, justerad till det ökade antalet ledamöter enligt artikel 180.8, skall finnas tillgänglig omedelbart efter valet till Europaparlamentet 2004. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt generalsekreteraren att vidta erforderliga åtgärder för att arbetsordningen i dess omstrukturerade version, justerad till det ökade antalet ledamöter enligt artikel 180.8, skall finnas tillgänglig omedelbart efter valet till Europaparlamentet 2004.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom.

Ändring 1(Förslag till omstrukturering av arbetsordningen)(Den nuvarande numreringen av kapitel och artiklar anges i kursiverad stil inom parentes)







  AVDELNING I

| AVDELNING I | LEDAMÖTER, PARLAMENTETS ORGAN OCH POLITISKA GRUPPER |
| --- | --- |
| KAPITEL 1 | EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER (kapitel I) |
| | Artikel 1: | Europaparlamentet (artikel 1) |
| | Artikel 2: | Obundet mandat (artikel 2) |
| | Artikel 3: | Valprövning (artikel 7) |
| | Artikel 4: | Mandatets varaktighet (artikel 8) |
| | Artikel 5: | Immunitet och privilegier (artikel 3) |
| | Artikel 6: | Upphävande av immunitet (artikel 6) |
| | Artikel 7: | Immunitetsförfaranden (artikel 6a) |
| | Artikel 8: | Kostnadsersättning och andra ersättningar (artikel 5) |
| | Artikel 9: | Ordningsregler (artikel 9) |
| | Artikel 10: | Interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (artikel 9a) |
| KAPITEL 2 | UPPDRAG (kapitel III) |
| | Artikel 11: | Ålderspresident (artikel 12) |
| | Artikel 12: | Nomineringar och allmänna bestämmelser (artikel 13) |
| | Artikel 13: | Val av talman — öppningsanförande (artikel 14) |
| | Artikel 14: | Val av vice talmän (artikel 15) |
| | Artikel 15: | Val av kvestorer (artikel 16) |
| | Artikel 16: | Mandattid (artikel 17) |
| | Artikel 17: | Lediga poster (artikel 18) |
| | Artikel 18: | Entledigande (artikel 185a) |
| KAPITEL 3 | ORGAN OCH UPPGIFTER (kapitel IV) |
| | Artikel 19: | Talmannens uppgifter (artikel 19) |
| | Artikel 20: | Vice talmännens uppgifter (artikel 20) |
| | Artikel 21: | Presidiets sammansättning (artikel 21) |
| | Artikel 22: | Presidiets uppgifter (artikel 22) |
| | Artikel 23: | Talmanskonferensens sammansättning (artikel 23) |
| | Artikel 24: | Talmanskonferensens uppgifter (artikel 24) |
| | Artikel 25: | Kvestorernas uppgifter (artikel 25) |
| | Artikel 26: | Utskottsordförandekonferensen (artikel 26) |
| | Artikel 27: | Delegationsordförandekonferensen (artikel 27) |
| | Artikel 28: | Offentlighet när det gäller presidiets och talmanskonferensens arbete (artikel 28) |
| KAPITEL 4 | POLITISKA GRUPPER (kapitel V) |
| | Artikel 29: | Bildande av politiska grupper (artikel 29) |
| | Artikel 30: | De politiska gruppernas verksamhet och rättsliga ställning (artikel 29a) |
| | Artikel 31: | Grupplösa ledamöter (artikel 30) |
| | Artikel 32: | Fördelning av platser i kammaren (artikel 31) |
| AVDELNING II | LAGSTIFTNING, BUDGET OCH ANDRA FÖRFARANDEN |
| KAPITEL 1 | LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDEN — ALLMÄNNA BESTÄMMELSER (kapitel VIII) |
| | Artikel 33: | Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram (artikel 57) |
| | Artikel 34: | Prövning av respekten för de grundläggande rättigheterna och för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, rättsstatsprincipen samt av de ekonomiska konsekvenserna (artikel 58) |
| | Artikel 35: | Prövning av den rättsliga grunden (artikel 63) |
| | Artikel 36: | Prövning av ekonomisk förenlighet (artikel 63a) |
| | Artikel 37: | Underrättande av parlamentet och parlamentets tillgång till handlingar (artikel 64) |
| | Artikel 38: | Parlamentets företrädare vid rådsmöten (artikel 62a) |
| | Artikel 39: | Initiativ enligt artikel 192 i EG-fördraget (artikel 59) |
| | Artikel 40: | Beredning av lagstiftningsdokument (artikel 60) |
| | Artikel 41: | Samråd om initiativ som läggs fram av en medlemsstat (artikel 61) |
| KAPITEL 2 | FÖRFARANDEN I UTSKOTTEN |
| | Artikel 42: | Betänkanden som avser rättsakter (artikel 159) |
| | Artikel 43: | Förenklat förfarande (artikel 158) |
| | Artikel 44: | Betänkanden som inte avser rättsakter (artikel 160) |
| | Artikel 45: | Initiativbetänkanden (artikel 163) |
| | Artikel 46: | Utskottsyttranden (artikel 162) |
| | Artikel 47: | Förstärkt samarbete mellan utskott (artikel 162a) |
| | Artikel 48: | Utarbetande av betänkanden (artikel 161) |
| KAPITEL 3 | FÖRSTA BEHANDLINGEN |
| | — Behandling i utskotten |
| | Artikel 49: | Ändring av kommissionsförslag (artikel 65) |
| | Artikel 50: | Kommissionens och rådets ståndpunkt vid ändringsförslag (artikel 66) |
| | — Behandling i kammaren |
| | Artikel 51: | Avslutande av första behandlingen (artikel 67) |
| | Artikel 52: | Förkastande av kommissionsförslag (artikel 68) |
| | Artikel 53: | Antagande av ändringar till ett kommissionsförslag (artikel 69) |
| | — Uppföljning |
| | Artikel 54: | Uppföljning av parlamentets yttranden (artikel 70) |
| | Artikel 55: | Framläggande av ett nytt förslag för parlamentet (artikel 71)







  — | Medbeslutandeförfarandet |

LEDAMÖTER, PARLAMENTETS ORGAN OCH POLITISKA GRUPPER

KAPITEL 1

EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER (kapitel I)

Artikel 1:

Europaparlamentet (artikel 1)

Artikel 2:

Obundet mandat (artikel 2)

Artikel 3:

Valprövning (artikel 7)

Artikel 4:

Mandatets varaktighet (artikel 8)

Artikel 5:

Immunitet och privilegier (artikel 3)

Artikel 6:

Upphävande av immunitet (artikel 6)

Artikel 7:

Immunitetsförfaranden (artikel 6a)

Artikel 8:

Kostnadsersättning och andra ersättningar (artikel 5)

Artikel 9:

Ordningsregler (artikel 9)

Artikel 10:

Interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (artikel 9a)

KAPITEL 2

UPPDRAG (kapitel III)

Artikel 11:

Ålderspresident (artikel 12)

Artikel 12:

Nomineringar och allmänna bestämmelser (artikel 13)

Artikel 13:

Val av talman — öppningsanförande (artikel 14)

Artikel 14:

Val av vice talmän (artikel 15)

Artikel 15:

Val av kvestorer (artikel 16)

Artikel 16:

Mandattid (artikel 17)

Artikel 17:

Lediga poster (artikel 18)

Artikel 18:

Entledigande (artikel 185a)

KAPITEL 3

ORGAN OCH UPPGIFTER (kapitel IV)

Artikel 19:

Talmannens uppgifter (artikel 19)

Artikel 20:

Vice talmännens uppgifter (artikel 20)

Artikel 21:

Presidiets sammansättning (artikel 21)

Artikel 22:

Presidiets uppgifter (artikel 22)

Artikel 23:

Talmanskonferensens sammansättning (artikel 23)

Artikel 24:

Talmanskonferensens uppgifter (artikel 24)

Artikel 25:

Kvestorernas uppgifter (artikel 25)

Artikel 26:

Utskottsordförandekonferensen (artikel 26)

Artikel 27:

Delegationsordförandekonferensen (artikel 27)

Artikel 28:

Offentlighet när det gäller presidiets och talmanskonferensens arbete (artikel 28)

KAPITEL 4

POLITISKA GRUPPER (kapitel V)

Artikel 29:

Bildande av politiska grupper (artikel 29)

Artikel 30:

De politiska gruppernas verksamhet och rättsliga ställning (artikel 29a)

Artikel 31:

Grupplösa ledamöter (artikel 30)

Artikel 32:

Fördelning av platser i kammaren (artikel 31)

AVDELNING II

LAGSTIFTNING, BUDGET OCH ANDRA FÖRFARANDEN

KAPITEL 1

LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDEN — ALLMÄNNA BESTÄMMELSER (kapitel VIII)

Artikel 33:

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram (artikel 57)

Artikel 34:

Prövning av respekten för de grundläggande rättigheterna och för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, rättsstatsprincipen samt av de ekonomiska konsekvenserna (artikel 58)

Artikel 35:

Prövning av den rättsliga grunden (artikel 63)

Artikel 36:

Prövning av ekonomisk förenlighet (artikel 63a)

Artikel 37:

Underrättande av parlamentet och parlamentets tillgång till handlingar (artikel 64)

Artikel 38:

Parlamentets företrädare vid rådsmöten (artikel 62a)

Artikel 39:

Initiativ enligt artikel 192 i EG-fördraget (artikel 59)

Artikel 40:

Beredning av lagstiftningsdokument (artikel 60)

Artikel 41:

Samråd om initiativ som läggs fram av en medlemsstat (artikel 61)

KAPITEL 2

FÖRFARANDEN I UTSKOTTEN

Artikel 42:

Betänkanden som avser rättsakter (artikel 159)

Artikel 43:

Förenklat förfarande (artikel 158)

Artikel 44:

Betänkanden som inte avser rättsakter (artikel 160)

Artikel 45:

Initiativbetänkanden (artikel 163)

Artikel 46:

Utskottsyttranden (artikel 162)

Artikel 47:

Förstärkt samarbete mellan utskott (artikel 162a)

Artikel 48:

Utarbetande av betänkanden (artikel 161)

KAPITEL 3

FÖRSTA BEHANDLINGEN

— Behandling i utskotten

Artikel 49:

Ändring av kommissionsförslag (artikel 65)

Artikel 50:

Kommissionens och rådets ståndpunkt vid ändringsförslag (artikel 66)

— Behandling i kammaren

Artikel 51:

Avslutande av första behandlingen (artikel 67)

Artikel 52:

Förkastande av kommissionsförslag (artikel 68)

Artikel 53:

Antagande av ändringar till ett kommissionsförslag (artikel 69)

— Uppföljning

Artikel 54:

Uppföljning av parlamentets yttranden (artikel 70)

Artikel 55:

Framläggande av ett nytt förslag för parlamentet (artikel 71)

—

Medbeslutandeförfarandet

| — | Andra förfaranden |
| --- | --- |

—

Andra förfaranden

Artikel 56:

Medlingsförfarandet enligt det gemensamma uttalandet från 1975 (artikel 72)

KAPITEL 4

ANDRA BEHANDLINGEN

— Behandling i utskotten

Artikel 57:

Mottagande av rådets gemensamma ståndpunkt (artikel 74)

Artikel 58:

Förlängning av tidsfrister (artikel 75)

Artikel 59:

Hänvisning till och förfarande i ansvarigt utskott (artikel 76)

—Behandling i kammaren

Artikel 60:

Avslutande av andra behandlingen (artikel 77)

Artikel 61:

Avvisning av rådets gemensamma ståndpunkt (artikel 79)

Artikel 62:

Ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt (artikel 80)

KAPITEL 5

TREDJE BEHANDLINGEN

—Förlikning

Artikel 63:

Sammankallande av förlikningskommittén (artikel 81)

Artikel 64:

Delegationen till förlikningskommittén (artikel 82)

— Behandling i kammaren

Artikel 65:

Gemensamt utkast (artikel 83)

KAPITEL 6

AVSLUTANDE AV LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDET

Artikel 66:

Enighet vid första behandlingen (artikel 73)

Artikel 67:

Enighet vid andra behandlingen (artikel 78)

Artikel 68:

Undertecknande av antagna rättsakter (artikel 84)

KAPITEL 7

BUDGETFÖRFARANDEN (kapitel IX)

Artikel 69:

Allmänna budgeten (artikel 92)

Artikel 70:

Ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten (artikel 93)

Artikel 71:

Andra förfaranden för beviljande av ansvarsfrihet (artikel 93a)

Artikel 72:

Parlamentets kontroll över genomförandet av budgeten (artikel 94)

KAPITEL 8

INTERNA BUDGETFÖRFARANDEN

Artikel 73:

Parlamentets budgetberäkning (artikel 183)

Artikel 74:

Ekonomiska åtaganden (artikel 184)

KAPITEL 9

SAMTYCKESFÖRFARANDET

Artikel 75:

Samtyckesförfarandet (artikel 86)

KAPITEL 10

NÄRMARE SAMARBETE (kapitel XIV)

Artikel 76:

Förfarande i parlamentet (artikel 109)

KAPITEL 11

ÖVRIGA FÖRFARANDEN

Artikel 77:

Yttranden i enlighet med artikel 122 i EG-fördraget (artikel 85)

Artikel 78:

Förfaranden som rör dialogen mellan arbetsmarknadens parter (artikel 87)

Artikel 79:

Förfaranden för kontroll av frivilliga överenskommelser (artikel 87a)

Artikel 80:

Kodifiering (artikel 89)

Artikel 81:

Genomförandebestämmelser (artikel 88)

KAPITEL 12

FÖRDRAG OCH INTERNATIONELLA AVTAL (kapitel X och XI)

Artikel 82:

Anslutningsfördrag (artikel 96)

Artikel 83:

Internationella avtal (artikel 97)

Artikel 84:

Förfaranden enligt artikel 300 i EG-fördraget när det gäller provisorisk tillämpning eller tillfälligt upphävande av internationella avtal eller fastställande av gemenskapens ståndpunkt i ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal (artikel 98)

KAPITEL 13

UNIONENS EXTERNA REPRESENTATION OCH GEMENSAM UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK (kapitel XI)

Artikel 85:

Utnämning av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (artikel 99)

Artikel 86:

Utnämning av särskilda representanter inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (artikel 100)

Artikel 87:

Uttalanden av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och andra särskilda representanter (artikel 101)

Artikel 88:

Internationell representation (artikel 102)

Artikel 89:

Samråd med och underrättande av parlamentet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (artikel 103)

Artikel 90:

Rekommendationer inom ramen för den gemensamma utrikesoch säkerhetspolitiken (artikel 104)

Artikel 91:

Kränkningar av de mänskliga rättigheterna (artikel 104a)

KAPITEL 14

POLISSAMARBETE OCH STRAFFRÄTTSLIGT SAMARBETE (kapitel XII)

Artikel 92:

Underrättande av parlamentet när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete (artikel 105)

Artikel 93:

Samråd med parlamentet när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete (artikel 106)

Artikel 94:

Rekommendationer när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete (artikel 107)

KAPITEL 15

EN MEDLEMSSTATS ÅSIDOSÄTTANDE AV GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER (kapitel XIII)

Artikel 95:

Fastslående av åsidosättande (artikel 108)

AVDELNING III

ÖPPENHET OCH INSYN
  (kapitel XXII)

Artikel 96:

Insyn i parlamentets verksamhet (artikel 171)

Artikel 97:

Allmänhetens tillgång till handlingar (artikel 172)

AVDELNING IV

FÖRBINDELSER MED ANDRA INSTITUTIONER
  (kapitel VI)

KAPITEL 1

NOMINERINGAR OCH UTNÄMNINGAR

Artikel 98:

Val av kommissionens ordförande (artikel 32)

Artikel 99:

Val av kommissionen (artikel 33)

Artikel 100:

Misstroendevotum mot kommissionen (artikel 34)

Artikel 101:

Utnämning av revisionsrättens ledamöter (artikel 35)

Artikel 102:

Utnämning av direktionsledamöter i Europeiska centralbanken (artikel 36)

KAPITEL 2

UTTALANDEN

Artikel 103:

Uttalanden av kommissionen, rådet och Europeiska rådet (artikel 37)

Artikel 104:

Förklaringar av kommissionens beslut (artikel 38)

Artikel 105:

Uttalanden av revisionsrätten (artikel 39)

Artikel 106:

Uttalanden av Europeiska centralbanken (artikel 40)

Artikel 107:

Rekommendation om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (artikel 41)

KAPITEL 3

FRÅGOR TILL RÅDET, KOMMISSIONEN OCH EUROPEISKA CENTRALBANKEN

Artikel 108:

Frågor för muntligt besvarande med debatt (artikel 42)

Artikel 109:

Frågestund (artikel 43)

Artikel 110:

Frågor för skriftligt besvarande (artikel 44)

Artikel 111:

Frågor till Europeiska centralbanken för skriftligt besvarande (artikel 40a)

KAPITEL 4

RAPPORTER FRÅN ANDRA INSTITUTIONER

Artikel 112:

Årsrapporter och andra rapporter från andra institutioner (artikel 47)

KAPITEL 5

RESOLUTIONER OCH REKOMMENDATIONER

Artikel 113:

Resolutionsförslag (artikel 48)

Artikel 114:

Rekommendationer till rådet (artikel 49)

Artikel 115:

Debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (artikel 50)

Artikel 116:

Skriftliga förklaringar (artikel 51)

Artikel 117:

Samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (artikel 52)

Artikel 118:

Samråd med Regionkommittén (artikel 53)

KAPITEL 6

INTERINSTITUTIONELLA AVTAL

Artikel 119:

Interinstitutionella avtal (artikel 54)

KAPITEL 7

TALAN VID DOMSTOLEN

Artikel 120:

Talan vid domstolen (artikel 91)

Artikel 121:

Följder av rådets underlåtenhet att agera efter det att dess gemensamma ståndpunkt har godkänts enligt samarbetsförfarandet (artikel 90)

AVDELNING V

FÖRBINDELSER MED NATIONELLA PARLAMENT
  (kapitel VII)

Artikel 122:

Utbyte av uppgifter samt kontakter och ömsesidiga resurser (artikel 55)

Artikel 123:

Konferensen mellan organ för EG-frågor (COSAC) (artikel 56)

Artikel 124:

Parlamentariska konferenser (artikel 56a)

AVDELNING VI

SESSIONER

KAPITEL 1

PARLAMENTETS SESSIONER (kapitel II)

Artikel 125:

Valperioder, sessioner, sammanträdesperioder och sammanträden (artikel 10.1)

Artikel 126:

Sammankallande av parlamentet (resten av artikel 10)

Artikel 127:

Plats för sammanträden (artikel 11)

Artikel 128:

Deltagande i sammanträden (artikel 4)

KAPITEL 2

PARLAMENTETS ARBETSGÅNG (kapitel XV)

Artikel 129:

Förslag till föredragningslista (artikel 110)

Artikel 130:

Förfarande i kammaren utan vare sig ändringsförslag eller debatt (artikel 110a)

Artikel 131:

Godkännande och ändring av föredragningslistan (artikel 111)

Artikel 132:

Särskild debatt (artikel 111a)

Artikel 133:

Brådskande förfarande (artikel 112)

Artikel 134:

Gemensam debatt (artikel 113)

Artikel 135:

Tidsfrister (artikel 115)

KAPITEL 3

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR SAMMANTRÄDEN I PLENUM (kapitel XVI)

Artikel 136:

Tillträde till plenisalen (artikel 116)

Artikel 137:

Språk (artikel 117)

Artikel 138:

Utdelning av handlingar (artikel 118)

Artikel 139:

Tilldelning av ordet och anförandenas innehåll (artikel 119)

Artikel 140:

Fördelning av talartid (artikel 120)

Artikel 141:

Talarlista (artikel 121)

Artikel 142:

Minutsanföranden (artikel 121a)

Artikel 143:

Personliga uttalanden (artikel 122)

Artikel 144:

Ordning i kammaren (artikel 123)

Artikel 145:

Avstängning av ledamöter (artikel 124)

Artikel 146:

Störande uppträdande (artikel 125)

KAPITEL 4

BESLUTFÖRHET OCH OMRÖSTNING (kapitel XVII)

Artikel 147:

Beslutförhet (artikel 126)

Artikel 148:

Ingivande och framläggande av ändringsförslag (artikel 139 med undantag av artikel 139.1 första stycket)

Artikel 149:

Ändringsförslags tillåtlighet (artikel 140)

Artikel 150:

Omröstningar (artikel 127)

Artikel 151:

Lika röstetal (artikel 128)

Artikel 152:

Grundläggande principer för omröstningen (artikel 129)

Artikel 153:

Omröstningsordning vid ändringsförslag (artikel 130)

Artikel 154:

Behandling i utskott av ändringsförslag ingivna för plenum (artikel 130a)

Artikel 155:

Delad omröstning (artikel 131)

Artikel 156:

Rösträtt (artikel 132)

Artikel 157:

Omröstning (artikel 133)

Artikel 158:

Omröstning med namnupprop (artikel 134)

Artikel 159:

Elektronisk omröstning (artikel 135)

Artikel 160:

Sluten omröstning (artikel 136)

Artikel 161:

Röstförklaringar (artikel 137)

Artikel 162:

Tvister beträffande omröstningar (artikel 138)

KAPITEL 5

PROCEDURFRÅGOR (kapitel XVIII)

Artikel 163:

Förslag som rör förfaranden (artikel 141)

Artikel 164:

Ordningsfrågor (artikel 142)

Artikel 165:

Avvisning av ett ärende som otillåtligt (artikel 143)

Artikel 166:

Återförvisning till utskott (artikel 144)

Artikel 167:

Avslutning av en debatt (artikel 145)

Artikel 168:

Uppskjutande av en debatt och en omröstning (artikel 146)

Artikel 169:

Avbrytande eller avslutande av sammanträde (artikel 147)

KAPITEL 6

DOKUMENTATION AV SAMMANTRÄDEN (kapitel XIX)

Artikel 170:

Protokoll (artikel 148)
   (1)

Artikel 171:

Fullständigt förhandlingsreferat (artikel 149)

AVDELNING VII

UTSKOTT, UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER OCH DELEGATIONER

KAPITEL 1

UTSKOTT OCH UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER (kapitel XX)

Artikel 172:

Tillsättning av ständiga utskott (artikel 150.1)

Artikel 173:

Tillsättning av tillfälliga utskott (artikel 150.2)

Artikel 174:

Undersökningskommittéer (artikel 151)

Artikel 175:

Utskottens sammansättning (artikel 152)

Artikel 176:

Suppleanter (artikel 153)

Artikel 177:

Utskottens uppgifter (artikel 154)

Artikel 178:

Utskott med ansvar för valprövning (artikel 155)

Artikel 179:

Underutskott (artikel 156)

Artikel 180:

Utskottspresidium (artikel 157)

KAPITEL 2

UTSKOTT OCH UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER — ARBETSSÄTT (kapitel XX)

Artikel 181:

Utskottssammanträden (artikel 166)

Artikel 182:

Protokoll från utskottssammanträden (artikel 167)

Artikel 183:

Omröstningar i utskott (artikel 139.1 första stycket och artikel 165.1, 165.2, 165.3 och 165.5)

Artikel 184:

Bestämmelser för plenarsammanträden som skall gälla vid utskottssammanträden (artikel 165.4)

Artikel 185:

Frågestund i utskott (artikel 164)

KAPITEL 3

INTERPARLAMENTARISKA DELEGATIONER (kapitel XXI)

Artikel 186:

Tillsättning av interparlamentariska delegationer och delegationernas uppgifter (artikel 168)

Artikel 187:

Samarbete med Europarådets parlamentariska församling (artikel 169)

Artikel 188:

Gemensamma parlamentarikerkommittéer (artikel 170)

AVDELNING VIII

FRAMSTÄLLNINGAR
  (kapitel XXIII)

Artikel 189:

Rätt att inge framställningar (artikel 174)

Artikel 190:

Prövning av framställningar (artikel 175)

Artikel 191:

Tillkännagivande av framställningar (artikel 176)

AVDELNING IX

OMBUDSMANNEN
  (kapitel XXIV)

Artikel 192:

Utnämning av ombudsmannen (artikel 177)

Artikel 193:

Ombudsmannens verksamhet (artikel 179)

Artikel 194:

Avsättning av ombudsmannen (artikel 178)

AVDELNING X

PARLAMENTETS GENERALSEKRETARIAT

Artikel 195:

Generalsekretariat (artikel 182)

AVDELNING XI

TILLÄMPNING OCH ÄNDRING AV ARBETSORDNINGEN
  (kapitel XXV)

Artikel 196:

Tillämpning av arbetsordningen (artikel 180)

Artikel 197:

Ändring av arbetsordningen (artikel 181)

AVDELNING XII

DIVERSE BESTÄMMELSER
  (kapitel XXVII)

Artikel 198:

Oavslutade ärenden (artikel 185)

Artikel 199:

Bilagor till arbetsordningen (artikel 186)

| NUVARANDE TEXT | ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 2 |
| Artikel 91, punkterna 1 och 2 |
| 1. Före utgången av de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och för fysiska och juridiska personer i enlighet med fördragen och domstolens stadgar, skall parlamentet pröva gemenskapslagstiftningen för att försäkra sig om att
  dess rättigheter
  till fullo respekteras. | 1. Före utgången av de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och för fysiska och juridiska personer i enlighet med fördragen och domstolens stadgar, skall parlamentet pröva gemenskapslagstiftningen
  och genomförandebestämmelserna
  för att försäkra sig om att
  fördragen
  till fullo respekteras
  , framför allt vad gäller parlamentets rättigheter
  . |
| 2. Ansvarigt utskott skall underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en kränkning av
  parlamentets rättigheter
  . | 2. Ansvarigt utskott skall underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en kränkning av
  gemenskapsrätten
  . |
| Ändring 3 |
| Artikel 94, punkt 1 |
| 1. Parlamentet skall övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Parlamentet skall överlåta denna uppgift till
  utskottet
  med behörighet i frågor som rör budgetkontroll samt övriga berörda utskott. | 1. Parlamentet skall övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Parlamentet skall överlåta denna uppgift till
  utskotten
  med behörighet i frågor som rör
  budget och
  budgetkontroll samt övriga berörda utskott. |
| Ändring 4 |
| Artikel 150, punkt 2 |
| 2. Parlamentet kan när som helst tillsätta tillfälliga utskott, vars behörighetsområden, sammansättning och mandatperioder skall fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas. Mandatperioden får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den. | 2. Parlamentet kan när som helst
  på förslag av talmanskonferensen
  tillsätta tillfälliga utskott, vars behörighetsområden, sammansättning och mandatperioder skall fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas. Mandatperioden får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den. |
| Ändring 5 |
| Artikel 158, punkt 3a (ny) |
| | 3a. Punkt 1 första och andra meningen, punkt 2 första, andra och tredje meningen samt punkt 3 skall också i tilllämpliga delar tillämpas på utskottsyttranden enligt artikel 162. |
| Ändring 6 |
| Artikel 183, punkt 6a (ny) |
| | 6a. Genomförandebestämmelser för upprättandet av parlamentets budgetberäkning skall antas med en majoritet av de avgivna rösterna och fogas som bilaga till arbetsordningen. |
| Ändring 7 |
| Bilaga IV, Artikel 7a (ny) |
| | Artikel 7a




  Förfarande för upprättandet av parlamentets budgetberäkning




  1. När det gäller frågor som rör parlamentets budget skall presidiet och utskottet med behörighet i frågor som rör budget i etapper fatta beslut om










  a) | tjänsteförteckningen, |

NUVARANDE TEXT

ÄNDRINGAR

Ändring 2

Artikel 91, punkterna 1 och 2

1. Före utgången av de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och för fysiska och juridiska personer i enlighet med fördragen och domstolens stadgar, skall parlamentet pröva gemenskapslagstiftningen för att försäkra sig om att
  dess rättigheter
  till fullo respekteras.

1. Före utgången av de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och för fysiska och juridiska personer i enlighet med fördragen och domstolens stadgar, skall parlamentet pröva gemenskapslagstiftningen
  och genomförandebestämmelserna
  för att försäkra sig om att
  fördragen
  till fullo respekteras
  , framför allt vad gäller parlamentets rättigheter
  .

2. Ansvarigt utskott skall underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en kränkning av
  parlamentets rättigheter
  .

2. Ansvarigt utskott skall underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en kränkning av
  gemenskapsrätten
  .

Ändring 3

Artikel 94, punkt 1

1. Parlamentet skall övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Parlamentet skall överlåta denna uppgift till
  utskottet
  med behörighet i frågor som rör budgetkontroll samt övriga berörda utskott.

1. Parlamentet skall övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Parlamentet skall överlåta denna uppgift till
  utskotten
  med behörighet i frågor som rör
  budget och
  budgetkontroll samt övriga berörda utskott.

Ändring 4

Artikel 150, punkt 2

2. Parlamentet kan när som helst tillsätta tillfälliga utskott, vars behörighetsområden, sammansättning och mandatperioder skall fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas. Mandatperioden får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den.

2. Parlamentet kan när som helst
  på förslag av talmanskonferensen
  tillsätta tillfälliga utskott, vars behörighetsområden, sammansättning och mandatperioder skall fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas. Mandatperioden får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den.

Ändring 5

Artikel 158, punkt 3a (ny)

3a. Punkt 1 första och andra meningen, punkt 2 första, andra och tredje meningen samt punkt 3 skall också i tilllämpliga delar tillämpas på utskottsyttranden enligt artikel 162.

Ändring 6

Artikel 183, punkt 6a (ny)

6a. Genomförandebestämmelser för upprättandet av parlamentets budgetberäkning skall antas med en majoritet av de avgivna rösterna och fogas som bilaga till arbetsordningen.

Ändring 7

Bilaga IV, Artikel 7a (ny)

Artikel 7a

Förfarande för upprättandet av parlamentets budgetberäkning

1. När det gäller frågor som rör parlamentets budget skall presidiet och utskottet med behörighet i frågor som rör budget i etapper fatta beslut om

a)

tjänsteförteckningen,

| b) | det preliminära förslaget till budgetberäkning och förslaget till budgetberäkning. |
| --- | --- |

b)

det preliminära förslaget till budgetberäkning och förslaget till budgetberäkning.

2. Beslut om tjänsteförteckningen skall fattas på följande sätt:

| a) | Presidiet skall fastställa tjänsteförteckningen för varje budgetår. |
| --- | --- |

a)

Presidiet skall fastställa tjänsteförteckningen för varje budgetår.

| b) | Presidiet och utskottet med behörighet i frågor som rör budget skall hålla överläggningar om detta utskotts uppfattning skiljer sig från presidiets ursprungliga beslut. |
| --- | --- |

b)

Presidiet och utskottet med behörighet i frågor som rör budget skall hålla överläggningar om detta utskotts uppfattning skiljer sig från presidiets ursprungliga beslut.

| c) | Efter sådana överläggningar skall presidiet i enlighet med artikel 182.3 i arbetsordningen fatta det slutliga beslutet om tjänsteförteckningen i budgetberäkningen, utan att detta påverkar tillämpningen av de beslut som fattas i enlighet med artikel 272 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

c)

Efter sådana överläggningar skall presidiet i enlighet med artikel 182.3 i arbetsordningen fatta det slutliga beslutet om tjänsteförteckningen i budgetberäkningen, utan att detta påverkar tillämpningen av de beslut som fattas i enlighet med artikel 272 i EG-fördraget.

3. Utarbetandet av själva budgetberäkningen skall påbörjas så snart presidiet har fattat det slutliga beslutet om tjänsteförteckningen. Detta skall i enlighet med artikel 183 i arbetsordningen ske etappvis på följande sätt:

| a) | Presidiet skall upprätta ett preliminärt förslag till budgetberäkning av inkomster och utgifter (punkt 1). |
| --- | --- |

a)

Presidiet skall upprätta ett preliminärt förslag till budgetberäkning av inkomster och utgifter (punkt 1).

| b) | Utskottet med behörighet i frågor som rör budgetskall upprätta ett förslag till budgetberäkning av inkomster och utgifter (punkt 2). |
| --- | --- |

b)

Utskottet med behörighet i frågor som rör budgetskall upprätta ett förslag till budgetberäkning av inkomster och utgifter (punkt 2).

| c) | Överläggningar skall hållas om ståndpunkterna från utskottet med behörighet i frågor som rör budget och presidiet kraftigt avviker från varandra. |
| --- | --- |

c)

Överläggningar skall hållas om ståndpunkterna från utskottet med behörighet i frågor som rör budget och presidiet kraftigt avviker från varandra.

Ändring 8

Bilaga V, artikel 2, tolkningen

Ändring till det förslag till resolution som blir föremål för omröstning i kammaren skall föreläggas det ansvariga utskottet för yttrande.

utgår

---

(1)  Se artikel 182 (artikel 167) när det gäller utskottssammanträden.

P5_TA(2004)0146

Offentlig foder- och livsmedelskontroll ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig foder- och livsmedelskontroll (KOM(2003) 52 — C5-0032/2003 — 2003/0030(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 52) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 52) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2, artiklarna 37, 95 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0032/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2, artiklarna 37, 95 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0032/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A5-0449/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A5-0449/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0030

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 37 och 95 samt artikel 152.4 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Foder och livsmedel bör vara säkra och hälsosamma. Gemenskapslagstiftningen innehåller en uppsättning bestämmelser som skall garantera att detta mål uppnås. Dessa bestämmelser omfattar även produktion och utsläppande på marknaden av både foder och livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Foder och livsmedel bör vara säkra och hälsosamma. Gemenskapslagstiftningen innehåller en uppsättning bestämmelser som skall garantera att detta mål uppnås. Dessa bestämmelser omfattar även produktion och utsläppande på marknaden av både foder och livsmedel.

| (2) | De grundläggande bestämmelserna om foder och livsmedel finns i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (4). |
| --- | --- |

(2)

De grundläggande bestämmelserna om foder och livsmedel finns i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (4).

| (3) | Utöver dessa grundläggande bestämmelser finns det mer specifika foder- och livsmedelsbestämmelser på olika områden såsom fodermedel, inklusive foder innehållande läkemedel, foder- och livsmedelshygien, zoonoser, animaliska biprodukter, restsubstanser och främmande ämnen, kontroll och utrotning av djursjukdomar som inverkar på folkhälsan, märkning av foder och livsmedel, bekämpningsmedel, foder- och livsmedelstillsatser, vitaminer, mineralsalter, spårämnen och andra tillsatser, material som kommer i kontakt med livsmedel, krav på kvalitet och sammansättning, dricksvatten, joniserande strålning, nya livsmedel och genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

(3)

Utöver dessa grundläggande bestämmelser finns det mer specifika foder- och livsmedelsbestämmelser på olika områden såsom fodermedel, inklusive foder innehållande läkemedel, foder- och livsmedelshygien, zoonoser, animaliska biprodukter, restsubstanser och främmande ämnen, kontroll och utrotning av djursjukdomar som inverkar på folkhälsan, märkning av foder och livsmedel, bekämpningsmedel, foder- och livsmedelstillsatser, vitaminer, mineralsalter, spårämnen och andra tillsatser, material som kommer i kontakt med livsmedel, krav på kvalitet och sammansättning, dricksvatten, joniserande strålning, nya livsmedel och genetiskt modifierade organismer.

| (4) | Gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning bygger på principen att foder- och livsmedelsföretagare på alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan i de företag som de kontrollerar har ansvar för att se till att foder och livsmedel uppfyller de krav i foder- och livsmedelslagstiftningen som är tillämpliga för deras verksamhet. |
| --- | --- |

(4)

Gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning bygger på principen att foder- och livsmedelsföretagare på alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan i de företag som de kontrollerar har ansvar för att se till att foder och livsmedel uppfyller de krav i foder- och livsmedelslagstiftningen som är tillämpliga för deras verksamhet.

| (5) | Djurhälsa och djurskydd är viktiga faktorer som bidrar till livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet och till en human behandling av djur och som förhindrar att djursjukdomar sprids. Bestämmelser om dessa förhållanden har fastställts i flera rättsakter. I dessa rättsakter anges det vilka skyldigheter fysiska eller juridiska personer har när det gäller djurhälsa och djurskydd samt de behöriga myndigheternas uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Djurhälsa och djurskydd är viktiga faktorer som bidrar till livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet och till en human behandling av djur och som förhindrar att djursjukdomar sprids. Bestämmelser om dessa förhållanden har fastställts i flera rättsakter. I dessa rättsakter anges det vilka skyldigheter fysiska eller juridiska personer har när det gäller djurhälsa och djurskydd samt de behöriga myndigheternas uppgifter.

| (6) | Medlemsstaterna bör se till att foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd efterlevs samt övervaka och kontrollera att företagarna uppfyller de relevanta kraven i dessa på alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan. Offentliga kontroller bör företas i samband med detta. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör se till att foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd efterlevs samt övervaka och kontrollera att företagarna uppfyller de relevanta kraven i dessa på alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan. Offentliga kontroller bör företas i samband med detta.

| (7) | Det är därför lämpligt att på gemenskapsnivå utarbeta ett harmoniserat ramverk av allmänna bestämmelser om organisationen av dessa kontroller. Det är lämpligt att mot bakgrund av vunna erfarenheter bedöma om ett sådant generellt ramverk fungerar väl, särskilt på djurhälso- och djurskyddsområdet. Kommissionen bör därför lägga fram en rapport med eventuella nödvändiga förslag. |
| --- | --- |

(7)

Det är därför lämpligt att på gemenskapsnivå utarbeta ett harmoniserat ramverk av allmänna bestämmelser om organisationen av dessa kontroller. Det är lämpligt att mot bakgrund av vunna erfarenheter bedöma om ett sådant generellt ramverk fungerar väl, särskilt på djurhälso- och djurskyddsområdet. Kommissionen bör därför lägga fram en rapport med eventuella nödvändiga förslag.

| (8) | Generellt sett bör detta gemenskapsramverk inte omfatta offentliga kontroller av skadegörare på växter eller växtprodukter eftersom dessa kontroller redan omfattas av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (5). Vissa aspekter av denna förordning bör dock även gälla på växtskyddsområdet och särskilt de aspekter som gäller upprättandet av fleråriga nationella kontrollplaner och gemenskapens inspektioner i medlemsstaterna och i tredjeländer. Direktiv 2000/29/EG bör därför ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(8)

Generellt sett bör detta gemenskapsramverk inte omfatta offentliga kontroller av skadegörare på växter eller växtprodukter eftersom dessa kontroller redan omfattas av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (5). Vissa aspekter av denna förordning bör dock även gälla på växtskyddsområdet och särskilt de aspekter som gäller upprättandet av fleråriga nationella kontrollplaner och gemenskapens inspektioner i medlemsstaterna och i tredjeländer. Direktiv 2000/29/EG bör därför ändras i enlighet därmed.

| (9) | Rådets förordningar (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (6), (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (7) och (EEG) nr 2082/92 av den 14 juli 1992 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel (8) innehåller särskilda bestämmelser för kontroll av efterlevnaden av de krav som omfattas av förordningarna. Bestämmelserna i den här förordningen bör vara så flexibla att de tar hänsyn till de specifika dragen på dessa områden. |
| --- | --- |

(9)

Rådets förordningar (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (6), (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (7) och (EEG) nr 2082/92 av den 14 juli 1992 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel (8) innehåller särskilda bestämmelser för kontroll av efterlevnaden av de krav som omfattas av förordningarna. Bestämmelserna i den här förordningen bör vara så flexibla att de tar hänsyn till de specifika dragen på dessa områden.

| (10) | Det finns redan ett väletablerat och särskilt kontrollsystem för kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om den gemensamma organisationen av marknaderna för jordbruksprodukter (jordbruksgrödor, vin, olivolja, frukt och grönsaker, humle, mjölk och mjölkprodukter, nöt- och kalvkött, får- och getkött och honung). Denna förordning bör därför inte gälla dessa områden, i synnerhet som förordningens mål skiljer sig från målen för de kontroller som gäller för den gemensamma organisationen av marknaderna för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(10)

Det finns redan ett väletablerat och särskilt kontrollsystem för kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om den gemensamma organisationen av marknaderna för jordbruksprodukter (jordbruksgrödor, vin, olivolja, frukt och grönsaker, humle, mjölk och mjölkprodukter, nöt- och kalvkött, får- och getkött och honung). Denna förordning bör därför inte gälla dessa områden, i synnerhet som förordningens mål skiljer sig från målen för de kontroller som gäller för den gemensamma organisationen av marknaderna för jordbruksprodukter.

| (11) | De myndigheter som är behöriga att utföra offentlig kontroll bör uppfylla ett antal verksamhetskriterier som garanterar deras opartiskhet och effektivitet. De bör ha tillgång till tillräckligt stor, för ändamålet väl kvalificerad och erfaren personal, och lämpliga utrymmen och lämplig utrustning för att kunna utföra sina uppgifter ordentligt. |
| --- | --- |

(11)

De myndigheter som är behöriga att utföra offentlig kontroll bör uppfylla ett antal verksamhetskriterier som garanterar deras opartiskhet och effektivitet. De bör ha tillgång till tillräckligt stor, för ändamålet väl kvalificerad och erfaren personal, och lämpliga utrymmen och lämplig utrustning för att kunna utföra sina uppgifter ordentligt.

| (12) | Offentlig kontroll bör genomföras med lämpliga metoder som är utvecklade för detta ändamål, bl.a. rutinövervakning och mer ingående kontroller såsom inspektioner, verifieringar, revisioner, provtagning och analys av prover. För att metoderna skall kunna användas på ett riktigt sätt måste den personal som utför offentliga kontroller få lämplig utbildning. Utbildning behövs även för att garantera att de behöriga myndigheterna fattar enhetliga beslut, särskilt vad gäller tillämpningen av HACCP-principerna (faroanalys och kritiska styrpunkter). |
| --- | --- |

(12)

Offentlig kontroll bör genomföras med lämpliga metoder som är utvecklade för detta ändamål, bl.a. rutinövervakning och mer ingående kontroller såsom inspektioner, verifieringar, revisioner, provtagning och analys av prover. För att metoderna skall kunna användas på ett riktigt sätt måste den personal som utför offentliga kontroller få lämplig utbildning. Utbildning behövs även för att garantera att de behöriga myndigheterna fattar enhetliga beslut, särskilt vad gäller tillämpningen av HACCP-principerna (faroanalys och kritiska styrpunkter).

| (13) | De offentliga kontrollerna bör utföras regelbundet, och kontrollfrekvensen bör stå i proportion till risken, med hänsyn till resultaten av foder- och livsmedelsföretagens egenkontroller enligt kontrollprogram som baseras på HACCP eller kvalitetssäkringsprogram, när sådana program är utformade för att uppfylla de krav som foder- och livsmedelslagstiftningen samt föreskrifterna om djurhälsa och djurskydd ställer. Särskilda kontroller bör utföras vid misstanke om bristande efterlevnad. Särskilda kontroller kan också utföras när som helst utan någon misstanke om bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

(13)

De offentliga kontrollerna bör utföras regelbundet, och kontrollfrekvensen bör stå i proportion till risken, med hänsyn till resultaten av foder- och livsmedelsföretagens egenkontroller enligt kontrollprogram som baseras på HACCP eller kvalitetssäkringsprogram, när sådana program är utformade för att uppfylla de krav som foder- och livsmedelslagstiftningen samt föreskrifterna om djurhälsa och djurskydd ställer. Särskilda kontroller bör utföras vid misstanke om bristande efterlevnad. Särskilda kontroller kan också utföras när som helst utan någon misstanke om bristande efterlevnad.

| (14) | Offentlig kontroll bör utföras enligt dokumenterade förfaranden för att säkerställa enhetlighet och hög kvalitet på utförandet. |
| --- | --- |

(14)

Offentlig kontroll bör utföras enligt dokumenterade förfaranden för att säkerställa enhetlighet och hög kvalitet på utförandet.

| (15) | När olika kontrollenheter är inblandade i den offentliga kontrollen bör de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna se till att lämpliga samordningsrutiner upprättas och tillämpas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(15)

När olika kontrollenheter är inblandade i den offentliga kontrollen bör de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna se till att lämpliga samordningsrutiner upprättas och tillämpas på ett effektivt sätt.

| (16) | Om befogenheten att utföra offentlig kontroll har delegerats från central nivå till regional eller lokal nivå, bör den behöriga myndigheten även se till att det finns en effektiv och ändamålsenlig samordning mellan den centrala nivån och den regionala eller lokala nivån. |
| --- | --- |

(16)

Om befogenheten att utföra offentlig kontroll har delegerats från central nivå till regional eller lokal nivå, bör den behöriga myndigheten även se till att det finns en effektiv och ändamålsenlig samordning mellan den centrala nivån och den regionala eller lokala nivån.

| (17) | De laboratorier som deltar i analysen av offentliga prover bör arbeta enligt internationellt godkända förfaranden eller kriteriebaserade resultatstandarder och använda analysmetoder som så långt som möjligt är validerade. Sådana laboratorier bör särskilt ha utrustning som gör det möjligt att fastställa normer på ett riktigt sätt, t.ex. de gränsvärden för högsta tillåtna restmängder som fastställts genom gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(17)

De laboratorier som deltar i analysen av offentliga prover bör arbeta enligt internationellt godkända förfaranden eller kriteriebaserade resultatstandarder och använda analysmetoder som så långt som möjligt är validerade. Sådana laboratorier bör särskilt ha utrustning som gör det möjligt att fastställa normer på ett riktigt sätt, t.ex. de gränsvärden för högsta tillåtna restmängder som fastställts genom gemenskapslagstiftningen.

| (18) | Utnämningen av referenslaboratorier på gemenskapsnivå och nationell nivå bör leda till analysresultat som präglas av hög kvalitet och enhetlighet. Målet kan uppnås genom att använda validerade analysmetoder, skapa tillgång till referensmaterial, genomföra jämförande tester och utbilda laboratoriepersonal. |
| --- | --- |

(18)

Utnämningen av referenslaboratorier på gemenskapsnivå och nationell nivå bör leda till analysresultat som präglas av hög kvalitet och enhetlighet. Målet kan uppnås genom att använda validerade analysmetoder, skapa tillgång till referensmaterial, genomföra jämförande tester och utbilda laboratoriepersonal.

| (19) | Referenslaboratoriernas verksamhet bör omfatta alla områden av foder- och livsmedelslagstiftningen och djurhälsa, särskilt de områden där det finns behov av exakta analys- och diagnosresultat. |
| --- | --- |

(19)

Referenslaboratoriernas verksamhet bör omfatta alla områden av foder- och livsmedelslagstiftningen och djurhälsa, särskilt de områden där det finns behov av exakta analys- och diagnosresultat.

| (20) | För ett antal verksamheter i samband med offentlig kontroll har Europeiska standardiseringskommittén (CEN) utvecklat europeiska standarder (EN) som är lämpliga för syftena i denna förordning. Dessa EN-standarder gäller främst provningslaboratoriers verksamhet och bedömningen av dem samt ackreditering av kontrollorgan och verksamheten vid dessa. Även Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Internationella kemiunionen (IUPAC) har utarbetat internationella standarder. Dessa standarder kan i vissa, närmare definierade fall vara relevanta för den här förordningen, eftersom resultatkriterier fastställs i foder- och livsmedelslagstiftningen för att säkerställa flexibilitet och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

(20)

För ett antal verksamheter i samband med offentlig kontroll har Europeiska standardiseringskommittén (CEN) utvecklat europeiska standarder (EN) som är lämpliga för syftena i denna förordning. Dessa EN-standarder gäller främst provningslaboratoriers verksamhet och bedömningen av dem samt ackreditering av kontrollorgan och verksamheten vid dessa. Även Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Internationella kemiunionen (IUPAC) har utarbetat internationella standarder. Dessa standarder kan i vissa, närmare definierade fall vara relevanta för den här förordningen, eftersom resultatkriterier fastställs i foder- och livsmedelslagstiftningen för att säkerställa flexibilitet och kostnadseffektivitet.

| (21) | Det bör finnas bestämmelser om den behöriga myndighetens villkor för och befogenhet att delegera särskilda kontrolluppgifter till ett kontrollorgan. |
| --- | --- |

(21)

Det bör finnas bestämmelser om den behöriga myndighetens villkor för och befogenhet att delegera särskilda kontrolluppgifter till ett kontrollorgan.

| (22) | Lämpliga rutiner bör finnas för de behöriga myndigheternas samarbete inom och mellan medlemsstaterna, särskilt om det vid den offentliga kontrollen framgår att foder- och livsmedelsproblemen inte begränsas enbart till en enda medlemsstat. För att underlätta samarbetet bör medlemsstaterna utse ett eller flera förbindelseorgan med uppdrag att samordna översändandet och mottagandet av begäran om stöd. |
| --- | --- |

(22)

Lämpliga rutiner bör finnas för de behöriga myndigheternas samarbete inom och mellan medlemsstaterna, särskilt om det vid den offentliga kontrollen framgår att foder- och livsmedelsproblemen inte begränsas enbart till en enda medlemsstat. För att underlätta samarbetet bör medlemsstaterna utse ett eller flera förbindelseorgan med uppdrag att samordna översändandet och mottagandet av begäran om stöd.

| (23) | I enlighet med artikel 50 i förordning (EG) nr 178/2002 skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om det finns uppgifter om att ett livsmedel eller ett foder innebär en allvarlig direkt eller indirekt risk för människors hälsa. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 50 i förordning (EG) nr 178/2002 skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om det finns uppgifter om att ett livsmedel eller ett foder innebär en allvarlig direkt eller indirekt risk för människors hälsa.

| (24) | Det är viktigt att skapa enhetliga rutiner för kontroll av foder och livsmedel från tredjeländer som förs in till gemenskapens territorium med beaktande av att harmoniserade importförfaranden redan har fastställts för livsmedel av animaliskt ursprung genom rådets direktiv 97/78/EG (9) och för levande djur genom rådets direktiv 91/496/EEG (10). Dessa existerande förfaranden fungerar väl och bör bibehållas. |
| --- | --- |

(24)

Det är viktigt att skapa enhetliga rutiner för kontroll av foder och livsmedel från tredjeländer som förs in till gemenskapens territorium med beaktande av att harmoniserade importförfaranden redan har fastställts för livsmedel av animaliskt ursprung genom rådets direktiv 97/78/EG (9) och för levande djur genom rådets direktiv 91/496/EEG (10). Dessa existerande förfaranden fungerar väl och bör bibehållas.

| (25) | Den kontroll av foder och livsmedel från tredjeländer som avses i direktiv 97/78/EG berör endast veterinära aspekter. Det är nödvändigt att komplettera denna kontroll med offentlig kontroll av aspekter som inte omfattas av veterinärkontrollen, såsom tillsatser, märkning, spårbarhet, bestrålning av livsmedel och material som kommer i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

(25)

Den kontroll av foder och livsmedel från tredjeländer som avses i direktiv 97/78/EG berör endast veterinära aspekter. Det är nödvändigt att komplettera denna kontroll med offentlig kontroll av aspekter som inte omfattas av veterinärkontrollen, såsom tillsatser, märkning, spårbarhet, bestrålning av livsmedel och material som kommer i kontakt med livsmedel.

| (26) | Gemenskapslagstiftningen innehåller även förfaranden för kontrollen av importerat foder enligt rådets direktiv 95/53/EG av den 25 oktober 1995 om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet (11). Detta direktiv innehåller principer och förfaranden som medlemsstaterna skall tillämpa när importerat foder övergår till fri omsättning. |
| --- | --- |

(26)

Gemenskapslagstiftningen innehåller även förfaranden för kontrollen av importerat foder enligt rådets direktiv 95/53/EG av den 25 oktober 1995 om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet (11). Detta direktiv innehåller principer och förfaranden som medlemsstaterna skall tillämpa när importerat foder övergår till fri omsättning.

| (27) | Det bör införas gemenskapsbestämmelser för att säkerställa att foder och livsmedel från tredjeländer genomgår offentlig kontroll innan de övergår till fri omsättning i gemenskapen. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid importkontroll av foder och livsmedel där det kan finnas en högre risk för kontaminering. |
| --- | --- |

(27)

Det bör införas gemenskapsbestämmelser för att säkerställa att foder och livsmedel från tredjeländer genomgår offentlig kontroll innan de övergår till fri omsättning i gemenskapen. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid importkontroll av foder och livsmedel där det kan finnas en högre risk för kontaminering.

| (28) | Det bör även vidtas åtgärder för anordnandet av offentlig kontroll av foder och livsmedel som förs in i gemenskapens territorium under andra tullförfaranden än fri omsättning, särskilt varor som införs enligt de tullförfaranden som anges i artikel 4.16 b-4.16 f i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (12), samt varornas införsel i frizoner och frilager. Detta innefattar införsel av foder och livsmedel från tredjeländer genom passagerare på transportmedel i internationell trafik och genom postförsändelser. |
| --- | --- |

(28)

Det bör även vidtas åtgärder för anordnandet av offentlig kontroll av foder och livsmedel som förs in i gemenskapens territorium under andra tullförfaranden än fri omsättning, särskilt varor som införs enligt de tullförfaranden som anges i artikel 4.16 b-4.16 f i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (12), samt varornas införsel i frizoner och frilager. Detta innefattar införsel av foder och livsmedel från tredjeländer genom passagerare på transportmedel i internationell trafik och genom postförsändelser.

| (29) | I samband med offentlig foder- och livsmedelskontroll är det nödvändigt att definiera det gemenskapsterritorium där bestämmelserna gäller, för att säkerställa att foder och livsmedel som förs in i detta territorium genomgår den kontroll som fastställs i den här förordningen. Detta territorium är inte nödvändigtvis detsamma som i artikel 299 i fördraget, eller detsamma som definieras i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2913/92. |
| --- | --- |

(29)

I samband med offentlig foder- och livsmedelskontroll är det nödvändigt att definiera det gemenskapsterritorium där bestämmelserna gäller, för att säkerställa att foder och livsmedel som förs in i detta territorium genomgår den kontroll som fastställs i den här förordningen. Detta territorium är inte nödvändigtvis detsamma som i artikel 299 i fördraget, eller detsamma som definieras i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2913/92.

| (30) | För att säkerställa en effektivare organisation av de offentliga kontrollerna av foder och livsmedel från tredjeländer och för att underlätta handelsflödena kan det vara nödvändigt att utse särskilda platser där foder och livsmedel från tredjeländer förs in i gemenskapens territorium. Det kan likaså bli nödvändigt att kräva att varors ankomst till gemenskapens territorium anmäls i förväg. Det bör säkerställas att varje införselställe har tillgång till lämpliga anordningar för att utföra kontroller inom rimliga tidsgränser. |
| --- | --- |

(30)

För att säkerställa en effektivare organisation av de offentliga kontrollerna av foder och livsmedel från tredjeländer och för att underlätta handelsflödena kan det vara nödvändigt att utse särskilda platser där foder och livsmedel från tredjeländer förs in i gemenskapens territorium. Det kan likaså bli nödvändigt att kräva att varors ankomst till gemenskapens territorium anmäls i förväg. Det bör säkerställas att varje införselställe har tillgång till lämpliga anordningar för att utföra kontroller inom rimliga tidsgränser.

| (31) | När det beslutas om bestämmelser för den offentliga kontrollen av foder och livsmedel från tredjeländer bör det säkerställas att de behöriga myndigheterna och tullen samarbetar, med hänsyn till att det redan finns bestämmelser om detta i rådets förordning (EEG) nr 339/93 av den 8 februari 1993 om kontroll av att produkter som importeras från tredje land är i överensstämmelse med reglerna för produktsäkerhet (13). |
| --- | --- |

(31)

När det beslutas om bestämmelser för den offentliga kontrollen av foder och livsmedel från tredjeländer bör det säkerställas att de behöriga myndigheterna och tullen samarbetar, med hänsyn till att det redan finns bestämmelser om detta i rådets förordning (EEG) nr 339/93 av den 8 februari 1993 om kontroll av att produkter som importeras från tredje land är i överensstämmelse med reglerna för produktsäkerhet (13).

| (32) | Det bör finnas tillräckliga finansiella medel för att organisera den offentliga kontrollen. Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör därför få ta ut avgifter eller pålagor för att täcka kostnaderna för de offentliga kontrollerna. I detta sammanhang kommer medlemsstaternas behöriga myndigheter att ha rätt att fastställa schablonbelopp för avgifter och pålagor på grundval av de verkliga kostnaderna och med beaktande av anläggningarnas särskilda situation. Om företagarna åläggs avgifter, bör gemensamma principer gälla. Det bör därför fastställas kriterier för att bestämma avgiftsnivån. Vad gäller importkontrollavgifterna bör beloppen för de varor som huvudsakligen importeras fastställas direkt för att garantera en enhetlig tillämpning och undvika snedvridning av handeln. |
| --- | --- |

(32)

Det bör finnas tillräckliga finansiella medel för att organisera den offentliga kontrollen. Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör därför få ta ut avgifter eller pålagor för att täcka kostnaderna för de offentliga kontrollerna. I detta sammanhang kommer medlemsstaternas behöriga myndigheter att ha rätt att fastställa schablonbelopp för avgifter och pålagor på grundval av de verkliga kostnaderna och med beaktande av anläggningarnas särskilda situation. Om företagarna åläggs avgifter, bör gemensamma principer gälla. Det bör därför fastställas kriterier för att bestämma avgiftsnivån. Vad gäller importkontrollavgifterna bör beloppen för de varor som huvudsakligen importeras fastställas direkt för att garantera en enhetlig tillämpning och undvika snedvridning av handeln.

| (33) | I gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning föreskrivs att vissa foder- och livsmedelsföretag skall registreras eller godkännas av den behöriga myndigheten. Detta gäller framför allt i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om livsmedelshygien (14), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (14) och rådets direktiv 95/69/EG av den 22 december 1995 om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn (15) och den kommande förordningen om livsmedelshygien. Det bör införas förfaranden för att se till att registreringen och godkännandet av foder- och livsmedelsföretagen sker på ett effektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

(33)

I gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning föreskrivs att vissa foder- och livsmedelsföretag skall registreras eller godkännas av den behöriga myndigheten. Detta gäller framför allt i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om livsmedelshygien (14), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (14) och rådets direktiv 95/69/EG av den 22 december 1995 om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn (15) och den kommande förordningen om livsmedelshygien. Det bör införas förfaranden för att se till att registreringen och godkännandet av foder- och livsmedelsföretagen sker på ett effektivt och öppet sätt.

| (34) | För att uppnå en samlad och enhetlig strategi för den offentliga kontrollen bör medlemsstaterna utarbeta och tillämpa fleråriga nationella kontrollplaner i enlighet med de allmänna anvisningar som har utarbetats på gemenskapsnivå. En sådan vägledning bör främja enhetliga och nationella strategier samt klarlägga riskbaserade prioriteringar och de effektivaste kontrollförfarandena. En gemenskapsstrategi bör anlägga ett övergripande, integrerat perspektiv på kontrollverksamheten. Med tanke på att vissa av de tekniska riktlinjerna inte är tvingande är det lämpligt att vägledningen fastställs genom förfarandet med rådgivande kommitté. |
| --- | --- |

(34)

För att uppnå en samlad och enhetlig strategi för den offentliga kontrollen bör medlemsstaterna utarbeta och tillämpa fleråriga nationella kontrollplaner i enlighet med de allmänna anvisningar som har utarbetats på gemenskapsnivå. En sådan vägledning bör främja enhetliga och nationella strategier samt klarlägga riskbaserade prioriteringar och de effektivaste kontrollförfarandena. En gemenskapsstrategi bör anlägga ett övergripande, integrerat perspektiv på kontrollverksamheten. Med tanke på att vissa av de tekniska riktlinjerna inte är tvingande är det lämpligt att vägledningen fastställs genom förfarandet med rådgivande kommitté.

| (35) | De fleråriga nationella kontrollplanerna bör omfatta foder- och livsmedelslagstiftningen och lagstiftningen avseende djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

(35)

De fleråriga nationella kontrollplanerna bör omfatta foder- och livsmedelslagstiftningen och lagstiftningen avseende djurhälsa och djurskydd.

| (36) | De fleråriga nationella kontrollplanerna bör utgöra en fast grund för den kontroll som kommissionens inspektörer utför i medlemsstaterna. Genom dessa kontrollplaner bör kommissionens inspektörer kunna kontrollera huruvida medlemsstaternas offentliga kontroll har genomförts i enlighet med kriterierna i denna förordning. Alltefter behov bör utförliga inspektioner och revisioner utföras, särskilt om revisionen av medlemsstaternas fleråriga nationella kontrollplaner visar på svagheter eller felaktigheter. |
| --- | --- |

(36)

De fleråriga nationella kontrollplanerna bör utgöra en fast grund för den kontroll som kommissionens inspektörer utför i medlemsstaterna. Genom dessa kontrollplaner bör kommissionens inspektörer kunna kontrollera huruvida medlemsstaternas offentliga kontroll har genomförts i enlighet med kriterierna i denna förordning. Alltefter behov bör utförliga inspektioner och revisioner utföras, särskilt om revisionen av medlemsstaternas fleråriga nationella kontrollplaner visar på svagheter eller felaktigheter.

| (37) | Medlemsstaterna bör lämna årliga rapporter till kommissionen med uppgifter om hur de fleråriga nationella kontrollplanerna har genomförts. Rapporten bör innehålla resultaten av de offentliga kontroller och revisioner som har utförts under föregående år och vid behov en aktualisering av den ursprungliga kontrollplanen med hänsyn till dessa resultat. |
| --- | --- |

(37)

Medlemsstaterna bör lämna årliga rapporter till kommissionen med uppgifter om hur de fleråriga nationella kontrollplanerna har genomförts. Rapporten bör innehålla resultaten av de offentliga kontroller och revisioner som har utförts under föregående år och vid behov en aktualisering av den ursprungliga kontrollplanen med hänsyn till dessa resultat.

| (38) | Gemenskapskontrollerna i medlemsstaterna bör ge kommissionens kontrollenheter möjlighet att kontrollera om foder- och livsmedelslagstiftningen, samt djurhälso- och djurskyddslagstiftningen, tillämpas enhetligt och korrekt i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(38)

Gemenskapskontrollerna i medlemsstaterna bör ge kommissionens kontrollenheter möjlighet att kontrollera om foder- och livsmedelslagstiftningen, samt djurhälso- och djurskyddslagstiftningen, tillämpas enhetligt och korrekt i hela gemenskapen.

| (39) | Gemenskapskontroller i tredjeländer krävs för att kontrollera efterlevnaden av gemenskapens foderoch livsmedelslagstiftning samt lagstiftningen om djurhälsa och, i förekommande fall, djurskydd. Tredjeländer får även avkrävas information om sina kontrollsystem. Utifrån denna information, som bör upprättas på grundval av gemenskapsriktlinjer, bör kommissionen senare utföra sektorsövergripande kontroller inom de viktigaste av de sektorer som exporterar till gemenskapen. Denna utveckling bör möjliggöra en förenkling av den nuvarande ordningen, stärka ett effektivt kontrollsamarbete och därmed underlätta handelsflödena. |
| --- | --- |

(39)

Gemenskapskontroller i tredjeländer krävs för att kontrollera efterlevnaden av gemenskapens foderoch livsmedelslagstiftning samt lagstiftningen om djurhälsa och, i förekommande fall, djurskydd. Tredjeländer får även avkrävas information om sina kontrollsystem. Utifrån denna information, som bör upprättas på grundval av gemenskapsriktlinjer, bör kommissionen senare utföra sektorsövergripande kontroller inom de viktigaste av de sektorer som exporterar till gemenskapen. Denna utveckling bör möjliggöra en förenkling av den nuvarande ordningen, stärka ett effektivt kontrollsamarbete och därmed underlätta handelsflödena.

| (40) | För att kunna säkerställa att importerade varor överensstämmer eller är likvärdiga med kraven i gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning är det nödvändigt att införa förfaranden för att kunna besluta om importvillkor och certifieringskrav, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

(40)

För att kunna säkerställa att importerade varor överensstämmer eller är likvärdiga med kraven i gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning är det nödvändigt att införa förfaranden för att kunna besluta om importvillkor och certifieringskrav, när så är lämpligt.

| (41) | Överträdelser av foder- och livsmedelslagstiftningen och av föreskrifterna om djurhälsa och djurskydd kan utgöra ett hot mot människors hälsa och mot djurhälsa och djurskydd. Sådana överträdelser bör därför beläggas med effektiva, avskräckande och proportionella åtgärder på nationell nivå i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(41)

Överträdelser av foder- och livsmedelslagstiftningen och av föreskrifterna om djurhälsa och djurskydd kan utgöra ett hot mot människors hälsa och mot djurhälsa och djurskydd. Sådana överträdelser bör därför beläggas med effektiva, avskräckande och proportionella åtgärder på nationell nivå i hela gemenskapen.

| (42) | Sådana åtgärder bör omfatta administrativa åtgärder som företas av den behöriga myndigheten i medlemsstaten, som bör förfoga över förfaranden för detta. Fördelen med sådana förfaranden är att snabba åtgärder kan vidtas för att återställa ordningen. |
| --- | --- |

(42)

Sådana åtgärder bör omfatta administrativa åtgärder som företas av den behöriga myndigheten i medlemsstaten, som bör förfoga över förfaranden för detta. Fördelen med sådana förfaranden är att snabba åtgärder kan vidtas för att återställa ordningen.

| (43) | Företagare bör ha rätt att överklaga de beslut som de behöriga myndigheterna fattar som en följd av den offentliga kontrollen, och de bör upplysas om denna rättighet. |
| --- | --- |

(43)

Företagare bör ha rätt att överklaga de beslut som de behöriga myndigheterna fattar som en följd av den offentliga kontrollen, och de bör upplysas om denna rättighet.

| (44) | Hänsyn bör tas till utvecklingsländernas särskilda behov, särskilt till de minst utvecklade ländernas, och det bör beslutas om åtgärder för detta. Kommissionen bör åta sig att stödja utvecklingsländer när det gäller foder- och livsmedelssäkerhet, som är ett viktigt inslag i utvecklingen av folkhälsa och handel. Detta stöd bör organiseras inom ramen för gemenskapens politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

(44)

Hänsyn bör tas till utvecklingsländernas särskilda behov, särskilt till de minst utvecklade ländernas, och det bör beslutas om åtgärder för detta. Kommissionen bör åta sig att stödja utvecklingsländer när det gäller foder- och livsmedelssäkerhet, som är ett viktigt inslag i utvecklingen av folkhälsa och handel. Detta stöd bör organiseras inom ramen för gemenskapens politik för utvecklingssamarbete.

| (45) | Bestämmelserna i denna förordning förstärker den samlade och övergripande strategi som är nödvändig för att tillämpa en sammanhängande kontrollpolitik i fråga om foder- och livsmedelssäkerhet samt djurhälsa och djurskydd. Det bör dock finnas utrymme för att vid behov utarbeta särskilda kontrollbestämmelser, till exempel när det gäller att fastställa högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen på gemenskapsnivå. Likaså bör befintliga, mer specifika bestämmelser behållas i fråga om foder- och livsmedelskontroll samt djurhälso- och djurskyddskontroll. Dessa omfattar i synnerhet följande rättsakter: direktiv 96/22/EG (16), direktiv 96/23/EG (17), förordning (EG) nr .../... (18), förordning (EG) nr 999/2001 (19), förordning (EG) nr 2160/2003 (20), direktiv 86/362/EEG (21), direktiv 90/642/EEG (22) och tillämpningsföreskrifterna till detta, direktiv 92/1/EEG (23), direktiv 92/2/EEG (24) samt rättsakter om bekämpning av djursjukdomar som mul- och klövsjuka, svinpest osv. och krav på offentlig kontroll av djurskydd. |
| --- | --- |

(45)

Bestämmelserna i denna förordning förstärker den samlade och övergripande strategi som är nödvändig för att tillämpa en sammanhängande kontrollpolitik i fråga om foder- och livsmedelssäkerhet samt djurhälsa och djurskydd. Det bör dock finnas utrymme för att vid behov utarbeta särskilda kontrollbestämmelser, till exempel när det gäller att fastställa högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen på gemenskapsnivå. Likaså bör befintliga, mer specifika bestämmelser behållas i fråga om foder- och livsmedelskontroll samt djurhälso- och djurskyddskontroll. Dessa omfattar i synnerhet följande rättsakter: direktiv 96/22/EG (16), direktiv 96/23/EG (17), förordning (EG) nr .../... (18), förordning (EG) nr 999/2001 (19), förordning (EG) nr 2160/2003 (20), direktiv 86/362/EEG (21), direktiv 90/642/EEG (22) och tillämpningsföreskrifterna till detta, direktiv 92/1/EEG (23), direktiv 92/2/EEG (24) samt rättsakter om bekämpning av djursjukdomar som mul- och klövsjuka, svinpest osv. och krav på offentlig kontroll av djurskydd.

| (46) | Denna förordning omfattar områden som redan täcks av vissa rättsakter som för närvarande är i kraft. Det är därför befogat att upphäva särskilt följande rättsakter om foder- och livsmedelskontroll och att ersätta dem med bestämmelserna i denna förordning: rådets direktiv 70/373/EEG (25), rådets direktiv 85/591/EEG (26), rådets direktiv 89/397/EEG (27), rådets direktiv 93/99/EEG (28), rådets beslut 93/383/EEG (29), rådets direktiv 95/53/EG, rådets direktiv 96/43/EG (30), rådets beslut 98/728/EG (31) samt rådets beslut 1999/313/EG (32). |
| --- | --- |

(46)

Denna förordning omfattar områden som redan täcks av vissa rättsakter som för närvarande är i kraft. Det är därför befogat att upphäva särskilt följande rättsakter om foder- och livsmedelskontroll och att ersätta dem med bestämmelserna i denna förordning: rådets direktiv 70/373/EEG (25), rådets direktiv 85/591/EEG (26), rådets direktiv 89/397/EEG (27), rådets direktiv 93/99/EEG (28), rådets beslut 93/383/EEG (29), rådets direktiv 95/53/EG, rådets direktiv 96/43/EG (30), rådets beslut 98/728/EG (31) samt rådets beslut 1999/313/EG (32).

| (47) | Med anledning av denna förordning bör direktiv 96/23/EG, direktiv 97/78/EG och direktiv 2000/29/EG ändras. |
| --- | --- |

(47)

Med anledning av denna förordning bör direktiv 96/23/EG, direktiv 97/78/EG och direktiv 2000/29/EG ändras.

| (48) | Eftersom målet för denna förordningen, nämligen att säkerställa en harmoniserad strategi för offentlig kontroll, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av sin komplexitet, sin gränsöverskridande karaktär och, vad gäller foder- och livsmedelsimporter, sin internationella karaktär, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom målet för denna förordningen, nämligen att säkerställa en harmoniserad strategi för offentlig kontroll, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av sin komplexitet, sin gränsöverskridande karaktär och, vad gäller foder- och livsmedelsimporter, sin internationella karaktär, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (49) | De bestämmelser som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (33). |
| --- | --- |

(49)

De bestämmelser som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (33).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

SYFTE, RÄCKVIDD OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och räckvidd

1.   I denna förordning fastställs allmänna bestämmelser för offentlig kontroll för verifiering av efterlevnaden av sådana bestämmelser

| a) | förhindra, undanröja eller till godtagbara nivåer minska riskerna för människor och djur direkt eller via miljön, och |
| --- | --- |

a)

förhindra, undanröja eller till godtagbara nivåer minska riskerna för människor och djur direkt eller via miljön, och

| b) | säkerställa god sed inom handeln med foder och livsmedel och skydda konsumenternas intressen, inbegripet märkning av foder och livsmedel samt andra typer av konsumentinformation. |
| --- | --- |

b)

säkerställa god sed inom handeln med foder och livsmedel och skydda konsumenternas intressen, inbegripet märkning av foder och livsmedel samt andra typer av konsumentinformation.

2.   Denna förordning skall inte tillämpas på offentlig kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om gemensamma organisationer av marknaden för jordbruksprodukter.

3.   Denna förordning skall inte påverka tillämpningen av särskilda gemenskapsbestämmelser om offentlig kontroll.

4.   Genomförandet av offentlig kontroll enligt denna förordning skall inte påverka foder- och livsmedelsföretagares primära juridiska ansvar för att garantera foder- och livsmedelssäkerhet enligt förordning (EG) nr 178/2002 och det civilrättsliga och straffrättsliga ansvar som kan bli följden om de underlåter att uppfylla sina skyldigheter påverkas inte heller.

Artikel 2

Definitioner

I den här förordningen skall de definitioner gälla som fastställs i artiklarna 2 och 3 i förordning (EG) nr 178/2002.

Därutöver skall följande definitioner gälla:

| 1. | offentlig kontroll: varje form av kontroll som utförs av den behöriga myndigheten eller av gemenskapen i syfte att kontrollera efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

1.

offentlig kontroll: varje form av kontroll som utförs av den behöriga myndigheten eller av gemenskapen i syfte att kontrollera efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd.

| 2. | kontroll: kontroll av om specificerade krav har uppfyllts, genom undersökning och bedömning av sakligt underlag. |
| --- | --- |

2.

kontroll: kontroll av om specificerade krav har uppfyllts, genom undersökning och bedömning av sakligt underlag.

| 3. | foderlagstiftning: lagar och andra författningar om foder i allmänhet och fodersäkerhet i synnerhet, både på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Definitionen omfattar alla led i produktions-, bearbetningsoch distributionskedjan av foder samt användningen av foder. |
| --- | --- |

3.

foderlagstiftning: lagar och andra författningar om foder i allmänhet och fodersäkerhet i synnerhet, både på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Definitionen omfattar alla led i produktions-, bearbetningsoch distributionskedjan av foder samt användningen av foder.

| 4. | behörig myndighet: den centrala myndigheten i en medlemsstat som har behörighet att genomföra offentlig kontroll eller varje annan myndighet som tilldelats sådan behörighet. Hit skall även i tilllämpliga fall räknas motsvarande myndighet i ett tredjeland. |
| --- | --- |

4.

behörig myndighet: den centrala myndigheten i en medlemsstat som har behörighet att genomföra offentlig kontroll eller varje annan myndighet som tilldelats sådan behörighet. Hit skall även i tilllämpliga fall räknas motsvarande myndighet i ett tredjeland.

| 5. | kontrollorgan: en oberoende tredje part till vilken den behöriga myndigheten har delegerat vissa kontrolluppgifter. |
| --- | --- |

5.

kontrollorgan: en oberoende tredje part till vilken den behöriga myndigheten har delegerat vissa kontrolluppgifter.

| 6. | revision: en systematisk och oberoende undersökning för att avgöra om verksamheter och resultat från dessa överensstämmer med planerade åtgärder och om åtgärderna har genomförts på ett effektivt sätt och är lämpliga för att nå målen. |
| --- | --- |

6.

revision: en systematisk och oberoende undersökning för att avgöra om verksamheter och resultat från dessa överensstämmer med planerade åtgärder och om åtgärderna har genomförts på ett effektivt sätt och är lämpliga för att nå målen.

| 7. | inspektion: undersökning av varje aspekt av foder, livsmedel, djurhälsa och djurskydd för att kontrollera efterlevnaden av de rättsliga kraven i foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna avseende djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

7.

inspektion: undersökning av varje aspekt av foder, livsmedel, djurhälsa och djurskydd för att kontrollera efterlevnaden av de rättsliga kraven i foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna avseende djurhälsa och djurskydd.

| 8. | kartläggning: planerad undersökning som görs för att få en överblick av hur foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd efterlevs. |
| --- | --- |

8.

kartläggning: planerad undersökning som görs för att få en överblick av hur foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd efterlevs.

| 9. | övervakning : noggrann granskning av ett eller flera foder- eller livsmedelsföretag, foder- eller livsmedelsföretagare och deras verksamhet. |
| --- | --- |

9.

övervakning : noggrann granskning av ett eller flera foder- eller livsmedelsföretag, foder- eller livsmedelsföretagare och deras verksamhet.

| 10. | bristande efterlevnad: bristande efterlevnad av foder- eller livsmedelslagstiftningen och av bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

10.

bristande efterlevnad: bristande efterlevnad av foder- eller livsmedelslagstiftningen och av bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd.

| 11. | provtagning för analys : insamling av prov från foder eller livsmedel eller något annat ämne (inbegripet från miljön) som är relevant för produktion, bearbetning och distribution av foder eller livsmedel eller djurhälsa för att genom analys kontrollera efterlevnaden av foder- eller livsmedelslagstiftningen och bestämmelserna om djurhälsa. |
| --- | --- |

11.

provtagning för analys : insamling av prov från foder eller livsmedel eller något annat ämne (inbegripet från miljön) som är relevant för produktion, bearbetning och distribution av foder eller livsmedel eller djurhälsa för att genom analys kontrollera efterlevnaden av foder- eller livsmedelslagstiftningen och bestämmelserna om djurhälsa.

| 12. | officiell certifiering: det förfarande enligt vilket den behöriga myndigheten eller de kontrollorgan som godkänts för denna uppgift ger en skriftlig, elektronisk eller likvärdig försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

12.

officiell certifiering: det förfarande enligt vilket den behöriga myndigheten eller de kontrollorgan som godkänts för denna uppgift ger en skriftlig, elektronisk eller likvärdig försäkran om överensstämmelse.

| 13. | omhändertagande: det förfarande enligt vilket den behöriga myndigheten säkerställer att foder eller livsmedel inte flyttas eller manipuleras i avvaktan på beslut om dess destination och som innefattar foderoch livsmedelsföretagares lagring i enlighet med instruktioner från den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

13.

omhändertagande: det förfarande enligt vilket den behöriga myndigheten säkerställer att foder eller livsmedel inte flyttas eller manipuleras i avvaktan på beslut om dess destination och som innefattar foderoch livsmedelsföretagares lagring i enlighet med instruktioner från den behöriga myndigheten.

| 14. | likvärdighet: olika systems eller åtgärders förmåga att uppnå samma mål; likvärdig: olika system eller åtgärder som kan uppnå samma mål. |
| --- | --- |

14.

likvärdighet: olika systems eller åtgärders förmåga att uppnå samma mål; likvärdig: olika system eller åtgärder som kan uppnå samma mål.

| 15. | import: övergång till fri omsättning av foder eller livsmedel eller avsikten att låta foder eller livsmedel övergå till fri omsättning i den mening som avses i artikel 79 i förordning (EEG) nr 2913/92 i ett av de territorier som förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

15.

import: övergång till fri omsättning av foder eller livsmedel eller avsikten att låta foder eller livsmedel övergå till fri omsättning i den mening som avses i artikel 79 i förordning (EEG) nr 2913/92 i ett av de territorier som förtecknas i bilaga I.

| 16. | införsel: import enligt definitionen i punkt 15 och hänförande av varor till de tullförfaranden som anges i artikel 4.16 b-4.16 f i förordning (EEG) nr 2913/92, samt även införsel i frizoner och frilager. |
| --- | --- |

16.

införsel: import enligt definitionen i punkt 15 och hänförande av varor till de tullförfaranden som anges i artikel 4.16 b-4.16 f i förordning (EEG) nr 2913/92, samt även införsel i frizoner och frilager.

| 17. | dokumentkontroll: undersökning av handelsdokument och i tillämpliga fall de med sändningen åtföljande dokument som krävs enligt foder- eller livsmedelslagstiftningen. |
| --- | --- |

17.

dokumentkontroll: undersökning av handelsdokument och i tillämpliga fall de med sändningen åtföljande dokument som krävs enligt foder- eller livsmedelslagstiftningen.

| 18. | identitetskontroll: okulärbesiktning för att kontrollera att de intyg eller andra dokument som åtföljer sändningen överensstämmer med sändningens märkning och innehåll. |
| --- | --- |

18.

identitetskontroll: okulärbesiktning för att kontrollera att de intyg eller andra dokument som åtföljer sändningen överensstämmer med sändningens märkning och innehåll.

| 19. | fysisk kontroll: undersökning av foder eller livsmedel, eventuellt även kontroll av transportmedlet, förpackningen, märkningen och temperaturen samt provtagning för analys och laboratorietest och varje annan kontroll som krävs för att kontrollera att foder- eller livsmedelslagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

19.

fysisk kontroll: undersökning av foder eller livsmedel, eventuellt även kontroll av transportmedlet, förpackningen, märkningen och temperaturen samt provtagning för analys och laboratorietest och varje annan kontroll som krävs för att kontrollera att foder- eller livsmedelslagstiftningen efterlevs.

| 20. | kontrollplan: en av den behöriga myndigheten upprättad beskrivning med allmän information om hur dess offentliga kontrollsystem är uppbyggt och organiserat. |
| --- | --- |

20.

kontrollplan: en av den behöriga myndigheten upprättad beskrivning med allmän information om hur dess offentliga kontrollsystem är uppbyggt och organiserat.

AVDELNING II

OFFENTLIG KONTROLL SOM GENOMFÖRS AV MEDLEMSSTATERNA

KAPITEL I:

ALLMÄNNA SKYLDIGHETER

Artikel 3

Allmänna skyldigheter för genomförandet av offentliga kontroller

1.   Medlemsstaterna skall se till att riskbaserad offentlig kontroll genomförs regelbundet och så ofta som är lämpligt för att uppnå målen i denna förordning med hänsyn till följande:

| a) | Klarlagda risker i samband med djur, foder eller livsmedel, foder- eller livsmedelsföretag, användningen av foder, livsmedel eller processer, material, substanser, aktiviteter eller verksamheter som kan påverka foder- eller livsmedelssäkerheten, djurhälsa eller djurskydd. |
| --- | --- |

a)

Klarlagda risker i samband med djur, foder eller livsmedel, foder- eller livsmedelsföretag, användningen av foder, livsmedel eller processer, material, substanser, aktiviteter eller verksamheter som kan påverka foder- eller livsmedelssäkerheten, djurhälsa eller djurskydd.

| b) | Foder- eller livsmedelsföretagarens tidigare resultat i fråga om efterlevnad av foder- eller livsmedelslagstiftningen eller av bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

b)

Foder- eller livsmedelsföretagarens tidigare resultat i fråga om efterlevnad av foder- eller livsmedelslagstiftningen eller av bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd.

| c) | Tillförlitligheten hos eventuella egna kontroller som redan blivit genomförda. |
| --- | --- |

c)

Tillförlitligheten hos eventuella egna kontroller som redan blivit genomförda.

| d) | Information som kan tyda på bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

d)

Information som kan tyda på bristande efterlevnad.

2.   Offentlig kontroll skall genomföras utan förvarning, utom i samband med revision och liknande fall då det krävs att foder- eller livsmedelsföretagaren underrättas i förväg.

Offentlig kontroll får också genomföras på ad hoc basis.

3.   Offentlig kontroll skall genomföras i alla led i produktionen, bearbetningen och distributionen av foder eller livsmedel samt av djur och animaliska produkter. Den skall även inbegripa sådana kontroller av foder- och livsmedelsföretag, användningen av foder och livsmedel, lagringen av foder och livsmedel, processer, material, ämnen och verksamheter, inklusive transporter, som rör foder eller livsmedel och levande djur som krävs för att målen i denna förordning skall uppnås.

4.   Den offentliga kontrollen skall, med samma noggrannhet, tillämpas på export från gemenskapen, utsläppande på gemenskapsmarknaden samt införsel från tredjeländer på de territorier som avses i bilaga I.

5.   Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att produkter avsedda för leverans till andra medlemsstater kontrolleras med samma noggrannhet som produkter avsedda att släppas ut på marknaden på deras eget territorium.

6.   Den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten får kontrollera efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen, genom icke-diskriminerande kontroller. I den utsträckning som är absolut nödvändig för genomförandet av den offentliga kontrollen får medlemsstaterna begära att de företagare som har levererat varor till dem från en annan medlemsstat rapporterar om att sådana varor har tagits emot.

7.   Om en medlemsstat vid en kontroll på destinationsorten, under lagringen eller under transporten konstaterar bristande efterlevnad skall den vidta lämpliga åtgärder, vilka kan inbegripa återsändning till ursprungsmedlemsstaten.

KAPITEL II:

BEHÖRIGA MYNDIGHETER

Artikel 4

Utseende av behöriga myndigheter och verksamhetskriterier

1.   Medlemsstaterna skall utse de behöriga myndigheter som ansvarar för de mål och den offentliga kontroll som anges i denna förordning.

2.   De behöriga myndigheterna skall se till

| a) | att den offentliga kontrollen av levande djur, foder och livsmedel i alla led av produktions-, bearbetnings-och distributionskedjan och av användningen av foder är effektiv och ändamålsenlig, |
| --- | --- |

a)

att den offentliga kontrollen av levande djur, foder och livsmedel i alla led av produktions-, bearbetnings-och distributionskedjan och av användningen av foder är effektiv och ändamålsenlig,

| b) | att det inte föreligger någon intressekonflikt för den personal som utför den offentliga kontrollen, |
| --- | --- |

b)

att det inte föreligger någon intressekonflikt för den personal som utför den offentliga kontrollen,

| c) | att de har, eller har tillgång till, lämplig laboratoriekapacitet för provning och tillräckligt stor, för ändamålet väl kvalificerad och erfaren personal, så att offentliga kontroller och därmed förbundna uppgifter kan utföras ändamålsenligt och effektivt, |
| --- | --- |

c)

att de har, eller har tillgång till, lämplig laboratoriekapacitet för provning och tillräckligt stor, för ändamålet väl kvalificerad och erfaren personal, så att offentliga kontroller och därmed förbundna uppgifter kan utföras ändamålsenligt och effektivt,

| d) | att de har lämpliga och väl underhållna utrymmen och utrustning, så att personalen kan utföra den offentliga kontrollen ändamålsenligt och effektivt, |
| --- | --- |

d)

att de har lämpliga och väl underhållna utrymmen och utrustning, så att personalen kan utföra den offentliga kontrollen ändamålsenligt och effektivt,

| e) | att de har de juridiska befogenheter som krävs för att utföra offentliga kontroller och vidta åtgärder som föreskrivs enligt denna förordning, |
| --- | --- |

e)

att de har de juridiska befogenheter som krävs för att utföra offentliga kontroller och vidta åtgärder som föreskrivs enligt denna förordning,

| f) | att de har beredskapsplaner och är beredda att genomföra sådana planer i nödsituationer. |
| --- | --- |

f)

att de har beredskapsplaner och är beredda att genomföra sådana planer i nödsituationer.

| g) | att foder- och livsmedelsföretagarna är skyldiga att undergå de inspektioner som genomförs i enlighet med denna förordning och att bistå den behöriga myndighetens personal när den genomför sina uppgifter. |
| --- | --- |

g)

att foder- och livsmedelsföretagarna är skyldiga att undergå de inspektioner som genomförs i enlighet med denna förordning och att bistå den behöriga myndighetens personal när den genomför sina uppgifter.

3.   När en medlemsstat ger en annan myndighet eller andra myndigheter än den centrala behöriga myndigheten behörighet att utföra offentlig kontroll, i synnerhet myndigheter på regional eller lokal nivå, skall en effektiv och ändamålsenlig samordning mellan alla berörda behöriga myndigheter säkerställas, inbegripet, i förekommande fall, på miljö- och hälsoskyddsområdet.

4.   De behöriga myndigheterna skall säkerställa den offentliga kontrollens opartiskhet, kvalitet och enhetlighet på alla nivåer. De kriterier som är förtecknade i punkt 2 måste fullt ut respekteras av varje myndighet som tilldelats befogenhet att genomföra offentliga kontroller.

5.   När det inom en behörig myndighet finns mer än en enhet med behörighet att utföra offentlig kontroll, skall en effektiv och ändamålsenlig samordning och ett effektivt och ändamålsenligt samarbete mellan dessa olika enheter säkerställas.

6.   De behöriga myndigheterna skall utföra interna revisioner eller låta utföra externa revisioner och skall med beaktande av resultaten vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att de uppfyller målen i denna förordning. Dessa revisioner skall bli föremål för oberoende granskning och genomföras på ett sätt som tillåter insyn.

7.   Detaljerade föreskrifter för tillämpningen av denna artikel får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

Artikel 5

Delegering av särskilda uppgifter i den offentliga kontrollen

1.   Den behöriga myndigheten får delegera särskilda uppgifter i den offentliga kontrollen till ett eller flera kontrollorgan i enlighet med punkterna 2, 3 och 4.

En förteckning över de uppgifter som får eller inte får delegeras får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

De åtgärder som avses i artikel 54 får emellertid inte delegeras.

2.   Den behöriga myndigheten får delegera vissa uppgifter till ett särskilt kontrollorgan, endast om

| a) | det finns en exakt beskrivning av de uppgifter som kontrollorganet får utföra och av de villkor under vilka uppgifterna får utföras, |
| --- | --- |

a)

det finns en exakt beskrivning av de uppgifter som kontrollorganet får utföra och av de villkor under vilka uppgifterna får utföras,

| b) | det kan visas att kontrollorganet






  i) | har den sakkunskap, utrustning och uppbyggnad som krävs för att utföra de uppgifter som har delegerats, |
| --- | --- | --- |

b)

det kan visas att kontrollorganet

i)

har den sakkunskap, utrustning och uppbyggnad som krävs för att utföra de uppgifter som har delegerats,

| ii) | har tillräckligt stort antal av för ändamålet väl kvalificerad och erfaren personal och |
| --- | --- |

ii)

har tillräckligt stort antal av för ändamålet väl kvalificerad och erfaren personal och

| iii) | är opartiskt och fritt från intressekonflikter när det gäller utövandet av de uppgifter som har delegerats, |
| --- | --- |

iii)

är opartiskt och fritt från intressekonflikter när det gäller utövandet av de uppgifter som har delegerats,

| c) | kontrollorganet verkar och är ackrediterat i enlighet med europeisk standard EN 45004 ”Allmänna kriterier på verksamhet av olika typer av organ som utför kontroll” och/eller en annan standard, om den är mer tillämplig för de delegerade uppgifterna, |
| --- | --- |

c)

kontrollorganet verkar och är ackrediterat i enlighet med europeisk standard EN 45004 ”Allmänna kriterier på verksamhet av olika typer av organ som utför kontroll” och/eller en annan standard, om den är mer tillämplig för de delegerade uppgifterna,

| d) | laboratorierna verkar i enlighet med standarderna i artikel 12.2, |
| --- | --- |

d)

laboratorierna verkar i enlighet med standarderna i artikel 12.2,

| e) | kontrollorganet meddelar resultaten av de kontroller som har utförts till den behöriga myndigheten, regelbundet och närhelst den behöriga myndigheten begär det; om resultaten av kontrollerna indikerar eller visar att det är sannolikt att bestämmelserna inte efterlevs, skall kontrollorganet omedelbart underrätta den behöriga myndigheten om detta, |
| --- | --- |

e)

kontrollorganet meddelar resultaten av de kontroller som har utförts till den behöriga myndigheten, regelbundet och närhelst den behöriga myndigheten begär det; om resultaten av kontrollerna indikerar eller visar att det är sannolikt att bestämmelserna inte efterlevs, skall kontrollorganet omedelbart underrätta den behöriga myndigheten om detta,

| f) | det finns en effektiv och ändamålsenlig samordning mellan den delegerande behöriga myndigheten och kontrollorganet. |
| --- | --- |

f)

det finns en effektiv och ändamålsenlig samordning mellan den delegerande behöriga myndigheten och kontrollorganet.

3.   De behöriga myndigheter som delegerar särskilda uppgifter till kontrollorgan skall vid behov genomföra revisioner eller inspektioner av kontrollorganen. Om det vid revisionen eller inspektionen framgår att sådana organ inte utför de uppgifter som har delegerats till dem på korrekt sätt, får den delegerande behöriga myndigheten återkalla delegeringen. Den skall återkalla delegeringen utan dröjsmål, om kontrollorganet inte snabbt vidtar lämpliga korrigerande åtgärder.

4.   Medlemsstater som önskar delegera särskilda kontrolluppgifter till ett kontrollorgan skall meddela kommissionen. Meddelandet skall innehålla utförliga uppgifter om

| a) | delegerande behörig myndighet, |
| --- | --- |

a)

delegerande behörig myndighet,

| b) | delegerade uppgifter, och |
| --- | --- |

b)

delegerade uppgifter, och

| c) | kontrollorgan till vilket uppgiften skall delegeras. |
| --- | --- |

c)

kontrollorgan till vilket uppgiften skall delegeras.

Artikel 6

Personal som utför offentlig kontroll

Den behöriga myndigheten skall se till att samtlig personal som utför offentlig kontroll

| a) | får utbildning som är lämplig för deras kompetensområde och som gör att de med erforderlig kompetens kan utföra sina uppgifter och utföra offentlig kontroll på ett enhetligt sätt. Denna utbildning skall allt efter omständigheterna omfatta de områden som anges i bilaga II kapitel I, |
| --- | --- |

a)

får utbildning som är lämplig för deras kompetensområde och som gör att de med erforderlig kompetens kan utföra sina uppgifter och utföra offentlig kontroll på ett enhetligt sätt. Denna utbildning skall allt efter omständigheterna omfatta de områden som anges i bilaga II kapitel I,

| b) | håller sig uppdaterade på sina respektive kompetensområden och vid behov får regelbunden vidareutbildning, och |
| --- | --- |

b)

håller sig uppdaterade på sina respektive kompetensområden och vid behov får regelbunden vidareutbildning, och

| c) | kan samarbeta över kompetensområden. |
| --- | --- |

c)

kan samarbeta över kompetensområden.

Artikel 7

Insyn och sekretess

1.   Den behöriga myndigheten skall säkerställa en hög grad av insyn när den bedriver sin verksamhet. För detta ändamål skall relevant information som innehas av myndigheten göras tillgänglig för allmänheten snarast möjligt.

Allmänheten skall i regel ha tillgång till

| a) | information om den behöriga myndighetens kontrollverksamhet och dess effektivitet, |
| --- | --- |

a)

information om den behöriga myndighetens kontrollverksamhet och dess effektivitet,

| b) | information i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

b)

information i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 178/2002.

2.   Den behöriga myndigheten skall på lämpligt sätt säkerställa att dess personal inte lämnar ut information som den fått del av i samband med utövandet arbetet med offentliga kontroller och som är av den arten att den i vederbörligen motiverade fall omfattas av sekretess. Sekretesskyddet får inte hindra spridning via behöriga myndigheter av den information som avses i punkt 1 b. Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (34) skall inte påverkas.

3.   Den information som omfattas av sekretesskydd inbegriper följande:

| — | Sekretess i samband med förundersökning eller pågående rättegång. |
| --- | --- |

—

Sekretess i samband med förundersökning eller pågående rättegång.

| — | Personppgifter. |
| --- | --- |

—

Personppgifter.

| — | De dokument som omfattas av ett undantag enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. (35) |
| --- | --- |

—

De dokument som omfattas av ett undantag enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. (35)

| — | Den information som skyddas av nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning, särskilt när det gäller tystnadsplikt, sekretess vid överläggningar, internationella förbindelser och nationellt försvar. |
| --- | --- |

—

Den information som skyddas av nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning, särskilt när det gäller tystnadsplikt, sekretess vid överläggningar, internationella förbindelser och nationellt försvar.

Artikel 8

Förfaranden för kontroll

1.   De behöriga myndigheterna skall utföra offentliga kontroller i enlighet med dokumenterade förfaranden. Dessa förfaranden skall inbegripa information och instruktioner till den personal som genomför offentlig kontroll på bl.a. de områden som avses i bilaga II kapitel II.

2.   Medlemsstaterna skall se till att det finns rättsliga förfaranden för att säkerställa att personalen vid de behöriga myndigheterna har tillträde till foder- och livsmedelsföretagarnas lokaler och tillgång till deras dokumentation, så att de kan utföra sina uppgifter på ett korrekt sätt.

3.   De behöriga myndigheterna skall ha inrättat förfaranden för att

| a) | kontrollera att den offentliga kontroll som de utför är effektiv, och |
| --- | --- |

a)

kontrollera att den offentliga kontroll som de utför är effektiv, och

| b) | se till att korrigerande åtgärder vidtas vid behov och att den dokumentation som avses i punkt 1 hålls uppdaterad på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

b)

se till att korrigerande åtgärder vidtas vid behov och att den dokumentation som avses i punkt 1 hålls uppdaterad på lämpligt sätt.

4.   Kommissionen får utarbeta vägledningar för den offentliga kontrollen i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Dessa vägledningar får i synnerhet innehålla rekommendationer om offentlig kontroll av

| a) | genomförandet av HACCP-principerna, |
| --- | --- |

a)

genomförandet av HACCP-principerna,

| b) | ledningssystem som foder- eller livsmedelsföretagare tillämpar för att uppfylla kraven i foder- eller livsmedelslagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

ledningssystem som foder- eller livsmedelsföretagare tillämpar för att uppfylla kraven i foder- eller livsmedelslagstiftningen,

| c) | den mikrobiologiska, fysiska och kemiska foder- och livsmedelssäkerheten. |
| --- | --- |

c)

den mikrobiologiska, fysiska och kemiska foder- och livsmedelssäkerheten.

Artikel 9

Rapporter

1.   Den behöriga myndigheten skall upprätta rapporter om den offentliga kontrollen som den har utfört.

2.   Rapporterna skall innehålla en beskrivning av syftet med den offentliga kontrollen, den kontrollmetod som tillämpats, resultaten av den offentliga kontrollen och i förekommande fall de åtgärder som skall vidtas av den berörda företagaren.

3.   Åtminstone vid bristande efterlevnad skall den behöriga myndigheten lämna en kopia av den rapport som avses i punkt 2 till den berörda företagaren.

Artikel 10

Kontrollverksamhet, kontrollmetoder och kontrollteknik

1.   Uppgifter i samband med offentlig kontroll skall i allmänhet utföras med användning av lämpliga kontrollmetoder och kontrolltekniker såsom kartläggning, övervakning, verifiering, revision, inspektion, provtagning och analys.

2.   Offentlig kontroll av foder och livsmedel skall bland annat inbegripa följande verksamhet.

| a) | Granskning av alla kontrollsystem som inrättats av foder- och livsmedelsföretagarna och de resultat som erhållits genom dessa. |
| --- | --- |

a)

Granskning av alla kontrollsystem som inrättats av foder- och livsmedelsföretagarna och de resultat som erhållits genom dessa.

| b) | Inspektion av






  i) | primärproduktionsanläggningar, foder- och livsmedelsföretag, inklusive deras omgivning, lokaler, kontor, utrustning, anläggningar och maskiner, transporter samt foder och livsmedel, |
| --- | --- | --- |

b)

Inspektion av

i)

primärproduktionsanläggningar, foder- och livsmedelsföretag, inklusive deras omgivning, lokaler, kontor, utrustning, anläggningar och maskiner, transporter samt foder och livsmedel,

| ii) | råvaror, ingredienser, processhjälpmedel och andra produkter som används för beredning och framställning av foder och livsmedel, |
| --- | --- |

ii)

råvaror, ingredienser, processhjälpmedel och andra produkter som används för beredning och framställning av foder och livsmedel,

| iii) | halvfabrikat, |
| --- | --- |

iii)

halvfabrikat,

| iv) | material och föremål avsedda att komma i kontakt med livsmedel, |
| --- | --- |

iv)

material och föremål avsedda att komma i kontakt med livsmedel,

| v) | produkter och metoder för rengöring och underhåll samt bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

v)

produkter och metoder för rengöring och underhåll samt bekämpningsmedel,

| vi) | märkning, presentation och reklam. |
| --- | --- |

vi)

märkning, presentation och reklam.

| c) | Kontroll av hygienförhållandena i foder- och livsmedelsföretag. |
| --- | --- |

c)

Kontroll av hygienförhållandena i foder- och livsmedelsföretag.

| d) | Bedömning av rutinerna för god tillverkningssed (GMP), god hygienpraxis, god lantbrukssed och HACCP, varvid hänsyn skall tas till användningen av de vägledningar som fastställs i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

Bedömning av rutinerna för god tillverkningssed (GMP), god hygienpraxis, god lantbrukssed och HACCP, varvid hänsyn skall tas till användningen av de vägledningar som fastställs i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

| e) | Granskning av skriftlig eller annan dokumentation som kan vara relevant för bedömningen av foderoch livsmedelslagstiftningens efterlevnad. |
| --- | --- |

e)

Granskning av skriftlig eller annan dokumentation som kan vara relevant för bedömningen av foderoch livsmedelslagstiftningens efterlevnad.

| f) | Utfrågning av foder- och livsmedelsföretagare och deras personal. |
| --- | --- |

f)

Utfrågning av foder- och livsmedelsföretagare och deras personal.

| g) | Avläsning av mätinstrument installerade av foder- eller livsmedelsföretaget. |
| --- | --- |

g)

Avläsning av mätinstrument installerade av foder- eller livsmedelsföretaget.

| h) | Mätning som utförs med den behöriga myndighetens egna instrument för att kontrollera de mätningar som foder- eller livsmedelsföretaget har gjort. |
| --- | --- |

h)

Mätning som utförs med den behöriga myndighetens egna instrument för att kontrollera de mätningar som foder- eller livsmedelsföretaget har gjort.

| i) | Annan verksamhet som krävs för att se till att förordningens mål uppfylls. |
| --- | --- |

i)

Annan verksamhet som krävs för att se till att förordningens mål uppfylls.

KAPITEL III:

PROVTAGNING OCH ANALYS

Artikel 11

Provtagnings- och analysmetoder

1.   De provtagnings- och analysmetoder som används i den offentliga kontrollen skall överensstämma med relevanta gemenskapsföreskrifter eller,

| a) | om sådana inte finns, med internationellt erkända bestämmelser eller protokoll, t.ex. sådana som har godkänts av Europeiska standardiseringskommittén (CEN) eller sådana om vilka överenskommits i nationell lagstiftning, eller |
| --- | --- |

a)

om sådana inte finns, med internationellt erkända bestämmelser eller protokoll, t.ex. sådana som har godkänts av Europeiska standardiseringskommittén (CEN) eller sådana om vilka överenskommits i nationell lagstiftning, eller

| b) | i avsaknad av ovanstående, med andra metoder som lämpar sig för det avsedda ändamålet eller som tagits fram i enlighet med vetenskapliga protokoll. |
| --- | --- |

b)

i avsaknad av ovanstående, med andra metoder som lämpar sig för det avsedda ändamålet eller som tagits fram i enlighet med vetenskapliga protokoll.

2.   Om punkt 1 inte är tillämplig, får analysmetoderna valideras vid ett enda laboratorium enligt ett internationellt erkänt protokoll.

3.   Analysmetoderna skall om möjligt kännetecknas av de relevanta kriterierna i bilaga III.

4.   Tillämpningsåtgärder får vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3 för

| a) | provtagnings- och analysmetoder, inklusive de verifierings- eller referensmetoder som skall användas vid tvister, |
| --- | --- |

a)

provtagnings- och analysmetoder, inklusive de verifierings- eller referensmetoder som skall användas vid tvister,

| b) | prestationskriterier, analysparametrar, mätosäkerhet och förfaranden för validering av de metoder som avses i a, och |
| --- | --- |

b)

prestationskriterier, analysparametrar, mätosäkerhet och förfaranden för validering av de metoder som avses i a, och

| c) | bestämmelser för tolkning av resultat. |
| --- | --- |

c)

bestämmelser för tolkning av resultat.

5.   De behöriga myndigheterna skall inrätta lämpliga förfaranden för att säkerställa rätten för de foderoch livsmedelsföretagare vars produkter är föremål för provtagning och analys att begära ett kompletterande expertutlåtande, utan att det påverkar de behöriga myndigheternas skyldighet att i nödsituationer omedelbart vidta åtgärder.

6.   De skall särskilt se till att foder- och livsmedelsföretagarna i detta syfte kan få tillräckligt antal prov för ett kompletterande expertutlåtande, utom när detta är omöjligt när det rör sig om mycket lättfördärvliga produkter eller endast en mycket liten mängd substrat finns att tillgå.

7.   Proverna skall hanteras och märkas så att både deras rättsliga och deras analytiska giltighet säkerställs.

Artikel 12

Officiella laboratorier

1.   Den behöriga myndigheten skall utse laboratorier som får analysera prover som tagits vid offentlig kontroll.

2.   Den behöriga myndigheten får dock endast utse laboratorier som bedriver verksamhet, och är bedömda och ackrediterade i enlighet med följande europeiska standarder:

| a) | EN ISO/IEC 17025 ”Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier”. |
| --- | --- |

a)

EN ISO/IEC 17025 ”Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier”.

| b) | EN 45002 ”Provningslaboratorier — Allmänna krav för bedömning”. |
| --- | --- |

b)

EN 45002 ”Provningslaboratorier — Allmänna krav för bedömning”.

| c) | EN 45003 ”Ackrediteringssystem för kalibrerings- och provningslaboratorier — Allmänna krav på verksamhet och för godkännande”. |
| --- | --- |

c)

EN 45003 ”Ackrediteringssystem för kalibrerings- och provningslaboratorier — Allmänna krav på verksamhet och för godkännande”.

Hänsyn skall därvid tas till de kriterier för olika analysmetoder som fastställs i gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning.

3.   Ackrediteringen och bedömningen av de provningslaboratorier som avses i punkt 2 får avse enskilda metoder eller grupper av metoder.

4.   Den behöriga myndigheten får återkalla den utnämning som avses i punkt 1 när villkoren i punkt 2 inte längre är uppfyllda.

KAPITEL IV:

KRISHANTERING

Artikel 13

Beredskapsplaner för foder och livsmedel

1.   För tillämpningen av den allmänna plan för krishantering som avses i artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002 skall medlemsstaterna upprätta beredskapsplaner för åtgärder som omedelbart skall vidtas om foder eller livsmedel visar sig utgöra en allvarlig risk för människor eller djur, antingen direkt eller via miljön.

2.   I beredskapsplanerna skall det anges

| a) | vilka administrativa myndigheter som skall medverka, |
| --- | --- |

a)

vilka administrativa myndigheter som skall medverka,

| b) | deras befogenheter och ansvarsområden, och |
| --- | --- |

b)

deras befogenheter och ansvarsområden, och

| c) | kanaler och förfaranden för informationsutbyte mellan de berörda parterna. |
| --- | --- |

c)

kanaler och förfaranden för informationsutbyte mellan de berörda parterna.

3.   Medlemsstaterna skall alltefter behov se över dessa beredskapsplaner, särskilt i samband med organisationsändringar inom den behöriga myndigheten och eller som en följd av praktiska erfarenheter, bland annat från simuleringsövningar.

4.   Vid behov kan genomförandeåtgärder antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3. Sådana åtgärder skall fastställa harmoniserade bestämmelser avseende beredskapsplaner i den omfattning som är nödvändig för att säkerställa att beredskapsplanerna är förenliga med den allmänna plan för krishantering som avses i artikel 55 i förordning (EG) nr 178/2002. Av åtgärderna skall det vidare framgå hur berörda parter skall medverka i utarbetandet och verkställandet av beredskapsplanerna.

KAPITEL V:

OFFENTLIGA KONTROLLER AV INFÖRSELN AV FODER OCH LIVSMEDEL FRÅN TREDJELÄNDER

Artikel 14

Offentlig kontroll av foder och livsmedel av animaliskt ursprung

1.   Denna förordning skall inte påverka de krav på veterinärkontroller av foder och livsmedel av animaliskt ursprung som föreskrivs i direktiv 97/78/EG. Den behöriga myndighet som utsetts i enlighet med direktiv 97/78/EG skall dessutom utföra offentliga kontroller för att i förekommande fall kontrollera efterlevnaden av de aspekter av foder- och livsmedelslagstiftningen som inte omfattas av direktivet, inklusive de aspekter som avses i avdelning VI kapitel II i denna förordning.

2.   De allmänna bestämmelserna i artiklarna 18—25 i denna förordning skall även gälla för offentliga kontroller av allt foder och alla livsmedel, även foder och livsmedel av animaliskt ursprung.

3.   Tillfredsställande resultat vid kontroller av varor som

| a) | omfattas av ett av de tullförfaranden som avses i artikel 4.16 b-4.16 f i förordning (EEG) nr 2913/92, eller |
| --- | --- |

a)

omfattas av ett av de tullförfaranden som avses i artikel 4.16 b-4.16 f i förordning (EEG) nr 2913/92, eller

| b) | skall hanteras i frizoner eller frilager i den mening som avses i artikel 4.15 b i förordning (EEG) nr 2913/92, |
| --- | --- |

b)

skall hanteras i frizoner eller frilager i den mening som avses i artikel 4.15 b i förordning (EEG) nr 2913/92,

skall varken påverka foder- och livsmedelsföretagarnas skyldighet att se till att foder och livsmedel följer foder- och livsmedelslagstiftningen från och med att de övergår till fri omsättning, eller hindra ytterligare offentlig kontroll av berört foder eller livsmedel.

Artikel 15

Offentlig kontroll av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung

1.   Den behöriga myndigheten skall regelbundet genomföra offentliga kontroller av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som inte omfattas av direktiv 97/78/EG och som importeras till de territorier som anges i bilaga I. Myndigheten skall genomföra denna kontroll på grundval av den fleråriga nationella kontrollplan som upprättats i enlighet med artiklarna 41—43 och mot bakgrund av potentiella risker. Kontrollerna skall omfatta alla aspekter av foder- och livsmedelslagstiftningen.

2.   Dessa kontroller skall genomföras på en lämplig plats, inbegripet platsen för införsel av varor till ett av de i bilaga I angivna territorierna, på platsen för övergången till fri omsättning, i lager, i de importerande foder- och livsmedelsföretagarnas lokaler eller i andra led av foder- och livsmedelskedjan.

3.   Kontrollerna får även genomföras beträffande varor som

| a) | omfattas av ett av de tullförfaranden som avses i artikel 4.16 b-4.16 f i förordning (EEG) nr 2913/92, eller |
| --- | --- |

a)

omfattas av ett av de tullförfaranden som avses i artikel 4.16 b-4.16 f i förordning (EEG) nr 2913/92, eller

| b) | som skall föras in i frizoner eller frilager enligt artikel 4.15 b i förordning (EEG) nr 2913/92. |
| --- | --- |

b)

som skall föras in i frizoner eller frilager enligt artikel 4.15 b i förordning (EEG) nr 2913/92.

4.   Tillfredsställande resultat vid de kontroller som avses i punkt 3 skall varken påverka foder- och livsmedelsföretagarnas skyldighet att se till att foder och livsmedel följer foder- och livsmedelslagstiftningen från och med tidpunkten då de övergår till fri omsättning, eller hindra att ytterligare offentlig kontroll av berört foder eller livsmedel utförs.

5.   En förteckning över sådant foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som på grundval av kända eller oförutsedda risker skall underkastas strängare offentliga kontroller på platsen för införsel till de territorier som avses i bilaga I skall upprättas och uppdateras i enlighet med förfarandet i artikel 62.3. Frekvensen och typen av dessa kontroller skall fastställas enligt samma förfarande. Det får samtidigt fastställas avgifter för dessa kontroller i enlighet med samma förfarande.

Artikel 16

Typer av kontroll av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung

1.   Den offentliga kontroll som avses i artikel 15.1 skall innefatta åtminstone en systematisk dokumentkontroll, stickprovsundersökningar av identiteten och, vid behov, en fysiskt kontroll.

2.   Fysiska kontroller skall genomföras med en frekvens som beror på

| a) | de risker som hänger samman med olika typer av foder och livsmedel, |
| --- | --- |

a)

de risker som hänger samman med olika typer av foder och livsmedel,

| b) | tidigare erfarenheter vad gäller ursprungslandets, ursprungsanläggningens och de importerande och exporterande foder- eller livsmedelsföretagarnas efterlevnad av kraven för den berörda produkten, |
| --- | --- |

b)

tidigare erfarenheter vad gäller ursprungslandets, ursprungsanläggningens och de importerande och exporterande foder- eller livsmedelsföretagarnas efterlevnad av kraven för den berörda produkten,

| c) | de kontroller som det foder- eller livsmedelsföretag som senast importerade produkten har utfört, |
| --- | --- |

c)

de kontroller som det foder- eller livsmedelsföretag som senast importerade produkten har utfört,

| d) | de garantier som den behöriga myndigheten i ursprungstredjelandet har givit. |
| --- | --- |

d)

de garantier som den behöriga myndigheten i ursprungstredjelandet har givit.

3.   Medlemsstaterna skall se till att fysiska kontroller genomförs under lämpliga betingelser och på en plats med tillgång till lämpliga anordningar för kontroll, där undersökningar kan utföras ordentligt, ett antal till riskhanteringen anpassade prover tas och foder och livsmedel hanteras på ett hygieniskt sätt. Proverna skall hanteras så att både deras rättsliga och deras analytiska giltighet säkerställs. Medlemsstaterna skall se till att utrustning och metoder lämpar sig för kontroll av de gränsvärden som fastställts i gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning.

Artikel 17

Införselställen och förhandsanmälan

1.   Medlemsstaterna skall, för genomförandet av den offentliga kontroll som avses i artikel 15.5

| — | utse bestämda ställen för införsel till sitt territorium som är utrustade med lämpliga anordningar för kontroll av de olika foder- och livsmedelstyperna, och |
| --- | --- |

—

utse bestämda ställen för införsel till sitt territorium som är utrustade med lämpliga anordningar för kontroll av de olika foder- och livsmedelstyperna, och

| — | kräva att de foder- och livsmedelsföretagare som är ansvariga för sändningarna förhandsanmäler sändningarnas ankomst och beskaffenhet. |
| --- | --- |

—

kräva att de foder- och livsmedelsföretagare som är ansvariga för sändningarna förhandsanmäler sändningarnas ankomst och beskaffenhet.

Medlemsstaterna får tillämpa samma bestämmelser för annat foder av icke-animaliskt ursprung.

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om alla åtgärder de vidtar enligt punkt 1.

De skall utforma dessa åtgärder på ett sådant sätt att onödiga avbrott i handeln undviks.

Artikel 18

Åtgärder vid misstanke

Vid misstanke om bristande efterlevnad eller om det föreligger tveksamhet om sändningens identitet eller faktiska destination, eller i fråga om överensstämmelsen mellan sändningen och garantier som intygats, skall den behöriga myndigheten utföra offentliga kontroller för att bekräfta eller undanröja misstankar eller tveksamheter. Den behöriga myndigheten skall omhänderta den berörda sändningen tills den erhållit resultaten av den offentliga kontrollen.

Artikel 19

Åtgärder efter offentlig kontroll av foder och livsmedel från tredjeländer

1.   Den behöriga myndigheten skall omhänderta livsmedel eller foder från tredjeländer som inte överensstämmer med bestämmelserna i foder- eller livsmedelslagstiftningen, och efter att ha hört de foder- eller livsmedelsföretagare som ansvarar för sändningen skall den vidta följande åtgärder i fråga om sådant foder eller livsmedel:

| a) | Förordna om att fodret eller livsmedlet destrueras, blir föremål för särskild behandling i enlighet med artikel 20 eller återsänds utanför gemenskapen i enlighet med artikel 21; andra lämpliga åtgärder får också vidtas, t.ex. användning av foder eller livsmedel för andra ändamål än de som de ursprungligen var avsedda för. |
| --- | --- |

a)

Förordna om att fodret eller livsmedlet destrueras, blir föremål för särskild behandling i enlighet med artikel 20 eller återsänds utanför gemenskapen i enlighet med artikel 21; andra lämpliga åtgärder får också vidtas, t.ex. användning av foder eller livsmedel för andra ändamål än de som de ursprungligen var avsedda för.

| b) | Om fodret eller livsmedlet redan har släppts ut på marknaden, övervaka det eller om så krävs förordna om att det återkallas eller dras tillbaka från marknaden innan någon av de åtgärder som anges ovan vidtas. |
| --- | --- |

b)

Om fodret eller livsmedlet redan har släppts ut på marknaden, övervaka det eller om så krävs förordna om att det återkallas eller dras tillbaka från marknaden innan någon av de åtgärder som anges ovan vidtas.

| c) | Se till att foder och livsmedel inte ger upphov till skadliga effekter på människors eller djurs hälsa, varken direkt eller via miljön under eller i avvaktan på genomförande av någon av de åtgärder som avses i leden a och b. |
| --- | --- |

c)

Se till att foder och livsmedel inte ger upphov till skadliga effekter på människors eller djurs hälsa, varken direkt eller via miljön under eller i avvaktan på genomförande av någon av de åtgärder som avses i leden a och b.

2.   Om emellertid

| a) | det vid de offentliga kontroller som avses i artiklarna 14 och 15 framgår att en sändning är skadlig eller icke säker för människors eller djurs hälsa, skall den behöriga myndigheten omhänderta den aktuella sändningen i avvaktan på att den destrueras eller vidta andra lämpliga åtgärder som är nödvändiga för att skydda människors och djurs hälsa, |
| --- | --- |

a)

det vid de offentliga kontroller som avses i artiklarna 14 och 15 framgår att en sändning är skadlig eller icke säker för människors eller djurs hälsa, skall den behöriga myndigheten omhänderta den aktuella sändningen i avvaktan på att den destrueras eller vidta andra lämpliga åtgärder som är nödvändiga för att skydda människors och djurs hälsa,

| b) | foder eller livsmedel av icke-animaliskt ursprung som är föremål för strängare kontroller i enlighet med artikel 15.5 inte kontrollerats eller hanterats i enlighet med vad som fastställs i artikel 17, skall den behöriga myndigheten se till att det utan dröjsmål återkallas och omhändertas och att det därefter antingen destrueras eller återsänds i enlighet med artikel 21. |
| --- | --- |

b)

foder eller livsmedel av icke-animaliskt ursprung som är föremål för strängare kontroller i enlighet med artikel 15.5 inte kontrollerats eller hanterats i enlighet med vad som fastställs i artikel 17, skall den behöriga myndigheten se till att det utan dröjsmål återkallas och omhändertas och att det därefter antingen destrueras eller återsänds i enlighet med artikel 21.

3.   Om foder och livsmedel nekas införsel skall den behöriga myndigheten informera kommissionen och de övriga medlemsstaterna om sakförhållandet och om de aktuella produkternas identitet i enlighet med det förfarande som anges i artikel 50.3 i förordning (EG) nr 178/2002 samt underrätta tullen om sitt beslut och samtidigt informera om sändningens slutliga destination.

4.   Beslut avseende sändningar skall omfattas av rätten att överklaga enligt artikel 54.3.

Artikel 20

Särskild behandling

1.   Den särskilda behandling som avses i artikel 19 kan innebära

| a) | behandling eller bearbetning för att bringa fodret eller livsmedlet i överensstämmelse med kraven i gemenskapslagstiftningen eller med kraven i ett tredjeland som produkterna återsänds till, däribland dekontaminering om så är lämpligt, dock inte utspädning. |
| --- | --- |

a)

behandling eller bearbetning för att bringa fodret eller livsmedlet i överensstämmelse med kraven i gemenskapslagstiftningen eller med kraven i ett tredjeland som produkterna återsänds till, däribland dekontaminering om så är lämpligt, dock inte utspädning.

| b) | bearbetning på något annat lämpligt sätt för andra ändamål än att användas som foder eller livsmedel. |
| --- | --- |

b)

bearbetning på något annat lämpligt sätt för andra ändamål än att användas som foder eller livsmedel.

2.   Den behöriga myndigheten skall se till att den särskilda behandlingen utförs på anläggningar under myndighetens eller en annan medlemsstats kontroll och i enlighet med de villkor som fastställts i enlighet med förfarandet i artikel 62.3 eller, om sådana villkor inte fastställts, i enlighet med nationella regler.

Artikel 21

Återsändning

1.   Den behöriga myndigheten skall tillåta återsändning endast om

| a) | destinationen har avtalats med den foder- eller livsmedelsföretagare som ansvarar för sändningen, och |
| --- | --- |

a)

destinationen har avtalats med den foder- eller livsmedelsföretagare som ansvarar för sändningen, och

| b) | foder- eller livsmedelsföretagaren först har informerat den behöriga myndigheten i ursprungstredjelandet eller destinationstredjelandet, om dessa inte är identiska, om skälen till att berörda foder eller livsmedel inte kunnat släppas ut på marknaden i gemenskapen och omständigheterna kring detta, och |
| --- | --- |

b)

foder- eller livsmedelsföretagaren först har informerat den behöriga myndigheten i ursprungstredjelandet eller destinationstredjelandet, om dessa inte är identiska, om skälen till att berörda foder eller livsmedel inte kunnat släppas ut på marknaden i gemenskapen och omständigheterna kring detta, och

| c) | den behöriga myndigheten i destinationstredjelandet, om annat än ursprungstredjelandet, har meddelat den behöriga myndigheten att den är beredd att godta sändningen. |
| --- | --- |

c)

den behöriga myndigheten i destinationstredjelandet, om annat än ursprungstredjelandet, har meddelat den behöriga myndigheten att den är beredd att godta sändningen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av de nationella bestämmelser som gäller i fråga om tidsfrister för att begära in kompletterande expertutlåtanden, skall återsändningen, om resultaten av den offentliga kontrollen inte hindrar detta, som regel, ske senast 60 dagar efter den dag då den behöriga myndigheten beslutat om sändningens destination förutom i de fall rättsliga åtgärder vidtagits. Om sändningen inte har återsänts inom 60 dagar skall sändningen destrueras om inget giltigt skäl till förseningen föreligger.

3.   I väntan på återsändning eller på bekräftelse av skälen till att de har avvisats, skall den behöriga myndigheten omhänderta sändningarna.

4.   Den behöriga myndigheten skall underrätta kommissionen och övriga medlemsstater i enlighet med förfarandet i artikel 50.3 i förordning (EG) nr 178/2002, samt underrätta tullmyndigheterna om sitt beslut. De behöriga myndigheterna skall samarbeta i enlighet med bestämmelserna i avdelning IV för att vidta ytterligare åtgärder som krävs för att förhindra att de avvisade sändningarna återinförs till gemenskapen.

Artikel 22

Kostnader

Den foder- eller livsmedelsföretagare som ansvarar för sändningen eller dennes ombud skall bära de behöriga myndigheternas kostnader för verksamheter som avses i artiklarna 18, 19, 20 och 21.

Artikel 23

Godkännande av kontroller som utförs av tredjeländer före export

1.   Särskilda kontroller före export som ett tredjeland utför på foder och livsmedel omedelbart före export till gemenskapen för att kontrollera att de exporterade produkterna uppfyller gemenskapens krav, får godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3. Godkännandet får endast gälla foder och livsmedel som härstammar från det berörda tredjelandet och får beviljas för en eller flera produkter.

2.   När ett sådant godkännande har beviljats får frekvensen av importkontroller av foder och livsmedel minskas som en följd därav. Medlemsstaterna skall dock genomföra offentlig kontroll av foder och livsmedel som importerats i enlighet med godkännandet i punkt 1 för att se till att de kontroller som utförts i tredjelandet före export förblir effektiva.

3.   Godkännandet i punkt 1 kan endast beviljas ett tredjeland om

| a) | det vid en gemenskapsrevision har framkommit att foder eller livsmedel som exporterats till gemenskapen uppfyller gemenskapens krav, eller likvärdiga krav, |
| --- | --- |

a)

det vid en gemenskapsrevision har framkommit att foder eller livsmedel som exporterats till gemenskapen uppfyller gemenskapens krav, eller likvärdiga krav,

| b) | de kontroller som utförts i tredjelandet före leverans anses tillräckligt effektiva och ändamålsenliga för att kunna ersätta eller reducera de dokument- och identitetskontroller och fysiska kontroller som anges i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

de kontroller som utförts i tredjelandet före leverans anses tillräckligt effektiva och ändamålsenliga för att kunna ersätta eller reducera de dokument- och identitetskontroller och fysiska kontroller som anges i gemenskapslagstiftningen.

4.   I det godkännande som avses i punkt 1 skall den behöriga myndighet i tredjelandet som ansvarar för genomförandet av kontroller före export anges, och i förekommande fall även kontrollorgan till vilket den behöriga myndigheten får delegera vissa uppgifter. En sådan delegering får endast godkännas om kriterierna i artikel 5, eller likvärdiga villkor, uppfylls.

5.   Den behöriga myndigheten och de kontrollorgan som anges i godkännandet skall ansvara för kontakterna med gemenskapen.

6.   Den behöriga myndigheten eller kontrollorganet i tredjelandet skall säkerställa officiell certifiering av varje sändning som kontrollerats innan den förs in till ett av de territorier som förtecknas i bilaga I. I det godkännande som avses i punkt 1 skall en förlaga till sådan certifiering anges.

7.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 50.3 i förordning (EG) nr 178/2002 skall medlemsstaterna, om den offentliga importkontrollen som omfattas av förfarandet i punkt 2 visar att bestämmelserna i betydande utsträckning inte följs, omedelbart anmäla detta till kommissionen, övriga medlemsstater och berörda företagare i enlighet med det förfarande som anges i avdelning IV i den här förordningen; medlemsstaterna skall öka antalet sändningar som kontrolleras och förvara ett lämpligt antal prov under lämpliga lagringsförhållanden om så krävs för en vederbörlig undersökningen.

8.   Om det konstateras att varorna i ett betydande antal sändningar inte överensstämmer med uppgifterna i de intyg som utfärdats av tredjelandets behöriga myndighet eller kontrollorgan, skall den reducerade frekvens som avses i punkt 2 inte längre tillämpas.

Artikel 24

Behöriga myndigheter och tullen

1.   De behöriga myndigheterna och tullen skall ha ett nära samarbete i genomförandet av den offentliga kontroll som behandlas i detta kapitel.

2.   Tullen skall i fråga om sändningar av foder och livsmedel av animaliskt ursprung och av foder och livsmedel som avses i artikel 15.5 inte tillåta införsel eller hantering i frizoner eller frilager utan den behöriga myndighetens medgivande.

3.   Om provtagning sker skall den behöriga myndigheten informera tullen och de berörda företagarna om detta och uppge om varorna kan släppas innan resultaten från analysen av proverna föreligger, förutsatt att sändningens spårbarhet säkerställs.

4.   Vid övergång till fri omsättning skall de behöriga myndigheterna och tullen samarbeta i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 2—6 i förordning (EEG) nr 339/93.

Artikel 25

Genomförandeåtgärder

1.   Nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den offentliga kontrollen vid införseln av foder och livsmedel genomförs på ett enhetligt sätt, skall fastställas enligt förfarandet i artikel 62.3.

2.   Närmare bestämmelser får särskilt fastställas för

| a) | foder och livsmedel som importeras eller som är föremål för något av de tullförfaranden som anges i artikel 4.16 b-4.16 f i förordning (EEG) nr 2913/92 eller som skall hanteras i frizoner eller frilager i den mening som avses i artikel 4.15 b i förordning (EEG) nr 2913/92, |
| --- | --- |

a)

foder och livsmedel som importeras eller som är föremål för något av de tullförfaranden som anges i artikel 4.16 b-4.16 f i förordning (EEG) nr 2913/92 eller som skall hanteras i frizoner eller frilager i den mening som avses i artikel 4.15 b i förordning (EEG) nr 2913/92,

| b) | livsmedel som är avsedda för besättning och passagerare på transportmedel i internationell trafik, |
| --- | --- |

b)

livsmedel som är avsedda för besättning och passagerare på transportmedel i internationell trafik,

| c) | foder och livsmedel som fjärrbeställts (t.ex. via post, telefon eller Internet) och levererats till konsumenten, |
| --- | --- |

c)

foder och livsmedel som fjärrbeställts (t.ex. via post, telefon eller Internet) och levererats till konsumenten,

| d) | foder som är avsett för sällskapsdjur eller hästar och livsmedel som passagerare och besättning på transportmedel i internationell trafik medför, |
| --- | --- |

d)

foder som är avsett för sällskapsdjur eller hästar och livsmedel som passagerare och besättning på transportmedel i internationell trafik medför,

| e) | särskilda villkor eller undantag som gäller vissa territorier som anges i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2913/92, för att ta hänsyn till de begränsningar som följer av de speciella naturförhållanden som utmärker dessa territorier, |
| --- | --- |

e)

särskilda villkor eller undantag som gäller vissa territorier som anges i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2913/92, för att ta hänsyn till de begränsningar som följer av de speciella naturförhållanden som utmärker dessa territorier,

| f) | att säkerställa enhetligheten i beslut av behöriga myndigheter avseende livsmedel och foder från tredjeländer inom ramen för artikel 19, |
| --- | --- |

f)

att säkerställa enhetligheten i beslut av behöriga myndigheter avseende livsmedel och foder från tredjeländer inom ramen för artikel 19,

| g) | återsändningar från ett tredjeland av produkter med ursprung i gemenskapen, |
| --- | --- |

g)

återsändningar från ett tredjeland av produkter med ursprung i gemenskapen,

| h) | dokument som måste åtfölja sändningar när prover har tagits. |
| --- | --- |

h)

dokument som måste åtfölja sändningar när prover har tagits.

KAPITEL VI:

FINANSIERING AV OFFENTLIG KONTROLL

Artikel 26

Allmän princip

Medlemsstaterna skall se till att tillräckliga finansiella resurser finns tillgängliga för att tillhandahålla nödvändig personal och andra resurser för offentlig kontroll genom den finansieringsform som anses lämplig, exempelvis allmän beskattning, avgifter eller pålagor.

Artikel 27

Avgifter eller pålagor

1.   Medlemsstaterna får ta ut avgifter eller pålagor för att täcka kostnaderna för offentlig kontroll.

2.   Medlemsstaterna skall dock beträffande de verksamheter som avses i bilaga IV, avsnitt A och i bilaga V, avsnitt A se till att en avgift tas ut.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 4 och 6 skall de avgifter som uttagits för de särskilda verksamheter som anges i bilaga IV, avsnitt A och bilaga V, avsnitt A inte understiga den minimisats som anges i bilaga IV, avsnitt B och bilaga V, avsnitt B. När det gäller de verksamheter som avses i bilaga IV, avsnitt A får medlemsstaterna dock under en övergångsperiod fram till den 1 januari 2008 fortsätta att använda de belopp som för närvarande tillämpas enligt direktiv 85/73/EEG.

Beloppen i bilaga IV, avsnitt B och i bilaga V, avsnitt B skall uppdateras minst vartannat år, i enlighet med förfarandet i artikel 62.3, i synnerhet för att beakta inflationen.

4.   Avgifter som uttagits för offentlig kontroll i enlighet med punkt 1 eller 2

| a) | får inte vara högre än de ansvariga behöriga myndigheternas kostnader i förhållande till de kriterier som anges i bilaga VI, och |
| --- | --- |

a)

får inte vara högre än de ansvariga behöriga myndigheternas kostnader i förhållande till de kriterier som anges i bilaga VI, och

| b) | får fastställas som schablonbelopp på grundval av de kostnader som de behöriga myndigheterna haft under en bestämd tid eller, i tillämpliga fall, till de belopp som fastställs i bilaga IV, avsnitt B eller i bilaga V, avsnitt B. |
| --- | --- |

b)

får fastställas som schablonbelopp på grundval av de kostnader som de behöriga myndigheterna haft under en bestämd tid eller, i tillämpliga fall, till de belopp som fastställs i bilaga IV, avsnitt B eller i bilaga V, avsnitt B.

5.   Vid fastställandet av avgifterna skall medlemsstaterna beakta följande:

| a) | Typ av företag och relevanta riskfaktorer. |
| --- | --- |

a)

Typ av företag och relevanta riskfaktorer.

| b) | Särskilda omständigheter för företag med liten produktion. |
| --- | --- |

b)

Särskilda omständigheter för företag med liten produktion.

| c) | De traditionella metoder som används för produktion, bearbetning och distribution. |
| --- | --- |

c)

De traditionella metoder som används för produktion, bearbetning och distribution.

| d) | Behoven hos de företag som är lokaliserade i regioner med särskilda geografiska begränsningar. |
| --- | --- |

d)

Behoven hos de företag som är lokaliserade i regioner med särskilda geografiska begränsningar.

6.   När medlemsstaterna, med anledning av foder- och livsmedelsföretagens system för egenkontroll och spårning och graden av efterlevnad som konstateras vid offentlig kontroll för en viss typ av foder eller livsmedel, eller verksamhet, väljer att genomföra offentlig kontroll vid färre tillfällen eller för att beakta kriterierna i punkt 5 b-5 d, får de fastställa en lägre avgift för offentlig kontroll än minimibeloppet i punkt 4 b, förutsatt att den berörda medlemsstaten till kommissionen redovisar

| a) | typ av livsmedel, foder eller verksamhet som avses, |
| --- | --- |

a)

typ av livsmedel, foder eller verksamhet som avses,

| b) | kontroller som genomförts vid de berörda företagen, och |
| --- | --- |

b)

kontroller som genomförts vid de berörda företagen, och

| c) | metoden för att beräkna avgiftssänkningen. |
| --- | --- |

c)

metoden för att beräkna avgiftssänkningen.

7.   Om den behöriga myndigheten genomför flera typer av offentliga kontroller av foder och livsmedel samtidigt på en enda anläggning skall den betrakta dessa kontroller som en enda aktivitet och ta ut en enda avgift.

8.   Avgifter som avser importkontroller skall betalas av företagaren eller dennes företrädare till den behöriga myndighet som ansvarar för importkontrollen.

9.   Avgifter får inte återbetalas direkt eller indirekt, förutom i de fall de har uttagits felaktigt.

10.   Utan att det påverkar de kostnader som härrör från de utgifter som avses i artikel 28 får medlemsstaterna inte ta ut andra avgifter än de som anges i denna artikel för genomförandet av den här förordningen.

11.   Företagare eller andra berörda företag eller deras företrädare skall få ett kvitto på att avgifterna har betalats.

12.   Medlemsstaterna skall offentliggöra metoden för beräkning av avgifterna och informera kommissionen om denna. Kommissionen skall undersöka om avgifterna uppfyller kraven i denna förordning.

Artikel 28

Kostnader för extra offentlig kontroll

Om påvisandet av bristande efterlevnad medför offentlig kontroll som går utöver den behöriga myndighetens normala kontrollverksamhet, skall den behöriga myndigheten debitera den företagare som har ansvaret för den bristande efterlevnaden eller får den behöriga myndigheten debitera den företagare som äger eller innehar produkterna vid den tid då den extra offentliga kontrollen genomförs för de kostnader som dessa extra offentliga kontroller medför. Med normal kontrollverksamhet avses den rutinkontrollverksamhet som krävs i gemenskapens lagstiftning eller i nationell lagstiftning, och särskilt den som beskrivs i den plan som avses i artikel 41. Verksamhet utöver normal kontrollverksamhet omfattar provtagning och analys av prover samt andra kontroller som är nödvändiga för att undersöka problemets omfattning, att kontrollera om korrigeringsåtgärder har vidtagits eller för att upptäcka och/eller bekräfta bristande efterlevnad.

Artikel 29

Kostnadsnivå

Vid fastställandet av nivån för den kostnad som avses i artikel 28 skall hänsyn tas till principerna i artikel 27.

KAPITEL VII:

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 30

Officiell certifiering

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av krav på officiell certifiering som antagits av djurhälso- eller djurskyddsskäl får krav antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3 avseende följande:

| a) | Under vilka omständigheter officiell certifiering krävs. |
| --- | --- |

a)

Under vilka omständigheter officiell certifiering krävs.

| b) | Utformningen av intyget. |
| --- | --- |

b)

Utformningen av intyget.

| c) | Intygsgivarens kompetens. |
| --- | --- |

c)

Intygsgivarens kompetens.

| d) | De principer som skall iakttas för att garantera tillförlitlig certifiering, däribland elektronisk certifiering. |
| --- | --- |

d)

De principer som skall iakttas för att garantera tillförlitlig certifiering, däribland elektronisk certifiering.

| e) | De förfaranden som skall iakttas när intyg dras tillbaka eller ersätts. |
| --- | --- |

e)

De förfaranden som skall iakttas när intyg dras tillbaka eller ersätts.

| f) | Sändningar som delas upp i mindre sändningar eller som blandas med andra sändningar. |
| --- | --- |

f)

Sändningar som delas upp i mindre sändningar eller som blandas med andra sändningar.

| g) | Dokument som skall åtfölja varorna efter det att offentlig kontroll har genomförts. |
| --- | --- |

g)

Dokument som skall åtfölja varorna efter det att offentlig kontroll har genomförts.

2.   Om officiell certifiering krävs skall det säkerställas att

| a) | det finns ett samband mellan intyget och sändningen, |
| --- | --- |

a)

det finns ett samband mellan intyget och sändningen,

| b) | uppgifterna på intyget är riktiga och tillförlitliga. |
| --- | --- |

b)

uppgifterna på intyget är riktiga och tillförlitliga.

3.   I ett standardintyg skall, där det är relevant, krav på officiell certifiering av foder och livsmedel kombineras med andra krav på officiell certifiering.

Artikel 31

Registrering/godkännande av foder- och livsmedelsanläggningar

| 1. | a) | Behöriga myndigheter skall fastställa de förfaranden som foder- och livsmedelsföretagarna skall iaktta vid ansökan om registrering av sina anläggningar i enlighet med förordning (EG) nr .../... (36), direktiv 95/69/EG eller med den kommande förordningen om foderhygien. |
| --- | --- | --- |
| b) | De skall upprätthålla en aktuell förteckning över de foder- och livsmedelsföretagare som har registrerats. Om det redan finns en sådan förteckning för andra ändamål kan den även användas för den här förordningens syften. |

1.

a)

Behöriga myndigheter skall fastställa de förfaranden som foder- och livsmedelsföretagarna skall iaktta vid ansökan om registrering av sina anläggningar i enlighet med förordning (EG) nr .../... (36), direktiv 95/69/EG eller med den kommande förordningen om foderhygien.

b)

De skall upprätthålla en aktuell förteckning över de foder- och livsmedelsföretagare som har registrerats. Om det redan finns en sådan förteckning för andra ändamål kan den även användas för den här förordningens syften.

| 2. | a) | Behöriga myndigheter skall fastställa de förfaranden som foder- och livsmedelsföretagarna skall iaktta vid ansökan om godkännande för sina anläggningar enligt förordning (EG) nr .../... (37), förordning (EG) nr .../... (38), direktiv 95/69/EG eller den kommande förordningen om foderhygien. |
| --- | --- | --- |
| b) | När den behöriga myndigheten mottar en ansökan om godkännande från en foder- eller livsmedelsföretagare skall myndigheten genomföra ett besök på platsen. |
| c) | Den får endast godkänna en anläggning för den berörda verksamheten om foder- eller livsmedelsföretagaren har visat att alla relevanta krav i foder- eller livsmedelslagstiftningen är uppfyllda. |
| d) | Den behöriga myndigheten får utfärda ett villkorat godkännande om det framgår att anläggningen uppfyller alla krav på uppbyggnad och utrustning. Den skall bevilja fullt godkännande först om det vid en ny offentlig kontroll av anläggningen inom tre månader efter det att det villkorliga godkännandet har beviljats framgår att anläggningen uppfyller de övriga relevanta kraven i fodereller livsmedelslagstiftningen. Om det har gjorts väsentliga framsteg men anläggningen ändå inte uppfyller samtliga relevanta krav får den behöriga myndigheten förlänga det villkorade godkännandet. Ett villkorat godkännande får dock inte vara längre än totalt sex månader. |
| e) | Den behöriga myndigheten skall se över godkännandet av anläggningar när den genomför offentlig kontroll. Om den behöriga myndigheten upptäcker allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen måste avbryta produktionen vid en anläggning, och foder- eller livsmedelsföretagaren inte kan lämna tillräckliga garantier beträffande den framtida produktionen skall den behöriga myndigheten inleda förfaranden för att återkalla godkännandet av anläggningen. Den behöriga myndigheten kan tillfälligt upphäva godkännandet av en anläggning om foder- eller livsmedelsföretagaren kan garantera att bristerna kommer att åtgärdas inom rimlig tid. |
| f) | De behöriga myndigheterna skall hålla aktuella förteckningar över godkända anläggningar uppdaterade och göra dem tillgängliga för de övriga medlemsstaterna och allmänheten på ett sätt som får preciseras i enlighet med förfarandet i artikel 62.3. |

2.

a)

Behöriga myndigheter skall fastställa de förfaranden som foder- och livsmedelsföretagarna skall iaktta vid ansökan om godkännande för sina anläggningar enligt förordning (EG) nr .../... (37), förordning (EG) nr .../... (38), direktiv 95/69/EG eller den kommande förordningen om foderhygien.

b)

När den behöriga myndigheten mottar en ansökan om godkännande från en foder- eller livsmedelsföretagare skall myndigheten genomföra ett besök på platsen.

c)

Den får endast godkänna en anläggning för den berörda verksamheten om foder- eller livsmedelsföretagaren har visat att alla relevanta krav i foder- eller livsmedelslagstiftningen är uppfyllda.

d)

Den behöriga myndigheten får utfärda ett villkorat godkännande om det framgår att anläggningen uppfyller alla krav på uppbyggnad och utrustning. Den skall bevilja fullt godkännande först om det vid en ny offentlig kontroll av anläggningen inom tre månader efter det att det villkorliga godkännandet har beviljats framgår att anläggningen uppfyller de övriga relevanta kraven i fodereller livsmedelslagstiftningen. Om det har gjorts väsentliga framsteg men anläggningen ändå inte uppfyller samtliga relevanta krav får den behöriga myndigheten förlänga det villkorade godkännandet. Ett villkorat godkännande får dock inte vara längre än totalt sex månader.

e)

Den behöriga myndigheten skall se över godkännandet av anläggningar när den genomför offentlig kontroll. Om den behöriga myndigheten upptäcker allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen måste avbryta produktionen vid en anläggning, och foder- eller livsmedelsföretagaren inte kan lämna tillräckliga garantier beträffande den framtida produktionen skall den behöriga myndigheten inleda förfaranden för att återkalla godkännandet av anläggningen. Den behöriga myndigheten kan tillfälligt upphäva godkännandet av en anläggning om foder- eller livsmedelsföretagaren kan garantera att bristerna kommer att åtgärdas inom rimlig tid.

f)

De behöriga myndigheterna skall hålla aktuella förteckningar över godkända anläggningar uppdaterade och göra dem tillgängliga för de övriga medlemsstaterna och allmänheten på ett sätt som får preciseras i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

AVDELNING III

REFERENSLABORATORIER

Artikel 32

Gemenskapens referenslaboratorier

1.   Gemenskapens referenslaboratorier för foder och livsmedel i bilaga VII skall ha ansvaret för att

| a) | förse nationella referenslaboratorier med uppgifter om analysmetoder, inbegripet referensmetoder, |
| --- | --- |

a)

förse nationella referenslaboratorier med uppgifter om analysmetoder, inbegripet referensmetoder,

| b) | samordna nationella referenslaboratoriers tillämpning av metoderna i led a, särskilt genom jämförande tester och säkerställa lämplig uppföljning av sådana jämförande tester i enlighet med tillgängliga internationellt erkända protokoll, |
| --- | --- |

b)

samordna nationella referenslaboratoriers tillämpning av metoderna i led a, särskilt genom jämförande tester och säkerställa lämplig uppföljning av sådana jämförande tester i enlighet med tillgängliga internationellt erkända protokoll,

| c) | inom sitt kompetensområde samordna praktiska arrangemang som krävs för att tillämpa nya analysmetoder och informera nationella referenslaboratorier om framstegen på detta område, |
| --- | --- |

c)

inom sitt kompetensområde samordna praktiska arrangemang som krävs för att tillämpa nya analysmetoder och informera nationella referenslaboratorier om framstegen på detta område,

| d) | anordna grund- och påbyggnadsutbildning för personal vid nationella referenslaboratorier och för experter från utvecklingsländer, |
| --- | --- |

d)

anordna grund- och påbyggnadsutbildning för personal vid nationella referenslaboratorier och för experter från utvecklingsländer,

| e) | tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd till kommissionen, särskilt om medlemsstaterna ifrågasätter analysresultat, |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd till kommissionen, särskilt om medlemsstaterna ifrågasätter analysresultat,

| f) | samarbeta med laboratorier som ansvarar för foder- och livsmedelsanalyser i tredjeländer. |
| --- | --- |

f)

samarbeta med laboratorier som ansvarar för foder- och livsmedelsanalyser i tredjeländer.

2.   Gemenskapens referenslaboratorier inom djurhälsosektorn skall ansvara för att

| a) | samordna de metoder som används i medlemsstaterna för att diagnostisera sjukdomar, |
| --- | --- |

a)

samordna de metoder som används i medlemsstaterna för att diagnostisera sjukdomar,

| b) | ge aktivt stöd när det gäller att diagnostisera utbrott av sjukdomar i medlemsstaterna genom att ta emot isolat av patogener för bekräftande diagnos, karakterisering samt epizootiska undersökningar, |
| --- | --- |

b)

ge aktivt stöd när det gäller att diagnostisera utbrott av sjukdomar i medlemsstaterna genom att ta emot isolat av patogener för bekräftande diagnos, karakterisering samt epizootiska undersökningar,

| c) | underlätta grundutbildning och vidareutbildning av experter inom laboratoriediagnostik, i syfte att harmonisera diagnostikmetoderna i hela gemenskapen, |
| --- | --- |

c)

underlätta grundutbildning och vidareutbildning av experter inom laboratoriediagnostik, i syfte att harmonisera diagnostikmetoderna i hela gemenskapen,

| d) | samarbeta, i fråga om metoder för att diagnosticera djursjukdomar inom sitt kompetensområde, med behöriga laboratorier i de tredjeländer där dessa sjukdomar är vanliga, |
| --- | --- |

d)

samarbeta, i fråga om metoder för att diagnosticera djursjukdomar inom sitt kompetensområde, med behöriga laboratorier i de tredjeländer där dessa sjukdomar är vanliga,

| e) | anordna grundutbildning och vidareutbildning för personal vid nationella referenslaboratorier och för experter från utvecklingsländer. |
| --- | --- |

e)

anordna grundutbildning och vidareutbildning för personal vid nationella referenslaboratorier och för experter från utvecklingsländer.

3.   Artikel 12.2 och 12.3 skall tillämpas på gemenskapens referenslaboratorier.

4.   Gemenskapens referenslaboratorier skall

| a) | ha personal med lämpliga kvalifikationer och tillräcklig utbildning i de diagnostiska och analytiska tekniker som används inom dess kompetensområde, |
| --- | --- |

a)

ha personal med lämpliga kvalifikationer och tillräcklig utbildning i de diagnostiska och analytiska tekniker som används inom dess kompetensområde,

| b) | förfoga över den utrustning och de produkter som krävs för att utföra de ålagda uppgifterna, |
| --- | --- |

b)

förfoga över den utrustning och de produkter som krävs för att utföra de ålagda uppgifterna,

| c) | ha en lämplig, administrativ uppbyggnad, |
| --- | --- |

c)

ha en lämplig, administrativ uppbyggnad,

| d) | se till att personalen respekterar att vissa uppgifter, resultat eller viss information är av konfidentiell natur, |
| --- | --- |

d)

se till att personalen respekterar att vissa uppgifter, resultat eller viss information är av konfidentiell natur,

| e) | ha tillräckliga kunskaper om internationella standarder och internationell praxis, |
| --- | --- |

e)

ha tillräckliga kunskaper om internationella standarder och internationell praxis,

| f) | i tillämpliga fall tillhandahålla en aktuell förteckning över tillgängliga referenssubstanser och reagenser samt en uppdaterad förteckning över tillverkare och leverantörer av dessa substanser och reagenser, |
| --- | --- |

f)

i tillämpliga fall tillhandahålla en aktuell förteckning över tillgängliga referenssubstanser och reagenser samt en uppdaterad förteckning över tillverkare och leverantörer av dessa substanser och reagenser,

| g) | beakta forskningsverksamhet på nationell nivå och på gemenskapsnivå, |
| --- | --- |

g)

beakta forskningsverksamhet på nationell nivå och på gemenskapsnivå,

| h) | ha utbildad personal tillgänglig i händelse av nödsituationer inom gemenskapen. |
| --- | --- |

h)

ha utbildad personal tillgänglig i händelse av nödsituationer inom gemenskapen.

5.   Andra referenslaboratorier på gemenskapsnivå, som är relevanta för de områden som anges i artikel 1, får tas med i bilaga VII i enlighet med förfarandet i artikel 62.3. I enlighet med samma förfarande får bilaga VII uppdateras.

6.   Ytterligare ansvarsområden och uppgifter för gemenskapens referenslaboratorier får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

7.   Gemenskapens referenslaboratorier får erhålla finansiellt gemenskapsstöd i enlighet med artikel 28 i rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet. (39)

8.   Gemenskapens referenslaboratorier får bli föremål för gemenskapens kontroller för att kontrollera efterlevnaden av kraven i denna förordning. Om det av dessa kontroller framgår att ett laboratorium inte uppfyller de krav eller fullgör de uppgifter som de utsetts för, får erforderliga åtgärder vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

9.   Punkterna 1-7 är tillämpliga utan att det påverkar tillämpningen av närmare bestämmelser och då i synnerhet i kapitel VI i förordning (EG) nr 999/2001 och artikel 14 i direktiv 96/23/EG.

Artikel 33

Nationella referenslaboratorier

1.   Medlemsstaterna skall se till att minst ett nationellt referenslaboratorium utses för varje referenslaboratorium på gemenskapsnivå som avses i artikel 32. En medlemsstat får utse ett laboratorium beläget i en annan medlemsstat eller i en medlem i Europeiska frihandelssammanslutningen Efta, och ett laboratorium får utgöra nationellt referenslaboratorium för mer än en medlemsstat.

2.   Dessa nationella referenslaboratorier skall

| a) | samarbeta med gemenskapens referenslaboratorium inom sitt kompetensområde, |
| --- | --- |

a)

samarbeta med gemenskapens referenslaboratorium inom sitt kompetensområde,

| b) | samordna, inom sitt kompetensområde, verksamheten på officiella laboratorier som är ansvariga för analyser enligt artikel 11, |
| --- | --- |

b)

samordna, inom sitt kompetensområde, verksamheten på officiella laboratorier som är ansvariga för analyser enligt artikel 11,

| c) | vid behov organisera jämförande test av de officiella nationella laboratorierna och säkerställa en lämplig uppföljning av sådana jämförande tester, |
| --- | --- |

c)

vid behov organisera jämförande test av de officiella nationella laboratorierna och säkerställa en lämplig uppföljning av sådana jämförande tester,

| d) | se till att informationen från gemenskapens referenslaboratorium vidarebefordras till den behöriga myndigheten och officiella nationella laboratorier, |
| --- | --- |

d)

se till att informationen från gemenskapens referenslaboratorium vidarebefordras till den behöriga myndigheten och officiella nationella laboratorier,

| e) | tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd till den behöriga myndigheten för genomförandet av samordnade kontrollplaner som antagits i enlighet med artikel 53, |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd till den behöriga myndigheten för genomförandet av samordnade kontrollplaner som antagits i enlighet med artikel 53,

| f) | ansvara för att andra särskilda åligganden som har fastställts i enlighet med förfarandet i artikel 62.3 fullgörs, utan att det påverkar befintliga, ytterligare åligganden på nationell nivå. |
| --- | --- |

f)

ansvara för att andra särskilda åligganden som har fastställts i enlighet med förfarandet i artikel 62.3 fullgörs, utan att det påverkar befintliga, ytterligare åligganden på nationell nivå.

3.   Artikel 12.2 och 12.3 skall tillämpas på nationella referenslaboratorier.

4.   Medlemsstaterna skall lämna uppgift om namn och adress för varje nationellt referenslaboratorium till kommissionen, berörda referenslaboratorier på gemenskapsnivå och övriga medlemsstater.

5.   Medlemsstater som har mer än ett nationellt referenslaboratorium för ett referenslaboratorium på gemenskapsnivå skall säkerställa ett nära samarbete mellan dessa laboratorier så att samordningen mellan dem, med andra nationella laboratorier och med gemenskapens referenslaboratorium är effektiv.

6.   Ytterligare ansvarsområden och uppgifter för nationella referenslaboratorier får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

7.   Punkterna 1-5 är tillämpliga utan att det påverkar tillämpningen av närmare bestämmelser och då i synnerhet i kapitel VI i förordning (EG) nr 999/2001 och artikel 14 i direktiv 96/23/EG.

AVDELNING IV

ADMINISTRATIVT STÖD OCH SAMARBETE PÅ OMRÅDENA FÖR FODER OCH LIVSMEDEL

Artikel 34

Allmänna principer

1.   Om resultatet av den offentliga kontrollen av foder och livsmedel kräver åtgärder i mer än en medlemsstat skall behöriga myndigheter i berörda medlemsstater ge varandra administrativt stöd.

2.   Behöriga myndigheter skall ge administrativt stöd efter begäran eller på eget initiativ om det visar sig behövas under undersökningarnas gång. Det administrativa stödet får eventuellt omfatta deltagande i kontroller på platsen som genomförs av en annan medlemsstats behöriga myndighet.

3.   Artiklarna 35-40 skall inte åsidosätta nationella bestämmelser om tillgång till handlingar som är föremål för eller har anknytning till ett domstolsförfarande, eller bestämmelser som syftar till att skydda fysiska eller juridiska personers affärsintressen.

Artikel 35

Förbindelseorgan

1.   Varje medlemsstat skall utse ett eller flera förbindelseorgan som vid behov skall utgöra länk till förbindelseorganen i andra medlemsstater. Förbindelseorganens roll skall vara att stödja och samordna kommunikationen mellan de behöriga myndigheterna, särskilt översändande och mottagande av begäran om stöd.

2.   Medlemsstaterna skall lämna alla relevanta uppgifter om de utsedda förbindelseorganen och eventuella ändringar i dessa uppgifter till kommissionen och övriga medlemsstater.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall utnämnandet av förbindelseorgan inte hindra att personalen vid de behöriga myndigheterna i olika medlemsstater har direkta kontakter, utbyter information eller samarbetar med varandra.

4.   De behöriga myndigheter som omfattas av rådets direktiv 89/608/EEG av den 21 november 1989 om ömsesidig hjälp mellan medlemsstaternas myndigheter och samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av lagstiftningen om veterinära frågor och avelsfrågor (40) skall vid behov utgöra länk till de myndigheter som är verksamma enligt denna avdelning.

Artikel 36

Stöd efter begäran

1.   Som svar på en motiverad begäran om stöd skall den anmodade behöriga myndigheten se till att den begärande behöriga myndigheten får alla uppgifter och handlingar som krävs för att den senare skall kunna kontrollera efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftning som faller under myndighetens ansvarsområde. Den anmodade behöriga myndigheten skall därför se till att alla administrativa undersökningar som krävs för att få fram sådana uppgifter och handlingar utförs.

2.   Uppgifter och handlingar som lämnas i enlighet med punkt 1 skall översändas utan onödigt dröjsmål. Handlingar får översändas i original eller kopia.

3.   Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den anmodade myndigheten får personal som utsetts av den begärande myndigheten närvara vid administrativa undersökningar.

Sådana undersökningar skall alltid genomföras av personal vid den anmodade myndigheten.

Personal från den begärande myndigheten får inte på eget initiativ utöva de befogenheter som tilldelats tjänstemännen vid den anmodade myndigheten. De skall dock genom den anmodade myndighetens förmedling ges tillträde till samma lokaler och tillgång till samma handlingar som dessa tjänstemän, och endast för ändamål som avser den pågående administrativa undersökningen.

4.   Personal från den begärande myndigheten som uppehåller sig i en annan medlemsstat i enlighet med punkt 3 skall alltid kunna uppvisa en skriftlig fullmakt med uppgifter om deras identitet och officiella behörighet.

Artikel 37

Stöd utan begäran

1.   När en behörig myndighet får kännedom om bristande efterlevnad och denna kan få konsekvenser för en annan medlemsstat eller andra medlemsstater, skall den andra medlemsstaten eller de övriga medlemsstaterna underrättas utan dröjsmål.

2.   Den medlemsstat som får sådan information skall undersöka saken och underrätta den medlemsstat som lämnade informationen om resultatet av undersökningen och, i tillämpliga fall, om vilka åtgärder som vidtagits.

Artikel 38

Stöd vid bristande efterlevnad

1.   Om den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten under en offentlig kontroll på varornas destinationsort eller under transporten av varorna fastställer att varorna inte uppfyller kraven i foder- eller livsmedelslagstiftningen och därmed medför en risk för människors eller djurs hälsa eller utgör en allvarlig överträdelse av foder- eller livsmedelslagstiftningen, skall den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten utan dröjsmål kontakta den behöriga myndigheten i avsändarmedlemsstaten.

2.   Den behöriga myndigheten i avsändarmedlemsstaten skall undersöka saken, vidta alla nödvändiga åtgärder och underrätta den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten om vilka undersökningar och vilken offentlig kontroll som utförts samt vilka beslut som fattats och skälen till dessa.

3.   Om den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten har skäl att anta att dessa åtgärder är otillräckliga, skall de båda medlemsstaternas behöriga myndigheter gemensamt försöka finna lämpliga lösningar för att råda bot på situationen, om så är lämpligt bl.a. genom en i enlighet med artikel 36.3 och 36.4 genomförd gemensam inspektion på platsen. De skall underrätta kommissionen om de inte kan enas om lämpliga åtgärder.

Artikel 39

Förbindelser med tredjeländer

1.   När en behörig myndighet mottar uppgifter från tredjeländer om bristande efterlevnad och/eller en risk för människors eller djurs hälsa skall myndigheten vidarebefordra uppgifterna till behöriga myndigheter i andra medlemsstater om den anser att dessa myndigheter kan ha intresse av uppgifterna, eller om de begär att få dem. Den skall även vidarebefordra sådana uppgifter till kommissionen, om de är av intresse på gemenskapsnivå.

2.   Om tredjelandet juridiskt förbundit sig att ge det stöd som är nödvändigt för att inhämta uppgifter om att en transaktion strider eller verkar strida mot den tillämpliga foder- och livsmedelslagstiftningen, får uppgifter som erhållits med tillämpning av den här förordningen vidarebefordras till detta tredjeland, med medgivande från de behöriga myndigheter som lämnat uppgifterna och med iakttagande av lagar om överföring av personuppgifter till tredjeländer.

Artikel 40

Samordnat stöd och uppföljning från kommissionens sida

1.   Kommissionen skall utan dröjsmål samordna de åtgärder som medlemsstaterna vidtar, om den genom uppgifter från medlemsstaterna eller från andra källor får vetskap om verksamheter som strider eller verkar strida mot foder- eller livsmedelslagstiftningen och är av särskilt intresse inom gemenskapen, särskilt när

| a) | verksamheten har eller kan ha förgreningar i flera medlemsstater, |
| --- | --- |

a)

verksamheten har eller kan ha förgreningar i flera medlemsstater,

| b) | liknande verksamhet verkar ha bedrivits i flera medlemsstater, eller |
| --- | --- |

b)

liknande verksamhet verkar ha bedrivits i flera medlemsstater, eller

| c) | medlemsstaterna inte kan enas om lämpliga åtgärder för att ta itu med den bristande efterlevnaden. |
| --- | --- |

c)

medlemsstaterna inte kan enas om lämpliga åtgärder för att ta itu med den bristande efterlevnaden.

2.   När offentlig kontroll vid destinationsorten visar upprepade fall av bristande efterlevnad eller att det föreligger andra risker för människor, växter eller djur från foder eller livsmedel, antingen direkt eller via miljön, skall den behöriga myndigheten i destinationsmedlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen och de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna.

3.   Kommissionen får

| a) | i samarbete med den berörda medlemsstaten sända ut en grupp inspektörer för att genomföra offentlig kontroll på platsen, |
| --- | --- |

a)

i samarbete med den berörda medlemsstaten sända ut en grupp inspektörer för att genomföra offentlig kontroll på platsen,

| b) | begära att den behöriga myndigheten i avsändarmedlemsstaten skärper den relevanta offentliga kontrollen och rapporterar vilka initiativ och åtgärder som har vidtagits. |
| --- | --- |

b)

begära att den behöriga myndigheten i avsändarmedlemsstaten skärper den relevanta offentliga kontrollen och rapporterar vilka initiativ och åtgärder som har vidtagits.

4.   Om åtgärderna i punkterna 2 och 3 vidtas med anledning av att ett foder- eller livsmedelsföretag brustit i efterlevnaden vid upprepade tillfällen, skall den behöriga myndigheten debitera det berörda företaget för eventuella kostnader för åtgärderna.

AVDELNING V

KONTROLLPLANER

Artikel 41

Fleråriga nationella kontrollplaner

För att säkerställa att artikel 17.2 i förordning (EG) nr 178/2002, bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd och artikel 45 i den här förordningen genomförs effektivt, skall varje medlemsstat utforma en samlad flerårig nationell kontrollplan.

Artikel 42

Principer för utformningen av fleråriga nationella kontrollplaner

1.   Medlemsstaterna skall

| a) | genomföra den plan som avses i artikel 41 för första gången senast den 1 januari 2007, |
| --- | --- |

a)

genomföra den plan som avses i artikel 41 för första gången senast den 1 januari 2007,

| b) | regelbundet uppdatera denna med hänsyn till utvecklingen, och |
| --- | --- |

b)

regelbundet uppdatera denna med hänsyn till utvecklingen, och

| c) | på begäran tillställa kommissionen den senaste versionen av planen. |
| --- | --- |

c)

på begäran tillställa kommissionen den senaste versionen av planen.

2.   Varje flerårig nationell kontrollplan skall innehålla allmän information om uppbyggnad och organisation av systemen för foder- och livsmedelskontroll och för kontroll av djurhälsa och djurskydd i den berörda medlemsstaten, särskilt om följande:

| a) | Planens strategiska mål och hur dessa återspeglas i prioriteringen av kontroller och fördelning av resurser. |
| --- | --- |

a)

Planens strategiska mål och hur dessa återspeglas i prioriteringen av kontroller och fördelning av resurser.

| b) | Riskindelning av de berörda verksamheterna. |
| --- | --- |

b)

Riskindelning av de berörda verksamheterna.

| c) | Utsedda behöriga myndigheter samt deras uppgifter på central, regional och lokal nivå samt resurser som dessa myndigheter har till förfogande. |
| --- | --- |

c)

Utsedda behöriga myndigheter samt deras uppgifter på central, regional och lokal nivå samt resurser som dessa myndigheter har till förfogande.

| d) | Den allmänna organisationen och förvaltningen av offentlig kontroll på nationell, regional och lokal nivå, inbegripet offentlig kontroll i enskilda anläggningar. |
| --- | --- |

d)

Den allmänna organisationen och förvaltningen av offentlig kontroll på nationell, regional och lokal nivå, inbegripet offentlig kontroll i enskilda anläggningar.

| e) | Kontrollsystem som används inom olika sektorer och samordning mellan olika enheter inom behöriga myndigheter med ansvar för offentlig kontroll av dessa sektorer. |
| --- | --- |

e)

Kontrollsystem som används inom olika sektorer och samordning mellan olika enheter inom behöriga myndigheter med ansvar för offentlig kontroll av dessa sektorer.

| f) | I tillämpliga fall delegeringen av uppgifter till kontrollorgan. |
| --- | --- |

f)

I tillämpliga fall delegeringen av uppgifter till kontrollorgan.

| g) | Metoder för att säkerställa att verksamhetskriterierna i artikel 4.2 uppfylls. |
| --- | --- |

g)

Metoder för att säkerställa att verksamhetskriterierna i artikel 4.2 uppfylls.

| h) | Utbildningen av personal som utför offentlig kontroll som avses i artikel 6. |
| --- | --- |

h)

Utbildningen av personal som utför offentlig kontroll som avses i artikel 6.

| i) | Beskrivningar av förfaranden som avses i artiklarna 8 och 9. |
| --- | --- |

i)

Beskrivningar av förfaranden som avses i artiklarna 8 och 9.

| j) | Utformning och funktion av beredskapsplaner för krissituationer i samband med djur- eller livsmedelsburna sjukdomar, incidenter med förorening av foder och livsmedel och andra risker för människors hälsa. |
| --- | --- |

j)

Utformning och funktion av beredskapsplaner för krissituationer i samband med djur- eller livsmedelsburna sjukdomar, incidenter med förorening av foder och livsmedel och andra risker för människors hälsa.

| k) | Organisationen av samarbete och ömsesidigt stöd. |
| --- | --- |

k)

Organisationen av samarbete och ömsesidigt stöd.

3.   De fleråriga nationella kontrollplanerna får anpassas under genomförandet. Ändringar får göras på grund av eller med hänsyn till följande:

| a) | Ny lagstiftning. |
| --- | --- |

a)

Ny lagstiftning.

| b) | Uppkomst av nya sjukdomar eller andra hälsorisker. |
| --- | --- |

b)

Uppkomst av nya sjukdomar eller andra hälsorisker.

| c) | Omfattande förändringar av de behöriga nationella myndigheternas uppbyggnad, ledning eller verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Omfattande förändringar av de behöriga nationella myndigheternas uppbyggnad, ledning eller verksamhet.

| d) | Resultat från medlemsstaternas offentliga kontroll. |
| --- | --- |

d)

Resultat från medlemsstaternas offentliga kontroll.

| e) | Resultat från gemenskapens kontroll som genomförts i enlighet med artikel 45. |
| --- | --- |

e)

Resultat från gemenskapens kontroll som genomförts i enlighet med artikel 45.

| f) | Eventuella ändringar av vägledningar i artikel 43. |
| --- | --- |

f)

Eventuella ändringar av vägledningar i artikel 43.

| g) | Vetenskapliga rön. |
| --- | --- |

g)

Vetenskapliga rön.

| h) | Resultatet av revisioner som utförts av tredjeländer i en medlemsstat. |
| --- | --- |

h)

Resultatet av revisioner som utförts av tredjeländer i en medlemsstat.

Artikel 43

Vägledning för fleråriga nationella kontrollplaner

1.   De fleråriga nationella kontrollplaner som avses i artikel 41 skall beakta den vägledning som kommissionen skall utarbeta i enlighet med förfarandet i artikel 62.2. Denna vägledning skall särskilt

| a) | främja en konsekvent, övergripande och samlad strategi för offentlig kontroll av lagstiftningen för foder och livsmedel, djurhälsa och djurskydd och omfatta samtliga sektorer och led i foder- och livsmedelskedjan, även import och införsel, |
| --- | --- |

a)

främja en konsekvent, övergripande och samlad strategi för offentlig kontroll av lagstiftningen för foder och livsmedel, djurhälsa och djurskydd och omfatta samtliga sektorer och led i foder- och livsmedelskedjan, även import och införsel,

| b) | fastställa riskbaserade prioriteringar och kriterier för att dela in berörda verksamheter i riskkategorier samt de effektivaste kontrollrutinerna, |
| --- | --- |

b)

fastställa riskbaserade prioriteringar och kriterier för att dela in berörda verksamheter i riskkategorier samt de effektivaste kontrollrutinerna,

| c) | fastställa andra prioriteringar och de effektivaste kontrollrutinerna, |
| --- | --- |

c)

fastställa andra prioriteringar och de effektivaste kontrollrutinerna,

| d) | identifiera de led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för foder och livsmedel, inklusive användningen av foder, där de mest tillförlitliga och signifikanta uppgifterna för bedömning av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen kan inhämtas, |
| --- | --- |

d)

identifiera de led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för foder och livsmedel, inklusive användningen av foder, där de mest tillförlitliga och signifikanta uppgifterna för bedömning av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen kan inhämtas,

| e) | främja införandet av bästa förfaranden på alla nivåer inom kontrollsystemet, |
| --- | --- |

e)

främja införandet av bästa förfaranden på alla nivåer inom kontrollsystemet,

| f) | främja utarbetandet av effektiva kontroller av spårbarhetssystem, |
| --- | --- |

f)

främja utarbetandet av effektiva kontroller av spårbarhetssystem,

| g) | ge råd om utveckling av system för dokumentation av kontrollfunktioner och resultat, |
| --- | --- |

g)

ge råd om utveckling av system för dokumentation av kontrollfunktioner och resultat,

| h) | återspegla relevanta internationella organs standarder och rekommendationer för myndigheters organisation och funktion, |
| --- | --- |

h)

återspegla relevanta internationella organs standarder och rekommendationer för myndigheters organisation och funktion,

| i) | fastställa kriterier för genomförandet av revisioner som avses i artikel 4.6, |
| --- | --- |

i)

fastställa kriterier för genomförandet av revisioner som avses i artikel 4.6,

| j) | fastställa utformningen av och vilken information som skall ingå i de årliga rapporter som föreskrivs i artikel 44, |
| --- | --- |

j)

fastställa utformningen av och vilken information som skall ingå i de årliga rapporter som föreskrivs i artikel 44,

| k) | ange de viktigaste resultatindikatorerna för utvärdering av fleråriga nationella kontrollplaner. |
| --- | --- |

k)

ange de viktigaste resultatindikatorerna för utvärdering av fleråriga nationella kontrollplaner.

2.   Vid behov skall riktlinjerna anpassas mot bakgrund av analysen av de årliga rapporter som medlemsstaterna lämnar in i enlighet med artikel 44, eller de gemenskapskontroller som utförs i enlighet med artikel 45.

Artikel 44

Årliga rapporter

1.   Ett år efter det att genomförandet av fleråriga nationella kontrollplaner inletts, och därefter årligen, skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en rapport som skall innehålla följande:

| a) | Eventuella ändringar av de fleråriga nationella kontrollplanerna med hänsyn till de faktorer som räknas upp i artikel 42.3. |
| --- | --- |

a)

Eventuella ändringar av de fleråriga nationella kontrollplanerna med hänsyn till de faktorer som räknas upp i artikel 42.3.

| b) | Resultatet av kontroller och revisioner som utförts under det föregående året enligt den fleråriga nationella kontrollplanen. |
| --- | --- |

b)

Resultatet av kontroller och revisioner som utförts under det föregående året enligt den fleråriga nationella kontrollplanen.

| c) | Antal och typ av fall av bristande efterlevnad som har fastställts. |
| --- | --- |

c)

Antal och typ av fall av bristande efterlevnad som har fastställts.

| d) | Åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av fleråriga nationella kontrollplaner, inbegripet åtgärder för att se till att gällande lagstiftning efterlevs och resultatet av dessa. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av fleråriga nationella kontrollplaner, inbegripet åtgärder för att se till att gällande lagstiftning efterlevs och resultatet av dessa.

2.   För att främja en enhetlig utformning av rapporten, särskilt av resultaten av den offentliga kontrollen, skall de uppgifter som anges i punkt 1 beakta den vägledning som kommissionen skall utarbeta i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

3.   Medlemsstaterna skall färdigställa sina rapporter och överlämna dem till kommissionen inom sex månader från slutet av det år rapporten avser.

4.   Kommissionen skall sammanställa en årlig rapport som grundar sig på rapporterna i punkt 1, resultatet av gemenskapens kontroller som genomförts i enlighet med artikel 45 och annan relevant information, om hur den offentliga kontrollen i medlemsstaterna fungerar. Rapporten kan i tillämpliga fall innehålla rekommendationer om

| a) | eventuella förbättringar av offentliga kontroll- och revisionssystem i medlemsstaterna, däribland deras tillämpningsområde, förvaltning och genomförande, |
| --- | --- |

a)

eventuella förbättringar av offentliga kontroll- och revisionssystem i medlemsstaterna, däribland deras tillämpningsområde, förvaltning och genomförande,

| b) | särskilda kontrollåtgärder för sektorer verksamhet eller oavsett om dessa omfattas av fleråriga nationella kontrollplaner, |
| --- | --- |

b)

särskilda kontrollåtgärder för sektorer verksamhet eller oavsett om dessa omfattas av fleråriga nationella kontrollplaner,

| c) | samordnade planer för att åtgärda frågor av särskilt intresse. |
| --- | --- |

c)

samordnade planer för att åtgärda frågor av särskilt intresse.

5.   De fleråriga nationella kontrollplanerna och den därmed sammanhängande vägledningen skall vid behov anpassas på grundval av slutsatserna och rekommendationerna i kommissionens rapport.

6.   Kommissionen skall lägga fram sin rapport för Europaparlamentet och rådet och göra den tillgänglig för allmänheten.

AVDELNING VI

GEMENSKAPSVERKSAMHET

KAPITEL I:

GEMENSKAPSKONTROLLER

Artikel 45

Gemenskapskontroller i medlemsstaterna

1.   Kommissionens experter skall utföra allmänna och särskilda revisioner i medlemsstaterna. Kommissionen får utse experter från medlemsstaterna som skall bistå kommissionens egna experter. Allmänna och särskilda revisioner skall anordnas i samarbete med medlemsstaternas behöriga myndigheter. Dessa revisioner skall utföras regelbundet. Huvudsyftet skall vara att kontrollera att allmän offentlig kontroll genomförs i medlemsstaterna i överensstämmelse med de fleråriga nationella kontrollplanerna som avses i artikel 41 och i enlighet med gemenskapslagstiftningen. För detta ändamål och för att revisionerna skall kunna utföras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt får kommissionen, innan den utför sådana revisioner, begära att medlemsstaterna snarast möjligt tillhandahåller aktuella nationella kontrollplaner.

2.   Särskilda revisioner och inspektioner på ett eller flera särskilda områden får komplettera de allmänna revisionerna. De särskilda revisionerna och inspektionerna skall främst syfta till att

| a) | kontrollera genomförandet av den fleråriga nationella kontrollplanen, tillämpningen av foder- och livsmedelslagstiftningen och av djurhälso- och djurskyddslagstiftningen, och får när så är lämpligt även omfatta verksamheter vid foder- eller livsmedelsanläggningar med anknytning till den sektor som revisionen avser, |
| --- | --- |

a)

kontrollera genomförandet av den fleråriga nationella kontrollplanen, tillämpningen av foder- och livsmedelslagstiftningen och av djurhälso- och djurskyddslagstiftningen, och får när så är lämpligt även omfatta verksamheter vid foder- eller livsmedelsanläggningar med anknytning till den sektor som revisionen avser,

| b) | kontrollera behöriga myndigheters verksamhet och organisation, |
| --- | --- |

b)

kontrollera behöriga myndigheters verksamhet och organisation,

| c) | undersöka betydande eller återkommande problem i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

c)

undersöka betydande eller återkommande problem i medlemsstaterna,

| d) | undersöka nödsituationer, framväxande problem och ny utveckling i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

undersöka nödsituationer, framväxande problem och ny utveckling i medlemsstaterna.

3.   Kommissionen skall rapportera om resultatet av varje genomförd kontroll. Dess rapport skall i tilllämpliga fall innehålla rekommendationer till medlemsstaterna om bättre efterlevnad av foder- och livsmedelslagstiftningen och bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. Kommissionen skall offentliggöra rapporterna. I fråga om rapporter om kontroller som genomförts i en medlemsstat skall kommissionen förse den berörda behöriga myndigheten med ett utkast till rapport för kommentarer, beakta dessa kommentarer vid utarbetandet av den slutliga rapporten och offentliggöra den behöriga myndighetens kommentarer tillsammans med den slutliga rapporten.

4.   Kommissionen skall fastställa ett årligt kontrollprogram, sända det till medlemsstaterna i förväg och rapportera om resultaten av detta. Kommissionen får ändra programmet för att ta hänsyn till utvecklingen på områdena foder- och livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd samt växtskydd.

5.   Medlemsstaterna skall

| a) | göra en lämplig uppföljning mot bakgrund av de rekommendationer som gemenskapens kontroller utmynnat i, |
| --- | --- |

a)

göra en lämplig uppföljning mot bakgrund av de rekommendationer som gemenskapens kontroller utmynnat i,

| b) | ge allt nödvändigt stöd och tillhandahålla alla handlingar och annat tekniskt stöd som kommissionens experter begär, så att de kan genomföra kontrollerna effektivt och ändamålsenligt, |
| --- | --- |

b)

ge allt nödvändigt stöd och tillhandahålla alla handlingar och annat tekniskt stöd som kommissionens experter begär, så att de kan genomföra kontrollerna effektivt och ändamålsenligt,

| c) | se till att kommissionens experter får tillträde till alla lokaler eller delar av lokaler och tillgång till uppgifter och databehandlingssystem som är av betydelse för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

c)

se till att kommissionens experter får tillträde till alla lokaler eller delar av lokaler och tillgång till uppgifter och databehandlingssystem som är av betydelse för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter.

6.   Närmare bestämmelser om gemenskapskontroller i medlemsstaterna får fastställas eller ändras i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

Artikel 46

Gemenskapskontroll i tredje land

1.   Kommissionens experter får utföra offentlig kontroll i tredjeländer för att på grundval av de uppgifter som avses i artikel 47.1 kontrollera att lagstiftningen och systemen i tredjeländer överensstämmer med eller är likvärdiga med gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning och gemenskapens djurhälsolagstiftning. Kommissionen får utse experter från medlemsstaterna som skall bistå deras egna experter. Vid sådan offentlig kontroll skall särskild hänsyn tas till följande:

| a) | Tredjeländernas lagstiftning. |
| --- | --- |

a)

Tredjeländernas lagstiftning.

| b) | Hur tredjeländernas behöriga myndigheter är organiserade, deras befogenheter och oberoende, vilken tillsyn de är föremål för och vilka befogenheter de har för att effektivt kunna säkerställa efterlevnaden av tillämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Hur tredjeländernas behöriga myndigheter är organiserade, deras befogenheter och oberoende, vilken tillsyn de är föremål för och vilka befogenheter de har för att effektivt kunna säkerställa efterlevnaden av tillämplig lagstiftning.

| c) | Utbildning av personalen i utövandet av offentlig kontroll. |
| --- | --- |

c)

Utbildning av personalen i utövandet av offentlig kontroll.

| d) | De resurser, däribland de kontrollhjälpmedel, som står till behöriga myndigheters förfogande. |
| --- | --- |

d)

De resurser, däribland de kontrollhjälpmedel, som står till behöriga myndigheters förfogande.

| e) | Om det finns dokumenterade, prioriterade kontrollförfaranden och kontrollsystem och hur dessa fungerar. |
| --- | --- |

e)

Om det finns dokumenterade, prioriterade kontrollförfaranden och kontrollsystem och hur dessa fungerar.

| f) | I tillämpliga fall situationen vad gäller djurhälsa, zoonoser och växtskydd samt förfaranden för att anmäla utbrott av djur- och växtsjukdomar till kommissionen och berörda internationella organ. |
| --- | --- |

f)

I tillämpliga fall situationen vad gäller djurhälsa, zoonoser och växtskydd samt förfaranden för att anmäla utbrott av djur- och växtsjukdomar till kommissionen och berörda internationella organ.

| g) | Omfattningen och genomförandet av offentlig kontroll av import av djur, växter och produkter av dessa. |
| --- | --- |

g)

Omfattningen och genomförandet av offentlig kontroll av import av djur, växter och produkter av dessa.

| h) | De garantier som tredjeländerna kan ge för att dess lagstiftning överensstämmer eller är likvärdig med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

h)

De garantier som tredjeländerna kan ge för att dess lagstiftning överensstämmer eller är likvärdig med gemenskapslagstiftningen.

2.   För att kontrollerna i tredjeländerna skall kunna utföras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt får kommissionen, innan den utför sådana kontroller, begära att det berörda tredjelandet lämnar in uppgifter som avses i artikel 47.1 och, vid behov, den skriftliga dokumentationen om genomförandet av sådana kontroller.

3.   Frekvensen av gemenskapens kontroller i tredjeländerna skall bestämmas utifrån följande:

| a) | En riskvärdering av de produkter som exporteras till gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

En riskvärdering av de produkter som exporteras till gemenskapen.

| b) | Bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

Bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen.

| c) | Importvolym och typ av import från det berörda landet. |
| --- | --- |

c)

Importvolym och typ av import från det berörda landet.

| d) | Resultatet av tidigare kontroller som kommissionen eller andra kontrollorgan genomfört. |
| --- | --- |

d)

Resultatet av tidigare kontroller som kommissionen eller andra kontrollorgan genomfört.

| e) | Resultatet av importkontroller och andra kontroller som medlemsstaters behöriga myndigheter har genomfört. |
| --- | --- |

e)

Resultatet av importkontroller och andra kontroller som medlemsstaters behöriga myndigheter har genomfört.

| f) | Uppgifter som erhållits från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet eller liknande organ. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter som erhållits från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet eller liknande organ.

| g) | Uppgifter som erhållits från internationellt erkända organ såsom Världshälsorganisationen (WHO), Codex Alimentarius-kommissionen och Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE), eller från andra källor. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter som erhållits från internationellt erkända organ såsom Världshälsorganisationen (WHO), Codex Alimentarius-kommissionen och Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE), eller från andra källor.

| h) | Tecken på framväxande sjukdomssituationer eller andra omständigheter som kan orsaka att levande djur, levande växter, foder eller livsmedel som importeras från tredje land utgör en hälsorisk. |
| --- | --- |

h)

Tecken på framväxande sjukdomssituationer eller andra omständigheter som kan orsaka att levande djur, levande växter, foder eller livsmedel som importeras från tredje land utgör en hälsorisk.

| i) | Behovet av att undersöka eller reagera på nödsituationer i ett enskilt tredjeland. |
| --- | --- |

i)

Behovet av att undersöka eller reagera på nödsituationer i ett enskilt tredjeland.

Kriterierna för att bestämma risken i enlighet med den riskvärdering som avses i a skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

4.   Förfarandet och närmare bestämmelser för kontroller i tredjeländer får fastställas eller ändras i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

De skall särskilt inbegripa förfaranden och närmare bestämmelser om

| a) | kontroller i tredjeländer inom ramen för bilaterala avtal, |
| --- | --- |

a)

kontroller i tredjeländer inom ramen för bilaterala avtal,

| b) | kontroller i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

kontroller i andra tredjeländer.

Enligt samma förfarande får debiteringar för ovannämnda kontroller fastställas inbördes.

5.   Om en allvarlig risk för människors eller djurs hälsa fastställs vid en gemenskapskontroll skall kommissionen omedelbart vidta alla erforderliga nödåtgärder i enlighet med artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 eller skyddsbestämmelserna i annan tillämplig gemenskapslagstiftning.

6.   Kommissionen skall rapportera om resultatet av varje genomförd gemenskapskontroll. Rapporten skall om så är lämpligt innehålla rekommendationer. Kommissionen skall offentliggöra rapporterna.

7.   Kommissionen skall i förväg sända sitt program för kontroller i tredjeländer till medlemsstaterna och avge rapport om resultatet. Den får ändra programmet för att ta hänsyn till utvecklingen på områdena foder- och livsmedelssäkerhet, djurhälsa och växtskydd.

KAPITEL II:

IMPORTVILLKOR

Artikel 47

Allmänna importvillkor

1.   Kommissionen skall kräva att tredjeländer som avser att exportera varor till gemenskapen lämnar följande korrekta och aktuella uppgifter om den allmänna organisationen och förvaltningen av hälsokontrollsystem:

| a) | Alla sanitära bestämmelser eller växtskyddsbestämmelser som har antagits eller föreslagits inom landets territorium. |
| --- | --- |

a)

Alla sanitära bestämmelser eller växtskyddsbestämmelser som har antagits eller föreslagits inom landets territorium.

| b) | Alla kontroll- och inspektionsförfaranden, alla förfaranden för godkännande av produktion och karantänsbehandling, gränsvärden för bekämpningsmedel och livsmedelstillsatser som tillämpas inom landets territorium. |
| --- | --- |

b)

Alla kontroll- och inspektionsförfaranden, alla förfaranden för godkännande av produktion och karantänsbehandling, gränsvärden för bekämpningsmedel och livsmedelstillsatser som tillämpas inom landets territorium.

| c) | Förfaranden för riskvärdering, faktorer som beaktas samt fastställandet av relevant nivå för sanitärt skydd eller växtskydd. |
| --- | --- |

c)

Förfaranden för riskvärdering, faktorer som beaktas samt fastställandet av relevant nivå för sanitärt skydd eller växtskydd.

| d) | Eventuell uppföljning av rekommendationerna som utarbetats i samband med de kontroller som avses i artikel 46. |
| --- | --- |

d)

Eventuell uppföljning av rekommendationerna som utarbetats i samband med de kontroller som avses i artikel 46.

2.   De uppgifter som avses i punkt 1 skall vara proportionella i förhållande till varornas beskaffenhet och får ta hänsyn till de särskilda omständigheterna och strukturen i det tredje landet och beskaffenheten hos de produkter som exporteras till gemenskapen. Uppgifterna skall omfatta åtminstone de varor som är avsedda för export till gemenskapen.

3.   De uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 får även gälla följande:

| a) | Resultat av nationella kontroller av varor som är avsedda för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Resultat av nationella kontroller av varor som är avsedda för export till gemenskapen.

| b) | Betydande förändringar i kontrollsystemens uppbyggnad och funktion, särskilt sådana förändringar som gjorts för att uppfylla gemenskapens bestämmelser eller rekommendationer. |
| --- | --- |

b)

Betydande förändringar i kontrollsystemens uppbyggnad och funktion, särskilt sådana förändringar som gjorts för att uppfylla gemenskapens bestämmelser eller rekommendationer.

4.   Om ett tredjeland inte lämnar sådana uppgifter eller om sådana uppgifter är ofullständiga, får särskilda importvillkor fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3, från fall till fall och endast tillfälligt, efter samråd med det berörda tredjelandet.

5.   En vägledning för hur de uppgifter som avses i punkterna 1, 2 och 3 skall sammanställas och läggas fram för kommissionen samt övergångsåtgärder som ger tredjeländerna tid att sammanställa uppgifterna skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Artikel 48

Särskilda importvillkor

1.   I den mån som de villkor och närmare förfaranden som skall iakttas vid import av varor från tredjeländer eller regioner i dessa inte föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, särskilt i förordning (EG) nr .../2004 (41), skall de vid behov fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

2.   De villkor och närmare förfaranden som avses i punkt 1 får omfatta följande:

| a) | Upprättande av en förteckning över tredjeländer från vilka särskilda produkter får importeras till något av territorierna i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Upprättande av en förteckning över tredjeländer från vilka särskilda produkter får importeras till något av territorierna i bilaga I.

| b) | Utformning av förlagor till intyg som åtföljer sändningar. |
| --- | --- |

b)

Utformning av förlagor till intyg som åtföljer sändningar.

| c) | Särskilda importvillkor beroende på produkttyp eller djurtyp och de eventuella risker som är förbundna därmed. |
| --- | --- |

c)

Särskilda importvillkor beroende på produkttyp eller djurtyp och de eventuella risker som är förbundna därmed.

3.   Tredjeländer skall upptas i de förteckningar som avses i punkt 2 a endast om deras behöriga myndigheter lämnar vederbörliga garantier för att gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning och bestämmelserna om djurhälsa eller likvärdiga bestämmelser efterlevs.

4.   Vid upprättande eller uppdatering av förteckningarna skall följande kriterier särskilt beaktas:

| a) | Tredjelandets lagstiftning inom den berörda sektorn. |
| --- | --- |

a)

Tredjelandets lagstiftning inom den berörda sektorn.

| b) | Hur den behöriga myndigheten och dess kontrollenheter i det berörda tredje landet är uppbyggda och organiserade, myndighetens eller kontrollenheternas befogenheter samt de garantier som kan lämnas vad gäller tillämpningen av den berörda lagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

Hur den behöriga myndigheten och dess kontrollenheter i det berörda tredje landet är uppbyggda och organiserade, myndighetens eller kontrollenheternas befogenheter samt de garantier som kan lämnas vad gäller tillämpningen av den berörda lagstiftningen.

| c) | Om det finns adekvata offentliga kontroller. |
| --- | --- |

c)

Om det finns adekvata offentliga kontroller.

| d) | Hur regelbundet och hur snabbt tredjelandet lämnar uppgifter om förekomsten av risker i samband med foder och livsmedel samt i samband med levande djur. |
| --- | --- |

d)

Hur regelbundet och hur snabbt tredjelandet lämnar uppgifter om förekomsten av risker i samband med foder och livsmedel samt i samband med levande djur.

| e) | De garantier som det tredje landet ger för att






  i) | de villkor som gäller för de anläggningar från vilka foder och livsmedel får importeras till gemenskapen överensstämmer eller är likvärdiga med kraven i gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning, |
| --- | --- | --- |

e)

De garantier som det tredje landet ger för att

i)

de villkor som gäller för de anläggningar från vilka foder och livsmedel får importeras till gemenskapen överensstämmer eller är likvärdiga med kraven i gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning,

| ii) | en förteckning över sådana anläggningar upprättas och hålls aktuell, |
| --- | --- |

ii)

en förteckning över sådana anläggningar upprättas och hålls aktuell,

| iii) | förteckningen över anläggningar och de uppdaterade versionerna av denna överlämnas till kommissionen utan dröjsmål, |
| --- | --- |

iii)

förteckningen över anläggningar och de uppdaterade versionerna av denna överlämnas till kommissionen utan dröjsmål,

| iv) | den behöriga myndigheten i det tredje landet genomför regelbundna och effektiva kontroller av anläggningarna. |
| --- | --- |

iv)

den behöriga myndigheten i det tredje landet genomför regelbundna och effektiva kontroller av anläggningarna.

5.   När de särskilda importvillkoren i punkt 2 c antas skall hänsyn tas till uppgifter som det berörda tredjelandet lämnat och, vid behov, resultatet av gemenskapskontroller som genomförts i ett sådant tredje land. Särskilda importvillkor får fastställas för en enstaka produkt eller en varugrupp. De får tillämpas på ett enstaka tredjeland, regioner i ett tredjeland eller en grupp av tredjeländer.

Artikel 49

Likvärdighet

1.   Efter genomförandet av ett likvärdighetsavtal eller efter en tillfredsställande revision får beslut fattas, i enlighet med förfarandet i artikel 62.3, om erkännande av att åtgärder som tillämpas av tredjeländer eller dess regioner på vissa områden garanterar likvärdighet med de åtgärder som tillämpas inom gemenskapen, om tredjeländerna tillhandahåller objektiva bevis på att så är fallet.

2.   I det beslut som avses i punkt 1 skall det fastställas vilka villkor som gäller för import från detta tredjeland eller denna region i ett tredjeland.

Dessa villkor får omfatta följande:

| a) | Vilken typ av intyg som skall åtfölja produkterna samt intygets innehåll. |
| --- | --- |

a)

Vilken typ av intyg som skall åtfölja produkterna samt intygets innehåll.

| b) | Särskilda krav som gäller för import till gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Särskilda krav som gäller för import till gemenskapen.

| c) | Om nödvändigt, förfaranden för att upprätta och ändra förteckningar över regioner eller anläggningar från vilka import är tillåten. |
| --- | --- |

c)

Om nödvändigt, förfaranden för att upprätta och ändra förteckningar över regioner eller anläggningar från vilka import är tillåten.

3.   Det beslut som avses i punkt 1 skall utan dröjsmål upphävas i enlighet med samma förfarande om något av de villkor för erkännande av likvärdighet som fastställdes när beslutet fattades inte längre uppfylls.

Artikel 50

Stöd till utvecklingsländer

1.   I enlighet med förfarandet i artikel 62.3 får följande åtgärder vidtas och upprätthållas så länge de har en påvisbar effekt när det gäller att säkerställa att utvecklingsländerna kan följa bestämmelserna i den här förordningen:

| a) | Successivt införande av det krav som avses i artiklarna 47 och 48 för produkter som exporteras till gemenskapen. När behovet av särskilda tidsbegränsade undantag från kraven fastställs, (helt eller delvis), skall framstegen med att uppfylla kraven utvärderas och beaktas. I samband med det successiva införandet skall man även beakta framstegen med att bygga upp den institutionella kapacitet som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

a)

Successivt införande av det krav som avses i artiklarna 47 och 48 för produkter som exporteras till gemenskapen. När behovet av särskilda tidsbegränsade undantag från kraven fastställs, (helt eller delvis), skall framstegen med att uppfylla kraven utvärderas och beaktas. I samband med det successiva införandet skall man även beakta framstegen med att bygga upp den institutionella kapacitet som avses i punkt 2.

| b) | Hjälp med att tillhandahålla de uppgifter som avses i artikel 47, om nödvändigt av experter från gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Hjälp med att tillhandahålla de uppgifter som avses i artikel 47, om nödvändigt av experter från gemenskapen.

| c) | Främjande av gemensamma projekt mellan utvecklingsländer och medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

Främjande av gemensamma projekt mellan utvecklingsländer och medlemsstater.

| d) | Utarbetande av vägledningar för att bistå utvecklingsländer med att organisera offentlig kontroll av produkter som exporteras till gemenskapen. |
| --- | --- |

d)

Utarbetande av vägledningar för att bistå utvecklingsländer med att organisera offentlig kontroll av produkter som exporteras till gemenskapen.

| e) | Utsändande av experter från gemenskapen till utvecklingsländer för att bistå med organisationen av offentlig kontroll. |
| --- | --- |

e)

Utsändande av experter från gemenskapen till utvecklingsländer för att bistå med organisationen av offentlig kontroll.

| f) | Deltagande av kontrollpersonal från utvecklingsländer i de kurser som avses i artikel 51. |
| --- | --- |

f)

Deltagande av kontrollpersonal från utvecklingsländer i de kurser som avses i artikel 51.

2.   Kommissionen skall inom ramen för gemenskapens politik för utvecklingssamarbete främja stödet till utvecklingsländer med avseende på foder- och livsmedelssäkerhet i allmänhet och i överensstämmelse med foder- och livsmedelsstandarder i synnerhet, för att bygga upp den institutionella kapacitet som krävs för att kraven enligt artiklarna 5, 12, 47 och 48 skall kunna uppfyllas.

KAPITEL III:

UTBILDNING AV KONTROLLPERSONAL

Artikel 51

Utbildning av kontrollpersonal

1.   Kommissionen får anordna kurser för den personal vid medlemsstaternas behöriga myndigheter som ansvarar för den offentliga kontroll som avses i den här förordningen. Kurserna skall syfta till att få till stånd en harmoniserad strategi för offentlig kontroll i medlemsstaterna. De får särskilt omfatta utbildning i följande:

| a) | Gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning samt bestämmelser om djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

a)

Gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning samt bestämmelser om djurhälsa och djurskydd.

| b) | Kontrollmetoder och kontrolltekniker, såsom revision av de system som utarbetats av företagen för att uppfylla kraven i foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

b)

Kontrollmetoder och kontrolltekniker, såsom revision av de system som utarbetats av företagen för att uppfylla kraven i foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd.

| c) | Kontroller som skall genomföras på varor som importeras till gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Kontroller som skall genomföras på varor som importeras till gemenskapen.

| d) | Metoder och tekniker för produktion, bearbetning och marknadsföring av foder och livsmedel. |
| --- | --- |

d)

Metoder och tekniker för produktion, bearbetning och marknadsföring av foder och livsmedel.

2.   De kurser som avses i punkt 1 får stå öppna för deltagare från tredjeländer, särskilt utvecklingsländer.

3.   Närmare bestämmelser för organisationen av kurser får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

KAPITEL IV:

ANNAN GEMENSKAPSVERKSAMHET

Artikel 52

Tredjeländernas kontroller i medlemsstaterna

1.   Kommissionens experter får på begäran av, och i samarbete med, medlemsstaternas behöriga myndigheter bistå medlemsstaterna vid kontroller som ett tredjeland utför.

2.   I sådana fall skall de medlemsstater där ett tredjeland skall utföra en kontroll underrätta kommissionen om planering, omfattning, dokumentation och andra relevanta omständigheter så att kommissionen verksamt kan delta i kontrollen.

3.   Kommissionens stöd skall främst syfta till att

| a) | klargöra gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning samt bestämmelser om djurhälsa och djurskydd, |
| --- | --- |

a)

klargöra gemenskapens foder- och livsmedelslagstiftning samt bestämmelser om djurhälsa och djurskydd,

| b) | ge information och tillhandahålla uppgifter som finns tillgängliga på gemenskapsnivå och som kan vara till nytta vid den kontroll som ett tredjeland utför, |
| --- | --- |

b)

ge information och tillhandahålla uppgifter som finns tillgängliga på gemenskapsnivå och som kan vara till nytta vid den kontroll som ett tredjeland utför,

| c) | se till att tredjelandets kontroller utförs på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

c)

se till att tredjelandets kontroller utförs på ett enhetligt sätt.

Artikel 53

Samordnade kontrollplaner

Kommissionen får rekommendera samordnade planer i enlighet med förfarandet i artikel 62.2. Planerna skall

| a) | upprättas årligen i enlighet med ett program och |
| --- | --- |

a)

upprättas årligen i enlighet med ett program och

| b) | om så krävs upprättas på ad hoc-basis, främst för att bestämma förekomsten av risker i samband med foder, livsmedel eller djur. |
| --- | --- |

b)

om så krävs upprättas på ad hoc-basis, främst för att bestämma förekomsten av risker i samband med foder, livsmedel eller djur.

AVDELNING VII

VERKSTÄLLIGHETSÅTGÄRDER

KAPITEL I:

NATIONELLA VERKSTÄLLIGHETSÅTGÄRDER

Artikel 54

Åtgärder vid bristande efterlevnad

1.   Om den behöriga myndigheten konstaterar bristande efterlevnad, skall den vidta åtgärder för att se till att företagaren avhjälper situationen. När den behöriga myndigheten beslutar vilken åtgärd som skall vidtas skall den ta hänsyn till den bristande efterlevnadens art och om företagaren tidigare visat prov på bristande efterlevnad.

2.   Åtgärderna skall i tillämpliga fall omfatta följande:

| a) | Föreskriva sanering eller andra åtgärder som anses vara nödvändiga för att se till att foder- eller livsmedel är säkra eller att foder- eller livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd följs. |
| --- | --- |

a)

Föreskriva sanering eller andra åtgärder som anses vara nödvändiga för att se till att foder- eller livsmedel är säkra eller att foder- eller livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd följs.

| b) | Begränsa eller förbjuda utsläppande på marknaden och import eller export av foder, livsmedel eller djur. |
| --- | --- |

b)

Begränsa eller förbjuda utsläppande på marknaden och import eller export av foder, livsmedel eller djur.

| c) | Övervaka och, vid behov, beordra att foder eller livsmedel återkallas, dras tillbaka från marknaden och/eller destrueras. |
| --- | --- |

c)

Övervaka och, vid behov, beordra att foder eller livsmedel återkallas, dras tillbaka från marknaden och/eller destrueras.

| d) | Ge tillstånd till att foder eller livsmedel används för andra ändamål än dem som de ursprungligen var avsedda för. |
| --- | --- |

d)

Ge tillstånd till att foder eller livsmedel används för andra ändamål än dem som de ursprungligen var avsedda för.

| e) | Tillfälligt avbryta driften av eller stänga hela eller delar av det berörda företaget under en lämplig tidsperiod. |
| --- | --- |

e)

Tillfälligt avbryta driften av eller stänga hela eller delar av det berörda företaget under en lämplig tidsperiod.

| f) | Tillfälligt eller permanent återkalla anläggningens godkännande. |
| --- | --- |

f)

Tillfälligt eller permanent återkalla anläggningens godkännande.

| g) | Åtgärderna som avses i artikel 19 för sändningar från tredjeländer. |
| --- | --- |

g)

Åtgärderna som avses i artikel 19 för sändningar från tredjeländer.

| h) | Andra åtgärder som den behöriga myndigheten anser vara motiverade. |
| --- | --- |

h)

Andra åtgärder som den behöriga myndigheten anser vara motiverade.

3.   Den behöriga myndigheten skall till den berörda företagaren eller dennes företrädare överlämna

| a) | skriftlig underrättelse om sitt beslut om vilka åtgärder som skall vidtas i enlighet med punkt 1 och om skälen till beslutet och |
| --- | --- |

a)

skriftlig underrättelse om sitt beslut om vilka åtgärder som skall vidtas i enlighet med punkt 1 och om skälen till beslutet och

| b) | information om rätten att överklaga sådana beslut och om de förfaringssätt och tidsfrister som gäller för detta. |
| --- | --- |

b)

information om rätten att överklaga sådana beslut och om de förfaringssätt och tidsfrister som gäller för detta.

4.   I tillämpliga fall skall den behöriga myndigheten även underrätta den behöriga myndigheten i avsändarmedlemsstaten om sitt beslut.

5.   Samtliga utgifter som uppkommer enligt denna artikel skall bäras av den ansvarige foder eller livsmedelsföretagaren.

Artikel 55

Sanktioner

1.   Medlemsstaterna skall fastställa bestämmelser om sanktioner vid överträdelser av foder- och livsmedelslagstiftningen liksom andra gemenskapsbestämmelser om djurskydd och djurhälsa och skall vidta alla erforderliga åtgärder för att se till att dessa tillämpas. De sanktioner som föreskrivs skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

2.   Medlemsstaterna skall utan dröjsmål delge kommissionen de bestämmelser som är tillämpliga vid överträdelser av foder- och livsmedelslagstiftningen och eventuella ändringar av dessa.

KAPITEL II:

GEMENSKAPENS VERKSTÄLLIGHETSÅTGÄRDER

Artikel 56

Skyddsåtgärder

1.   Åtgärder i enlighet med förfarandena i artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 skall vidtas om

| a) | kommissionen har belägg för en allvarlig brist i en medlemsstats kontrollsystem, och |
| --- | --- |

a)

kommissionen har belägg för en allvarlig brist i en medlemsstats kontrollsystem, och

| b) | denna brist kan utgöra en möjlig och utbredd risk för människors eller djurs hälsa eller för djurskyddet, antingen direkt eller via miljön. |
| --- | --- |

b)

denna brist kan utgöra en möjlig och utbredd risk för människors eller djurs hälsa eller för djurskyddet, antingen direkt eller via miljön.

2.   Sådana åtgärder skall antas endast när

| a) | det vid gemenskapskontroller har konstaterats och rapporterats bristande efterlevnad av gemenskapslagstiftningen, och |
| --- | --- |

a)

det vid gemenskapskontroller har konstaterats och rapporterats bristande efterlevnad av gemenskapslagstiftningen, och

| b) | den berörda medlemsstaten inte har rättat till bristerna efter kommissionens begäran och inom den tidsfrist som kommissionen fastställt. |
| --- | --- |

b)

den berörda medlemsstaten inte har rättat till bristerna efter kommissionens begäran och inom den tidsfrist som kommissionen fastställt.

AVDELNING VIII

ANPASSNING AV GEMENSKAPSLAGSTIFTNINGEN

Artikel 57

Ändring av direktiv 96/23/EG

Direktiv 96/23/EG ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 14.2 skall ersättas med följande:
  ”Gemenskapernas referenslaboratorier skall vara de laboratorier som avses i den relevanta delen av bilaga VII till förordning (EG) nr .../2004 av den ... om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. (42) |
| --- | --- |

1.

Artikel 14.2 skall ersättas med följande:

”Gemenskapernas referenslaboratorier skall vara de laboratorier som avses i den relevanta delen av bilaga VII till förordning (EG) nr .../2004 av den ... om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. (42)

| 2. | I artikel 30.1 skall den del som börjar med ”När dessa nya kontroller visar ...” och slutar med ”... eller använda den för andra ändamål som är godkända enligt gemenskapslagstiftningen och detta utan varken gottgörelse eller ersättning” ersättas med följande:
  ”När kontroller visar förekomst av icke godkända ämnen eller produkter eller när gränsvärden har överskridits skall bestämmelserna i artiklarna 19-22 i förordning (EG) nr .../2004 (43) tillämpas.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 30.1 skall den del som börjar med ”När dessa nya kontroller visar ...” och slutar med ”... eller använda den för andra ändamål som är godkända enligt gemenskapslagstiftningen och detta utan varken gottgörelse eller ersättning” ersättas med följande:

”När kontroller visar förekomst av icke godkända ämnen eller produkter eller när gränsvärden har överskridits skall bestämmelserna i artiklarna 19-22 i förordning (EG) nr .../2004 (43) tillämpas.”

| 3. | Bilaga V skall utgå. |
| --- | --- |

3.

Bilaga V skall utgå.

Artikel 58

Ändring av direktiv 97/78/EG

Direktiv 97/78/EG ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Medlemsstaterna skall i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv och i förordning (EG) nr .../2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd* utföra veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in på något av de territorier som är förtecknade i bilaga I. (44) |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Medlemsstaterna skall i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv och i förordning (EG) nr .../2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd* utföra veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in på något av de territorier som är förtecknade i bilaga I. (44)

| 2. | Artikel 2.2 a skall ersättas med följande:






  ”a) | produkter: produkter av animaliskt ursprung enligt direktiv 89/662/EEG och 90/425/EEG, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (45), rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (46) och Europaparlamentets och rådets förordning av den ..., förordning (EG) nr .../... om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (47) Det inbegriper även de växtprodukter som avses i artikel 19. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2.2 a skall ersättas med följande:

”a)

produkter: produkter av animaliskt ursprung enligt direktiv 89/662/EEG och 90/425/EEG, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (45), rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (46) och Europaparlamentets och rådets förordning av den ..., förordning (EG) nr .../... om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (47) Det inbegriper även de växtprodukter som avses i artikel 19.

| 3. | I artikel 7.3 skall ”kostnaderna för de undersökningar och kontroller som föreskrivs i rådets direktiv 85/73/EEG av den 29 januari 1985 om finansiering av de veterinära besiktningar och kontroller som anges i direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG, 90/675/EEG och 91/496/EEG (ändrat och kodifierat)” ersättas med
  ”kostnader för de undersökningar och kontroller som föreskrivs i förordning (EG) nr .../2004 (48)” |
| --- | --- |

3.

I artikel 7.3 skall ”kostnaderna för de undersökningar och kontroller som föreskrivs i rådets direktiv 85/73/EEG av den 29 januari 1985 om finansiering av de veterinära besiktningar och kontroller som anges i direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG, 90/675/EEG och 91/496/EEG (ändrat och kodifierat)” ersättas med

”kostnader för de undersökningar och kontroller som föreskrivs i förordning (EG) nr .../2004 (48)”

| 4. | I artikel 10.1 b skall följande strykas:
  ”eller, när det gäller anläggningar som har godkänts i enlighet med rådets beslut 95/408/EG av den 22 juni 1995 om villkor för upprättande, under en övergångsperiod, av provisoriska förteckningar över anläggningar i tredje land, från vilka medlemsstaterna får importera vissa produkter av animaliskt ursprung, fiskprodukter och levande tvåskaliga mollusker, en anläggning som har varit föremål för antingen gemenskapsinspektion eller nationell inspektion” |
| --- | --- |

4.

I artikel 10.1 b skall följande strykas:

”eller, när det gäller anläggningar som har godkänts i enlighet med rådets beslut 95/408/EG av den 22 juni 1995 om villkor för upprättande, under en övergångsperiod, av provisoriska förteckningar över anläggningar i tredje land, från vilka medlemsstaterna får importera vissa produkter av animaliskt ursprung, fiskprodukter och levande tvåskaliga mollusker, en anläggning som har varit föremål för antingen gemenskapsinspektion eller nationell inspektion”

| 5. | Artikel 12.9 skall utgå. |
| --- | --- |

5.

Artikel 12.9 skall utgå.

| 6. | Artikel 15.5 skall utgå. |
| --- | --- |

6.

Artikel 15.5 skall utgå.

| 7. | I artikel 16 skall följande nya punkt 4 läggas till:
  ”4.   Närmare bestämmelser om införsel av produkter av animaliskt ursprung som är avsedda för besättning och passagerare på transportmedel i internationell trafik och om produkter av animaliskt ursprung som fjärrbeställts (t.ex. via e-post, telefon eller Internet) och levererats till konsumenten skall fastställas i enlighet med artikel 25 i förordning (EG) nr .../... (48)” |
| --- | --- |

7.

I artikel 16 skall följande nya punkt 4 läggas till:

”4.   Närmare bestämmelser om införsel av produkter av animaliskt ursprung som är avsedda för besättning och passagerare på transportmedel i internationell trafik och om produkter av animaliskt ursprung som fjärrbeställts (t.ex. via e-post, telefon eller Internet) och levererats till konsumenten skall fastställas i enlighet med artikel 25 i förordning (EG) nr .../... (48)”

| 8. | Artikel 21 skall utgå. |
| --- | --- |

8.

Artikel 21 skall utgå.

| 9. | Artikel 23 skall utgå. |
| --- | --- |

9.

Artikel 23 skall utgå.

| 10. | I artikel 24.1 andra strecksatsen skall ”i enlighet med artikel 17.2 a och b” ersättas med ”i enlighet med artikel 17”. |
| --- | --- |

10.

I artikel 24.1 andra strecksatsen skall ”i enlighet med artikel 17.2 a och b” ersättas med ”i enlighet med artikel 17”.

Artikel 59

Ändring av direktiv 2000/29/EG

Följande artikel skall införas i direktiv 2000/29/EG:

”Artikel 27a

I detta direktiv och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21 i detta skall artiklarna 41-46 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den ... om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (49) vara tillämpliga.

Artikel 60

Ändring av förordning (EG) .../... (50)

50

Förordning (EG) .../... (50) ändras på följande sätt:

50

| 1. | I artikel 1 skall följande punkt 1a införas:
  ”1a.   Denna förordning skall tillämpas tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den ... om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foderoch livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. (51) |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 skall följande punkt 1a införas:

”1a.   Denna förordning skall tillämpas tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den ... om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foderoch livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. (51)

51

| 2. | I artikel 2






  a) | skall i punkt 1 leden a, b, d och e utgå och |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 2

a)

skall i punkt 1 leden a, b, d och e utgå och

| b) | i punkt 2 skall följande led ba läggas till:
  ”Förordning (EG) nr.../... (50)” |
| --- | --- |

b)

i punkt 2 skall följande led ba läggas till:

”Förordning (EG) nr.../... (50)”

50

| 3. | I artikel 3






  a) | skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   De behöriga myndigheterna skall godkänna anläggningarna vid den tidpunkt och på det sätt som anges i artikel 31.2 i förordning (EG) nr .../... (50),”
  och |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 3

a)

skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   De behöriga myndigheterna skall godkänna anläggningarna vid den tidpunkt och på det sätt som anges i artikel 31.2 i förordning (EG) nr .../... (50),”

50

och

| b) | punkterna 4 a, 4 b och 6 skall utgå. |
| --- | --- |

b)

punkterna 4 a, 4 b och 6 skall utgå.

| 4. | Artikel 9 skall utgå. |
| --- | --- |

4.

Artikel 9 skall utgå.

| 5. | Artikel 10 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 10
  För att garantera en enhetlig tillämpning av principerna och villkoren i artikel 11 i förordning (EG) nr 178/2002 och avdelning VI kapitel II i förordning (EG) nr .../... (50) skall förfarandena i detta kapitel tillämpas.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 10 skall ersättas med följande:

”Artikel 10

För att garantera en enhetlig tillämpning av principerna och villkoren i artikel 11 i förordning (EG) nr 178/2002 och avdelning VI kapitel II i förordning (EG) nr .../... (50) skall förfarandena i detta kapitel tillämpas.”

50

| 6. | I artikel 11






  a) | skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Ett tredje land skall upptas i sådana förteckningar endast om en gemenskapskontroll i det landet har ägt rum och visar att den behöriga myndigheten lämnar tillräckliga garantier enligt artikel 48.3 i förordning (EG) nr .../... (52). Ett tredje land får emellertid upptas i sådana förteckningar utan att en gemenskapskontroll har ägt rum om






  a) | den risk som fastställs i enlighet med artikel 46.3 a i förordning (EG) nr .../... (52) inte motiverar detta, och |
| --- | --- | --- | --- |

6.

I artikel 11

a)

skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Ett tredje land skall upptas i sådana förteckningar endast om en gemenskapskontroll i det landet har ägt rum och visar att den behöriga myndigheten lämnar tillräckliga garantier enligt artikel 48.3 i förordning (EG) nr .../... (52). Ett tredje land får emellertid upptas i sådana förteckningar utan att en gemenskapskontroll har ägt rum om

52

a)

den risk som fastställs i enlighet med artikel 46.3 a i förordning (EG) nr .../... (52) inte motiverar detta, och

52

| b) | det fastställs, när beslut fattas om att uppta ett visst tredje land i förteckningen i enlighet med punkt 1, att annan information visar att den behöriga myndigheten ger de nödvändiga garantierna.” |
| --- | --- |

b)

det fastställs, när beslut fattas om att uppta ett visst tredje land i förteckningen i enlighet med punkt 1, att annan information visar att den behöriga myndigheten ger de nödvändiga garantierna.”

| b) | skall inledningen till punkt 4 ersättas med följande:
  ”4.   När förteckningar upprättas eller uppdateras skall särskilt de kriterier beaktas som förtecknas i artikel 46 och artikel 48.3 i förordning (EG) nr .../... (52). Hänsyn skall även tas till följande:” |
| --- | --- |

b)

skall inledningen till punkt 4 ersättas med följande:

”4.   När förteckningar upprättas eller uppdateras skall särskilt de kriterier beaktas som förtecknas i artikel 46 och artikel 48.3 i förordning (EG) nr .../... (52). Hänsyn skall även tas till följande:”

52

och

| c) | i punkt 4 skall leden b-h utgå. |
| --- | --- |

c)

i punkt 4 skall leden b-h utgå.

| 7. | Artikel 14.2 b skall ersättas med följande:






  ”b) | alla särskilda importkrav som fastställs enligt artikel 48 i förordning (EG) nr .../... (52)” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 14.2 b skall ersättas med följande:

”b)

alla särskilda importkrav som fastställs enligt artikel 48 i förordning (EG) nr .../... (52)”

52

| 8. | I artikel 18 skall punkterna 17-20 utgå. |
| --- | --- |

8.

I artikel 18 skall punkterna 17-20 utgå.

Artikel 61

Upphävande av gemenskapsrättsakter

1.   Direktiven 70/373/EEG, 85/591/EEG, 89/397/EEG, 93/99/EEG och 95/53/EG och besluten 93/383/EG, 98/728/EG och 1999/313/EG skall upphöra att gälla den 1 januari 2006. Direktiv 85/73/EEG skall upphöra att gälla den 1 januari 2008.

2.   De tillämpningsföreskrifter som har antagits på grundval av dessa rättsakter, särskilt de som avses i bilaga VIII, skall emellertid, under förutsättning att de inte strider mot bestämmelserna i den här förordningen, fortsätta att gälla i avvaktan på att nödvändiga bestämmelser antagits på grundval av den här förordningen.

3.   Hänvisningar till de upphävda rättsakterna skall anses som hänvisningar till den här förordningen.

AVDELNING IX

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 62

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa som inrättats genom artikel 58 i förordning (EG) nr 178/2002, eller, när det gäller frågor som framför allt rör växtskydd, av Ständiga kommittén för växtskydd som inrättats genom rådets beslut 76/894/EEG (53).

53

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 63

Genomförandeåtgärder och övergångsbestämmelser

1.   De genomförandeåtgärder och övergångsbestämmelser som krävs för att säkerställa att den här förordningen tillämpas på ett enhetligt sätt får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3.

Detta gäller särskilt

| a) | delegering av kontrolluppgifter till de kontrollorgan som avses i artikel 5 och som tilldelats kontrolluppgifter före denna förordnings ikraftträdande, |
| --- | --- |

a)

delegering av kontrolluppgifter till de kontrollorgan som avses i artikel 5 och som tilldelats kontrolluppgifter före denna förordnings ikraftträdande,

| b) | alla ändringar med avseende på de standarder som avses i artikel 12.2, |
| --- | --- |

b)

alla ändringar med avseende på de standarder som avses i artikel 12.2,

| c) | den bristande efterlevnad som anges i artikel 28 och som medför kostnader härrörande från ytterligare offentliga kontroller, |
| --- | --- |

c)

den bristande efterlevnad som anges i artikel 28 och som medför kostnader härrörande från ytterligare offentliga kontroller,

| d) | utgifter som följer av artikel 54, |
| --- | --- |

d)

utgifter som följer av artikel 54,

| e) | regler för mikrobiologiska, fysikaliska och/eller kemiska analyser vid offentlig kontroll, i synnerhet vid misstanke om risk, inbegripet övervakning av säkerheten med avseende på produkter som importeras från tredjeländer. |
| --- | --- |

e)

regler för mikrobiologiska, fysikaliska och/eller kemiska analyser vid offentlig kontroll, i synnerhet vid misstanke om risk, inbegripet övervakning av säkerheten med avseende på produkter som importeras från tredjeländer.

| f) | fastställande av vilka foder som skall anses vara foder av animaliskt ursprung enligt denna förordning. |
| --- | --- |

f)

fastställande av vilka foder som skall anses vara foder av animaliskt ursprung enligt denna förordning.

2.   För att kunna ta hänsyn till den särskilda karaktären hos förordningarna (EEG) nr 2092/91, (EEG) nr 2081/92 och (EEG) nr 2082/92 får det i särskilda bestämmelser som skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3 föreskrivas om nödvändiga undantag från bestämmelserna i den här förordningen och om anpassning av dessa.

Artikel 64

Ändring av bilagor och referenser till europeiska standarder

I enlighet med förfarandet i artikel 62.3

| 1. | får bilagorna till den här förordningen uppdateras, utom bilagorna I och VI, samt bilaga V, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 27.3, särskilt för att beakta administrativa förändringar och den vetenskapliga och/eller tekniska utvecklingen, |
| --- | --- |

1.

får bilagorna till den här förordningen uppdateras, utom bilagorna I och VI, samt bilaga V, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 27.3, särskilt för att beakta administrativa förändringar och den vetenskapliga och/eller tekniska utvecklingen,

| 2. | får referenserna till de europeiska standarder som anges i den här förordningen uppdateras om CEN ändrar dessa referenser. |
| --- | --- |

2.

får referenserna till de europeiska standarder som anges i den här förordningen uppdateras om CEN ändrar dessa referenser.

Artikel 65

Rapport till Europaparlamentet och rådet

1.   Kommissionen skall senast (54) överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet.

54

(2)   Rapporten skall i synnerhet innehålla en genomgång av erfarenheterna från tillämpningen av förordningen och särskilt beakta följande:

| a) | På nytt bedöma räckvidden, när det gäller djurhälsa och djurskydd. |
| --- | --- |

a)

På nytt bedöma räckvidden, när det gäller djurhälsa och djurskydd.

| b) | Se till att andra sektorer bidrar till att finansiera den offentliga kontrollen genom att utöka verksamhetsförteckningen i bilaga IV, avsnitt A och i bilaga V, avsnitt A, med särskilt beaktande av effekterna av gemenskapens hygienlagstiftning avseende foder och livsmedel efter dess antagande. |
| --- | --- |

b)

Se till att andra sektorer bidrar till att finansiera den offentliga kontrollen genom att utöka verksamhetsförteckningen i bilaga IV, avsnitt A och i bilaga V, avsnitt A, med särskilt beaktande av effekterna av gemenskapens hygienlagstiftning avseende foder och livsmedel efter dess antagande.

| c) | Fastställa uppdaterade miniminivåer för avgifter som avses i bilaga IV, avsnitt B och bilaga V, avsnitt B särskilt med beaktande av riskfaktorer. |
| --- | --- |

c)

Fastställa uppdaterade miniminivåer för avgifter som avses i bilaga IV, avsnitt B och bilaga V, avsnitt B särskilt med beaktande av riskfaktorer.

3.   Kommissionen skall i lämpliga fall låta rapporten åtföljas av relevanta förslag.

Artikel 66

Finansiellt stöd från gemenskapen

(1)   Nödvändiga anslag skall inom ramen för budgetförfarandet årligen beviljas för

| a) | kostnaderna för resor och uppehälle, som experter från medlemsstaterna åsamkas till följd av att de utsetts av kommissionen för att bistå dennas experter enligt artiklarna 45.1 och 46.1, |
| --- | --- |

a)

kostnaderna för resor och uppehälle, som experter från medlemsstaterna åsamkas till följd av att de utsetts av kommissionen för att bistå dennas experter enligt artiklarna 45.1 och 46.1,

| b) | utbildningen av kontrollpersonal enligt artikel 51, |
| --- | --- |

b)

utbildningen av kontrollpersonal enligt artikel 51,

| c) | finansieringen av andra åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa tillämpningen av |
| --- | --- |

c)

finansieringen av andra åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa tillämpningen av

den här förordningen.

2.   Åtgärderna i punkt 1 c skall särskilt omfatta anordnande av konferenser, inrättande av databaser, publicering av information, organisering av undersökningar och anordnande av möten för att förbereda möten i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

3.   Gemenskapen får bevilja tekniskt och finansiellt stöd för organiseringen av den verksamhet som avses i artikel 50 inom ramen för kommissionens personella och finansiella resurser.

AVDELNING X

SLUTBESTÄMMELSE

Artikel 67

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Artiklarna 27 och 28 skall dock tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 30.9.2003, s. 25.

1

(2)  EUT C 23, 27.1.2004, s. 14.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2004.

3

(4)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

4

(5)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/31/EG (EUT L 85, 23.3.2004, s. 18).

5

(6)  EGT L 198, 22.7.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 392/2004 (EUT L 65, 3.3.2004, s. 1).

6

(7)  EGT L 208, 24.7.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 806/2003. (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

7

(8)  EGT L 208, 24.7.1992, s. 9. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 806/2003.

8

(9)  Rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (EGT L 24, 30.1.1998, s. 9).

9

(10)  Rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land (EGT L 268, 24.9.1991, s. 56). Direktivet senast ändrat genom direktiv 96/43/EG (EGT L 162, 1.7.1996, s. 1).

10

(11)  EGT L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/46/EG (EGT L 234, 1.9.2001, s. 55).

11

(12)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2700/2000 (EGT L 311, 12.12.2000, s. 17).

12

(13)  EGT L 40, 17.2.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 806/2003.

13

(14)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

14

(15)  EGT L 332, 30.12.1995, s. 15. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

15

(16)  Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion (EGT L 125, 23.5.1996, s. 3). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/74/EG (EUT L 262, 14.10.2003, s. 17).

16

(17)  Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav (EGT L 125, 23.5.1996, s. 10). Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (EUT: Inför hänvisning till förordning).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EGT L 147, 31.5.2001, s. 1). Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2245/2003 (EUT L 333, 20.12.2003, s. 28).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (EUT L 325, 12.12.2003, s. 1).

20

(21)  Rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (EGT L 221, 7.8.1986, s. 37). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/2/EG (EUT L 14, 21.1.2004, s. 10).

21

(22)  Rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (EGT L 350, 14.12.1990, s. 71). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/2/EG.

22

(23)  Kommissionens direktiv 92/1/EEG av den 13 januari 1992 om temperaturkontroll i utrymmen i transportfordon, fryshus och frysrum innehållande djupfrysta livsmedel (EGT L 34, 11.2.1992, s. 28).

23

(24)  Kommissionens direktiv 92/2/EEG av den 13 januari 1992 om fastställande av stickprovsförfarande och gemenskapens analysmetod för den offentliga kontrollen av djupfrysta livsmedels temperatur (EGT L 34, 11.2.1992, s. 30).

24

(25)  Rådets direktiv 70/373/EEG av den 20 juli 1970 om införande av gemenskapsmetoder för provtagning och analys vid den officiella foderkontrollen (EGT L 170, 3.8.1970, s. 2). Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

25

(26)  Rådets direktiv 85/591/EEG av den 20 december 1985 om införande av provtagnings- och analysmetoder vid kontroll av livsmedel inom gemenskapen (EGT L 372, 31.12.1985, s. 50). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

26

(27)  Rådets direktiv 89/397/EEG av den 14 juni 1989 om offentlig kontroll av livsmedel (EGT L 186, 30.6.1989, s. 23).

27

(28)  Rådets direktiv 93/99/EEG av den 29 oktober 1993 om ytterligare åtgärder för offentlig kontroll av livsmedel (EGT L 290, 24.11.1993, s. 14). Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

28

(29)  Rådets beslut 93/383/EEG av den 14 juni 1993 om referenslaboratorier för kontroll av marina biotoxiner (EGT L 166, 8.7.1993, s. 31). Beslutet ändrat genom beslut 1999/312/EG (EGT L 120, 8.5.1999, s. 37).

29

(30)  Rådets direktiv 96/43/EG av den 26 juni 1996 om ändring och kodifiering av direktiv 85/73/EEG om finansieringen av veterinära besiktningar och kontroller av levande djur och vissa animaliska produkter (EGT L 162, 1.7.1996, s. 1).

30

(31)  Rådets beslut 98/728/EG av den 14 december 1998 om ett gemenskapssystem för avgifter inom fodersektorn (EGT L 346, 22.12.1998, s. 51).

31

(32)  Rådets beslut 1999/313/EG av den 29 april 1999 om referenslaboratorier för kontroll av bakteriell och viral kontamination av tvåskaliga blötdjur (EGT L 120, 8.5.1999, s. 40).

32

(33)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

33

(34)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

34

(35)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

35

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om fastställande av krav på livsmedelshygien (EUT L ...).

36

(37)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

37

(38)  Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr .../... av den ... om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung avseddda att användas som livsmedel och om ändring av direktiven 89/662/EEG och 91/67/EEG (EUT L ... ).

38

(39)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

39

(40)  EGT L 351, 2.12.1989, s. 34.

40

(41)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

41

(42)  Ännu ej offentliggjort i EUT.”

42

(43)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

43

(44)  Ännu ej offentliggjort i EUT.”

44

(45)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 808/2003 (EUT L 117, 13.5.2003, s. 1).

45

(46)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

46

(47)  Ännu ej offentliggjort i EUT.”

47

(48)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

48

(49)  Ännu ej offentliggjort i EUT.”

49

(50)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

50

(51)  Ännu ej offentliggjort i EUT.”

51

(52)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

52

(53)  EGT L 340, 9.12.1976, s. 25.

53

(54)  Tre år efter det att denna förordning trätt i kraft.

54

BILAGA I

TERRITORIER SOM AVSES I ARTIKEL 2.15

| 1. | Konungariket Belgien |
| --- | --- |

1.

Konungariket Belgien

| 2. | Konungariket Danmark utom Färöarna och Grönland |
| --- | --- |

2.

Konungariket Danmark utom Färöarna och Grönland

| 3. | Förbundsrepubliken Tyskland |
| --- | --- |

3.

Förbundsrepubliken Tyskland

| 4. | Konungariket Spanien utom Ceuta och Melilla |
| --- | --- |

4.

Konungariket Spanien utom Ceuta och Melilla

| 5. | Republiken Grekland |
| --- | --- |

5.

Republiken Grekland

| 6. | Republiken Frankrike |
| --- | --- |

6.

Republiken Frankrike

| 7. | Irland |
| --- | --- |

7.

Irland

| 8. | Republiken Italien |
| --- | --- |

8.

Republiken Italien

| 9. | Storhertigdömet Luxemburg |
| --- | --- |

9.

Storhertigdömet Luxemburg

| 10. | De regioner av Konungariket Nederländerna som är belägna i Europa |
| --- | --- |

10.

De regioner av Konungariket Nederländerna som är belägna i Europa

| 11. | Republiken Portugal |
| --- | --- |

11.

Republiken Portugal

| 12. | Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland |
| --- | --- |

12.

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

| 13. | Republiken Österrike |
| --- | --- |

13.

Republiken Österrike

| 14. | Republiken Finland |
| --- | --- |

14.

Republiken Finland

| 15. | Konungariket Sverige |
| --- | --- |

15.

Konungariket Sverige

BILAGA II

BEHÖRIGA MYNDIGHETER

Kapitel i: ämnesområden för utbildning av personal som utför offentlig kontroll

| 1. | Olika kontrollmetoder som revision, provtagning och inspektion. |
| --- | --- |

1.

Olika kontrollmetoder som revision, provtagning och inspektion.

| 2. | Kontrollförfaranden. |
| --- | --- |

2.

Kontrollförfaranden.

| 3. | Foder- och livsmedelslagstiftning. |
| --- | --- |

3.

Foder- och livsmedelslagstiftning.

| 4. | De olika leden i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan och eventuella risker för människors hälsa och i förekommande fall för djurs hälsa, växtskydd och för miljön. |
| --- | --- |

4.

De olika leden i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan och eventuella risker för människors hälsa och i förekommande fall för djurs hälsa, växtskydd och för miljön.

| 5. | Bedömning av bristande efterlevnad av foder- och livsmedelslagstiftningen. |
| --- | --- |

5.

Bedömning av bristande efterlevnad av foder- och livsmedelslagstiftningen.

| 6. | Faror inom djuruppfödning samt foder- och livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

6.

Faror inom djuruppfödning samt foder- och livsmedelsproduktion.

| 7. | Utvärdering av tillämpningen av haccp. |
| --- | --- |

7.

Utvärdering av tillämpningen av haccp.

| 8. | Ledningssystem, t.ex. kvalitetssäkringsprogram som foder- och livsmedelsföretagen svarar för, och bedömning av dessa program om de är relevanta för bestämmelserna i foder- och livsmedelslagstiftningen. |
| --- | --- |

8.

Ledningssystem, t.ex. kvalitetssäkringsprogram som foder- och livsmedelsföretagen svarar för, och bedömning av dessa program om de är relevanta för bestämmelserna i foder- och livsmedelslagstiftningen.

| 9. | System för officiell certifiering. |
| --- | --- |

9.

System för officiell certifiering.

| 10. | Beredskapsplanering för nödsituationer, inklusive kommunikation mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

10.

Beredskapsplanering för nödsituationer, inklusive kommunikation mellan medlemsstaterna och kommissionen.

| 11. | Rättsliga åtgärder och rättsverkningar till följd av offentlig kontroll. |
| --- | --- |

11.

Rättsliga åtgärder och rättsverkningar till följd av offentlig kontroll.

| 12. | Granskning av skriftlig eller annan dokumentation, inklusive sådan som hänger samman med kvalifikationsprövning, ackreditering och riskvärdering, som kan vara relevant för bedömningen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen. Detta kan omfatta ekonomiska och handelsmässiga aspekter. |
| --- | --- |

12.

Granskning av skriftlig eller annan dokumentation, inklusive sådan som hänger samman med kvalifikationsprövning, ackreditering och riskvärdering, som kan vara relevant för bedömningen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen. Detta kan omfatta ekonomiska och handelsmässiga aspekter.

| 13. | Andra områden, inklusive djurhälsa och djurskydd, som är nödvändiga för att säkerställa att den offentliga kontrollen utförs i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

13.

Andra områden, inklusive djurhälsa och djurskydd, som är nödvändiga för att säkerställa att den offentliga kontrollen utförs i enlighet med denna förordning.

KAPITEL II: ÄMNESOMRÅDEN FÖR KONTROLLARBETET

| 1. | Den behöriga myndighetens organisation och förhållandet mellan centrala behöriga myndigheter och myndigheter till vilka de har delegerat uppgifter för att genomföra offentlig kontroll. |
| --- | --- |

1.

Den behöriga myndighetens organisation och förhållandet mellan centrala behöriga myndigheter och myndigheter till vilka de har delegerat uppgifter för att genomföra offentlig kontroll.

| 2. | Förhållandet mellan behöriga myndigheter och kontrollorgan till vilka de har delegerat uppgifter i samband med offentlig kontroll. |
| --- | --- |

2.

Förhållandet mellan behöriga myndigheter och kontrollorgan till vilka de har delegerat uppgifter i samband med offentlig kontroll.

| 3. | En redogörelse för målen. |
| --- | --- |

3.

En redogörelse för målen.

| 4. | Personalens uppgifter, ansvar och skyldigheter. |
| --- | --- |

4.

Personalens uppgifter, ansvar och skyldigheter.

| 5. | Provtagningsförfaranden, kontrollmetoder och kontrollteknik, tolkning av resultat och därav följande beslut. |
| --- | --- |

5.

Provtagningsförfaranden, kontrollmetoder och kontrollteknik, tolkning av resultat och därav följande beslut.

| 6. | Kartläggnings- och övervakningsprogram. |
| --- | --- |

6.

Kartläggnings- och övervakningsprogram.

| 7. | Ömsesidigt stöd om den offentliga kontrollen förutsätter att mer än en medlemsstat vidtar åtgärder. |
| --- | --- |

7.

Ömsesidigt stöd om den offentliga kontrollen förutsätter att mer än en medlemsstat vidtar åtgärder.

| 8. | Åtgärder som skall vidtas till följd av offentlig kontroll. |
| --- | --- |

8.

Åtgärder som skall vidtas till följd av offentlig kontroll.

| 9. | Samarbete med andra enheter eller avdelningar vars ansvarsområden berörs. |
| --- | --- |

9.

Samarbete med andra enheter eller avdelningar vars ansvarsområden berörs.

| 10. | Kontroll av att provtagnings- och analysmetoderna samt andra mätningar är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

10.

Kontroll av att provtagnings- och analysmetoderna samt andra mätningar är ändamålsenliga.

| 11. | Annan verksamhet eller information som krävs för att den offentliga kontrollen skall fungera effektivt. |
| --- | --- |

11.

Annan verksamhet eller information som krävs för att den offentliga kontrollen skall fungera effektivt.

BILAGA III

KARAKTERISERING AV ANALYSMETODER

| 1. | Analysmetoderna bör karaktäriseras i enlighet med följande kriterier:






  a) | Noggrannhet. |
| --- | --- | --- |

1.

Analysmetoderna bör karaktäriseras i enlighet med följande kriterier:

a)

Noggrannhet.

| b) | Tillämplighet (matris och koncentrationsintervall). |
| --- | --- |

b)

Tillämplighet (matris och koncentrationsintervall).

| c) | Detektionsgräns. |
| --- | --- |

c)

Detektionsgräns.

| d) | Bestämningsgräns. |
| --- | --- |

d)

Bestämningsgräns.

| e) | Precision. |
| --- | --- |

e)

Precision.

| f) | Repeterbarhet. |
| --- | --- |

f)

Repeterbarhet.

| g) | Reproducerbarhet. |
| --- | --- |

g)

Reproducerbarhet.

| h) | Utbyte. |
| --- | --- |

h)

Utbyte.

| i) | Selektivitet. |
| --- | --- |

i)

Selektivitet.

| j) | Känslighet. |
| --- | --- |

j)

Känslighet.

| k) | Linearitet. |
| --- | --- |

k)

Linearitet.

| l) | Mätosäkerhet. |
| --- | --- |

l)

Mätosäkerhet.

| m) | Andra kriterier, som får väljas efter behov. |
| --- | --- |

m)

Andra kriterier, som får väljas efter behov.

| 2. | Precisionsvärdena i 1 e skall erhållas genom kollaborativ avprövning som utförts enligt ett internationellt vedertaget protokoll för kollaborativ avprövning (t.ex. ISO 5725:1994 eller IUPAC International Harmonised Protocol) eller grunda sig på provning av att kriterierna uppfylls om resultatkriterier för analysmetoder har fastställts. Värdena för repeterbarhet och reproducerbarhet skall uttryckas på ett internationellt vedertaget sätt (t.ex. 95 % konfidensintervaller som definieras i ISO 5725:1994 eller IUPAC). Resultaten från den kollaborativa avprövningen skall publiceras eller hållas fritt tillgängliga. |
| --- | --- |

2.

Precisionsvärdena i 1 e skall erhållas genom kollaborativ avprövning som utförts enligt ett internationellt vedertaget protokoll för kollaborativ avprövning (t.ex. ISO 5725:1994 eller IUPAC International Harmonised Protocol) eller grunda sig på provning av att kriterierna uppfylls om resultatkriterier för analysmetoder har fastställts. Värdena för repeterbarhet och reproducerbarhet skall uttryckas på ett internationellt vedertaget sätt (t.ex. 95 % konfidensintervaller som definieras i ISO 5725:1994 eller IUPAC). Resultaten från den kollaborativa avprövningen skall publiceras eller hållas fritt tillgängliga.

| 3. | Analysmetoder som kan användas på samma sätt för olika varugrupper bör väljas framför metoder som endast kan användas för enskilda varor. |
| --- | --- |

3.

Analysmetoder som kan användas på samma sätt för olika varugrupper bör väljas framför metoder som endast kan användas för enskilda varor.

| 4. | Analysmetoder som endast kan valideras i ett enda laboratorium bör valideras enligt t.ex. IUPAC:s harmoniserade riktlinjer eller grunda sig på provning av att kriterierna uppfyllts om resultatkriterier för analysmetoder har fastställts. |
| --- | --- |

4.

Analysmetoder som endast kan valideras i ett enda laboratorium bör valideras enligt t.ex. IUPAC:s harmoniserade riktlinjer eller grunda sig på provning av att kriterierna uppfyllts om resultatkriterier för analysmetoder har fastställts.

| 5. | Analysmetoder som antas enligt denna förordning bör utarbetas enligt den standard för analysmetoder som rekommenderas av Internationella standardiseringsorganisationen. |
| --- | --- |

5.

Analysmetoder som antas enligt denna förordning bör utarbetas enligt den standard för analysmetoder som rekommenderas av Internationella standardiseringsorganisationen.

BILAGA IV

VERKSAMHETER OCH MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR I SAMBAND MED DEN OFFENTLIGA KONTROLLEN AV ANLÄGGNINGAR INOM GEMENSKAPEN

AVSNITT A: VERKSAMHETER

| 1. | Verksamheter som omfattas av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG, 93/119/EG och 96/23/EG och för vilka medlemsstaterna för närvarande tar ut avgifter enligt direktiv 85/73/EEG. |
| --- | --- |

1.

Verksamheter som omfattas av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG, 93/119/EG och 96/23/EG och för vilka medlemsstaterna för närvarande tar ut avgifter enligt direktiv 85/73/EEG.

| 2. | Godkännande av foderanläggningar. |
| --- | --- |

2.

Godkännande av foderanläggningar.

AVSNITT B: MINIMIAVGIFTER

Medlemsstaterna skall ta ut minst följande minimiavgifter eller minimipålagor i samband med kontroller när det gäller motsvarande förteckning över produkter.

KAPITEL I

MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR BESIKTNING I SAMBAND MED SLAKT

| a) | Nötkött | |
| --- | --- | --- |
| | — vuxna nötkreatur: | 5 euro/djur |
| | — unga nötkreatur: | 2 euro/djur |
| b) | Hovdjur/hästdjur: | 3 euro/djur |
| c) | Griskött: djur med en slaktvikt som | |
| | — understiger 25 kg: | 0,5 euro/djur |
| | — överstiger eller är lika med 25 kg: | 1 euro/djur |
| d) | Får- och getkött: djur med en slaktvikt som | |
| | — understiger 12 kg: | 0,15 euro/djur |
| | — överstiger eller är lika med 12 kg: | 0,25 euro/djur |
| e) | Kött av fjäderfä | |
| | — fjäderfä av släktet Gallus och pärlhöns: | 0,005 euro/djur |
| | — ankor och gäss: | 0,01 euro/djur |
| | — kalkoner: | 0,025 euro/djur |
| | — kött av uppfödda kaniner: | 0,005 euro/djur |

a)

Nötkött

— vuxna nötkreatur:

5 euro/djur

— unga nötkreatur:

2 euro/djur

b)

Hovdjur/hästdjur:

3 euro/djur

c)

Griskött: djur med en slaktvikt som

— understiger 25 kg:

0,5 euro/djur

— överstiger eller är lika med 25 kg:

1 euro/djur

d)

Får- och getkött: djur med en slaktvikt som

— understiger 12 kg:

0,15 euro/djur

— överstiger eller är lika med 12 kg:

0,25 euro/djur

e)

Kött av fjäderfä

— fjäderfä av släktet Gallus och pärlhöns:

0,005 euro/djur

— ankor och gäss:

0,01 euro/djur

— kalkoner:

0,025 euro/djur

— kött av uppfödda kaniner:

0,005 euro/djur

KAPITEL II

MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR KONTROLL AV STYCKNINGSANLÄGGNINGAR

Per ton kött:

| nötkött, kalvkött, griskött, hästkött, får- och getkött: | 2 euro |
| --- | --- |
| — fjäderfä och kött av uppfödda kaniner: | 1,5 euro |
| — kött från hägnat vilt samt kött av vilt: |
| — småvilt (fåglar och marklevande vilt): | 1,5 euro |
| — kött från ratiter (struts, emu, nandufågel): | 3 euro |
| — vildsvin och idisslare: | 2 euro |

nötkött, kalvkött, griskött, hästkött, får- och getkött:

2 euro

— fjäderfä och kött av uppfödda kaniner:

1,5 euro

— kött från hägnat vilt samt kött av vilt:

— småvilt (fåglar och marklevande vilt):

1,5 euro

— kött från ratiter (struts, emu, nandufågel):

3 euro

— vildsvin och idisslare:

2 euro

KAPITEL III

MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR BEARBETNINGSANLÄGGNINGAR FÖR VILT

| a) | Småvilt (fågel): | 0,005 euro/djur |
| --- | --- | --- |
| b) | Småvilt (marklevande): | 0,01 euro/djur |
| c) | Ratiter: | 0,5 euro/djur |
| d) | Landdäggdjur: | |
| | — vildsvin: | 1,5 euro/djur |
| | — idisslare: | 0,5 euro/djur |

a)

Småvilt (fågel):

0,005 euro/djur

b)

Småvilt (marklevande):

0,01 euro/djur

c)

Ratiter:

0,5 euro/djur

d)

Landdäggdjur:

— vildsvin:

1,5 euro/djur

— idisslare:

0,5 euro/djur

KAPITEL IV

MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR MJÖLKPRODUKTION

| — | 1 euro per 30 ton och |
| --- | --- |

—

1 euro per 30 ton och

| — | 0,5 euro per ton därefter. |
| --- | --- |

—

0,5 euro per ton därefter.

KAPITEL V

MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR PRODUKTION OCH UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN AV FISKERIPRODUKTER OCH VATTENBRUKSPRODUKTER

| a) | När fiskeriprodukter och vattenbruksprodukter släpps ut på marknaden för första gången






  — | 1 euro/ton för de första 50 tonnen i månaden, |
| --- | --- | --- |

a)

När fiskeriprodukter och vattenbruksprodukter släpps ut på marknaden för första gången

—

1 euro/ton för de första 50 tonnen i månaden,

| — | 0,5 euro/ton därefter. |
| --- | --- |

—

0,5 euro/ton därefter.

| b) | Första försäljningen på fiskmarknaden






  — | 0,5 euro/ton för de första 50 tonnen i månaden, |
| --- | --- | --- |

b)

Första försäljningen på fiskmarknaden

—

0,5 euro/ton för de första 50 tonnen i månaden,

| — | 0,25 euro/ton därefter. |
| --- | --- |

—

0,25 euro/ton därefter.

| c) | Första försäljning vid bristande eller otillräcklig gradering av produktens färskhet och/eller storlek i enlighet med förordningarna (EEG) nr 103/76 och nr 104/76:






  — | 1 euro/ton för de första 50 tonnen i månaden, |
| --- | --- | --- |

c)

Första försäljning vid bristande eller otillräcklig gradering av produktens färskhet och/eller storlek i enlighet med förordningarna (EEG) nr 103/76 och nr 104/76:

—

1 euro/ton för de första 50 tonnen i månaden,

| — | 0,5 euro/ton därefter. |
| --- | --- |

—

0,5 euro/ton därefter.

De avgifter som tas ut för de arter som anges i bilaga II till kommissionens förordning (EEG) nr 3703/85 får inte överstiga 50 euro per sändning.

Medlemsstaterna skall ta ut 0,5 euro/ton för bearbetning av fiskeri- och vattenbruksprodukter.

BILAGA V

VERKSAMHETER OCH MINIMINIVÅER FÖR AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV VAROR OCH LEVANDE DJUR SOM INFÖRS I GEMENSKAPEN

AVSNITT A: VERKSAMHETER ELLER KONTROLLER

Verksamheter som omfattas av direktiven 97/78/EG och 91/496/EEG och för vilka medlemsstaterna för närvarande tar ut avgifter enligt direktiv 85/73/EEG.

AVSNITT B: AVGIFTER ELLER PÅLAGOR

KAPITEL I

AVGIFTER FÖR IMPORTERAT KÖTT

Minimiavgifterna för offentlig kontroll av import av kött fastställs till

| — | 55 euro per sändning upp till 6 ton, och därefter |
| --- | --- |

—

55 euro per sändning upp till 6 ton, och därefter

| — | 9 euro per ton upp till 46 ton, eller |
| --- | --- |

—

9 euro per ton upp till 46 ton, eller

| — | 420 euro per sändning över 46 ton. |
| --- | --- |

—

420 euro per sändning över 46 ton.

KAPITEL II

AVGIFTER FÖR IMPORTERADE FISKERIPRODUKTER

| 1. | Minimiavgifterna för offentlig kontroll av import av fiskeriprodukter fastställs till






  — | 55 euro per sändning upp till 6 ton, och, därefter |
| --- | --- | --- |

1.

Minimiavgifterna för offentlig kontroll av import av fiskeriprodukter fastställs till

—

55 euro per sändning upp till 6 ton, och, därefter

| — | 9 euro per ton upp till 46 ton, eller |
| --- | --- |

—

9 euro per ton upp till 46 ton, eller

| — | 420 euro per sändning över 46 ton. |
| --- | --- |

—

420 euro per sändning över 46 ton.

| 2. | Ovanstående belopp skall för offentlig kontroll av import av fiskeriprodukter som transporteras som styckegods vara






  — | 600 euro per fartyg med en last av fiskeriprodukter upp till 500 ton, |
| --- | --- | --- |

2.

Ovanstående belopp skall för offentlig kontroll av import av fiskeriprodukter som transporteras som styckegods vara

—

600 euro per fartyg med en last av fiskeriprodukter upp till 500 ton,

| — | 1 200 euro per fartyg med en last av fiskeriprodukter upp till 1 000 ton, |
| --- | --- |

—

1 200 euro per fartyg med en last av fiskeriprodukter upp till 1 000 ton,

| — | 2 400 euro per fartyg med en last av fiskeriprodukter upp till 2 000 ton, |
| --- | --- |

—

2 400 euro per fartyg med en last av fiskeriprodukter upp till 2 000 ton,

| — | 3 600 euro per fartyg med en last av fiskeriprodukter över 2 000 ton. |
| --- | --- |

—

3 600 euro per fartyg med en last av fiskeriprodukter över 2 000 ton.

| 3. | När det gäller fiskeriprodukter som fångats i sin naturliga miljö och som landats direkt av ett fiskefartyg som för ett tredjelands flagga skall bestämmelserna i bilaga IV, avsnitt B, kapitel V a gälla. |
| --- | --- |

3.

När det gäller fiskeriprodukter som fångats i sin naturliga miljö och som landats direkt av ett fiskefartyg som för ett tredjelands flagga skall bestämmelserna i bilaga IV, avsnitt B, kapitel V a gälla.

KAPITEL III

AVGIFTER ELLER PÅLAGOR FÖR KÖTTPRODUKTER, KÖTT AV FJÄDERFÄ, VILTKÖTT, KANINKÖTT, KÖTT FRÅN HÄGNAT VILT, BIPRODUKTER OCH FODER AV ANIMALISKT URSPRUNG

| 1. | Minimiavgiften för offentlig kontroll av import av andra produkter av animaliskt ursprung än dem i kapitlen I och II eller av biprodukter av animaliskt ursprung eller foder fastställs till






  — | 55 euro per sändning upp till 6 ton, och därefter |
| --- | --- | --- |

1.

Minimiavgiften för offentlig kontroll av import av andra produkter av animaliskt ursprung än dem i kapitlen I och II eller av biprodukter av animaliskt ursprung eller foder fastställs till

—

55 euro per sändning upp till 6 ton, och därefter

| — | 9 euro per ton upp till 46 ton, eller |
| --- | --- |

—

9 euro per ton upp till 46 ton, eller

| — | 420 euro per sändning över 46 ton. |
| --- | --- |

—

420 euro per sändning över 46 ton.

| 2. | Ovanstående belopp skall för offentlig kontroll av import av andra produkter av animaliskt ursprung än dem som anges i kapitlen I och II, biprodukter av animaliskt ursprung eller foder som transporteras som styckegods vara






  — | 600 euro per fartyg med en last av produkter upp till 500 ton, |
| --- | --- | --- |

2.

Ovanstående belopp skall för offentlig kontroll av import av andra produkter av animaliskt ursprung än dem som anges i kapitlen I och II, biprodukter av animaliskt ursprung eller foder som transporteras som styckegods vara

—

600 euro per fartyg med en last av produkter upp till 500 ton,

| — | 1 200 euro per fartyg med en last av produkter upp till 1 000 ton, |
| --- | --- |

—

1 200 euro per fartyg med en last av produkter upp till 1 000 ton,

| — | 2 400 euro per fartyg med en last av produkter upp till 2 000 ton, |
| --- | --- |

—

2 400 euro per fartyg med en last av produkter upp till 2 000 ton,

| — | 3 600 euro per fartyg med en last av produkter över 2 000 ton. |
| --- | --- |

—

3 600 euro per fartyg med en last av produkter över 2 000 ton.

KAPITEL IV

AVGIFTER VID TRANSITERING AV SÄNDNINGAR AV VAROR OCH LEVANDE DJUR GENOM GEMENSKAPEN

Avgiften eller pålagan för offentlig kontroll av transiteringen av varor och levande djur genom gemenskapen skall fastställas till minst 30 euro, varvid beloppet skall ökas med 20 euro per kvarts timme för varje tjänsteman som medverkar vid kontrollerna.

KAPITEL V

AVGIFTER FÖR IMPORTERADE LEVANDE DJUR

| 1. | Avgiften för offentlig kontroll av import av levande djur fastställs






  a) | för nötboskap, hästdjur, svin, får, getter, fjäderfä, kaniner och vilt samt landdäggdjuren vildsvin eller idisslare till






  — | 55 euro per sändning upp till 6 ton, och därefter |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Avgiften för offentlig kontroll av import av levande djur fastställs

a)

för nötboskap, hästdjur, svin, får, getter, fjäderfä, kaniner och vilt samt landdäggdjuren vildsvin eller idisslare till

—

55 euro per sändning upp till 6 ton, och därefter

| — | 9 euro per ton upp till 46 ton, eller |
| --- | --- |

—

9 euro per ton upp till 46 ton, eller

| — | 420 euro per sändning över 46 ton. |
| --- | --- |

—

420 euro per sändning över 46 ton.

| b) | För andra djurarter fastställs avgiften till den faktiska inspektionskostnaden, antingen per djur eller per importerat ton, motsvarande






  — | 55 euro per sändning upp till 46 ton, eller |
| --- | --- | --- |

b)

För andra djurarter fastställs avgiften till den faktiska inspektionskostnaden, antingen per djur eller per importerat ton, motsvarande

—

55 euro per sändning upp till 46 ton, eller

| — | 420 euro per sändning över 46 ton. |
| --- | --- |

—

420 euro per sändning över 46 ton.

Dessa miniminivåer skall inte gälla import av arter som anges i kommissionens beslut 92/432/EEG.

| 2. | På en medlemsstats begäran, som skall åtföljas av lämpligt skriftligt underlag och göras i enlighet med förfarandet i artikel 18 i direktiv 89/662/EEG, får lägre avgifter tillämpas för import från visst tredje land. |
| --- | --- |

2.

På en medlemsstats begäran, som skall åtföljas av lämpligt skriftligt underlag och göras i enlighet med förfarandet i artikel 18 i direktiv 89/662/EEG, får lägre avgifter tillämpas för import från visst tredje land.

BILAGA VI

KRITERIER SOM SKALL BEAKTAS VID BERÄKNINGEN AV AVGIFTER

| 1. | Löner till den personal som medverkar i offentliga kontroller. |
| --- | --- |

1.

Löner till den personal som medverkar i offentliga kontroller.

| 2. | Kostnader för den personal som medverkar vid offentlig kontroll, inklusive kostnader för utrymmen, verktyg, utrustning, utbildning, resor och andra tillhörande kostnader. |
| --- | --- |

2.

Kostnader för den personal som medverkar vid offentlig kontroll, inklusive kostnader för utrymmen, verktyg, utrustning, utbildning, resor och andra tillhörande kostnader.

| 3. | Kostnader för provtagning och laboratorieanalyser. |
| --- | --- |

3.

Kostnader för provtagning och laboratorieanalyser.

BILAGA VII

GEMENSKAPENS REFERENSLABORATORIER

| I. | Gemenskapens referenslaboratorier för foder och livsmedel






  1. | Gemenskapens referenslaboratorium för mjölk och mjölkprodukter





  AFSSA-LERHQA |
| --- | --- | --- |
| 94700 Maison Alfort |
| Frankrike |

I.

Gemenskapens referenslaboratorier för foder och livsmedel

1.

Gemenskapens referenslaboratorium för mjölk och mjölkprodukter

AFSSA-LERHQA

94700 Maison Alfort

Frankrike

| 2. | Gemenskapens referenslaboratorier för analys och testning avseende zoonoser (salmonella)





  Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) |
| --- | --- |
| 3720 BA Bilthoven, |
| Nederländerna |

2.

Gemenskapens referenslaboratorier för analys och testning avseende zoonoser (salmonella)

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

3720 BA Bilthoven,

Nederländerna

| 3. | Gemenskapens referenslaboratorium för kontroll av marina biotoxinerMinisterio de Sanidad y Consumo, Vigo, Spanien. |
| --- | --- |

3.

Gemenskapens referenslaboratorium för kontroll av marina biotoxiner

| 4. | Gemenskapens referenslaboratorium för kontroll av viral och bakteriell kontamination av tvåskaliga blötdjur.The laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, Weymouth, Förenade Kungariket. |
| --- | --- |

4.

Gemenskapens referenslaboratorium för kontroll av viral och bakteriell kontamination av tvåskaliga blötdjur.

| 5. | Gemenskapens referenslaboratorier för restsubstanser






  a) | För de restsubstanser som förtecknas i bilaga I, grupp A 1, 2, 3, 4, grupp B 2 d och grupp B 3 d till rådets direktiv 96/23/EG.





  Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) |
| --- | --- | --- |
| NL-3720 BA Bilthoven, Nederländerna |

5.

Gemenskapens referenslaboratorier för restsubstanser

a)

För de restsubstanser som förtecknas i bilaga I, grupp A 1, 2, 3, 4, grupp B 2 d och grupp B 3 d till rådets direktiv 96/23/EG.

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

NL-3720 BA Bilthoven, Nederländerna

| b) | För de restsubstanser som förtecknas i bilaga I, grupp B 1 och grupp B 3 e till rådets direktiv 96/23/EG samt karbadox och olakindox





  Laboratoires d'études et de recherche sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants AFSSA — Site de Fougères |
| --- | --- |
| BP 90203, Frankrike |

b)

För de restsubstanser som förtecknas i bilaga I, grupp B 1 och grupp B 3 e till rådets direktiv 96/23/EG samt karbadox och olakindox

Laboratoires d'études et de recherche sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants AFSSA — Site de Fougères

BP 90203, Frankrike

| c) | För de restsubstanser som förtecknas i bilaga I, grupp A 5 och grupp B 2 a, b, e till rådets direktiv 96/23/EG





  Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL) |
| --- | --- |
| Postfach 140162 |
| D—53056, Bonn, Tyskland |

c)

För de restsubstanser som förtecknas i bilaga I, grupp A 5 och grupp B 2 a, b, e till rådets direktiv 96/23/EG

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL)

Postfach 140162

D—53056, Bonn, Tyskland

| d) | För de restsubstanser som förtecknas i bilaga I, grupp B 2 c och grupp B 3 a, b, c till rådets direktiv 96/23/EG





  Istituto Superiore di Sanità |
| --- | --- |
| I—00161-Rom, Italien |

d)

För de restsubstanser som förtecknas i bilaga I, grupp B 2 c och grupp B 3 a, b, c till rådets direktiv 96/23/EG

Istituto Superiore di Sanità

I—00161-Rom, Italien

| 6. | Gemenskapens referenslaboratorium för TSE
  Det laboratorium som avses i kapitel B i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001. |
| --- | --- |

6.

Gemenskapens referenslaboratorium för TSE

Det laboratorium som avses i kapitel B i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001.

| 7. | Gemenskapens referenslaboratorium för fodertillsatser
  Det laboratorium som avses i bilaga II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1). |
| --- | --- |

7.

Gemenskapens referenslaboratorium för fodertillsatser

Det laboratorium som avses i bilaga II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1).

| 8. | Gemenskapens referenslaboratorium för genetiskt modifierade organismer (GMO)
  Det laboratorium som avses i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (2). |
| --- | --- |

8.

Gemenskapens referenslaboratorium för genetiskt modifierade organismer (GMO)

Det laboratorium som avses i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (2).

| 9. | Gemenskapens referenslaboratorium för material avsedda att komma i kontakt med livsmedel
  Kommissionens gemensamma forskningscentrum |
| --- | --- |

9.

Gemenskapens referenslaboratorium för material avsedda att komma i kontakt med livsmedel

Kommissionens gemensamma forskningscentrum

| II. | Gemenskapens referenslaboratorier för djurhälsa p.m. |
| --- | --- |

II.

Gemenskapens referenslaboratorier för djurhälsa p.m.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

(2)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

BILAGA VIII

TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER SOM SKALL FORTSÄTTA ATT GÄLLA ENLIGT ARTIKEL 61

| 1. | Tillämpningsföreskrifter som antagits på grundval av direktiv 70/373/EEG av den 20 juli 1970 om införande av gemenskapsmetoder för provtagning och analys vid den officiella foderkontrollen






  a) | Kommissionens första direktiv 71/250/EEG av den 15 juni 1971 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (1). |
| --- | --- | --- |

1.

Tillämpningsföreskrifter som antagits på grundval av direktiv 70/373/EEG av den 20 juli 1970 om införande av gemenskapsmetoder för provtagning och analys vid den officiella foderkontrollen

a)

Kommissionens första direktiv 71/250/EEG av den 15 juni 1971 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (1).

| b) | Kommissionens andra direktiv 71/393/EEG av den 18 november 1971 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (2). |
| --- | --- |

b)

Kommissionens andra direktiv 71/393/EEG av den 18 november 1971 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (2).

| c) | Kommissionens tredje direktiv 72/199/EEG av den 27 april 1972 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (3). |
| --- | --- |

c)

Kommissionens tredje direktiv 72/199/EEG av den 27 april 1972 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (3).

| d) | Kommissionens fjärde direktiv 73/46/EEG av den 5 december 1972 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (4). |
| --- | --- |

d)

Kommissionens fjärde direktiv 73/46/EEG av den 5 december 1972 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (4).

| e) | Kommissionens första direktiv 76/371/EEG av den 1 mars 1976 om gemenskapsmetoder för provtagning vid den officiella foderkontrollen (5). |
| --- | --- |

e)

Kommissionens första direktiv 76/371/EEG av den 1 mars 1976 om gemenskapsmetoder för provtagning vid den officiella foderkontrollen (5).

| f)f) | Kommissionens sjunde direktiv 76/372/EEG av den 1 mars 1976 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (6). |
| --- | --- |

f)f)

Kommissionens sjunde direktiv 76/372/EEG av den 1 mars 1976 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (6).

| g) | Kommissionens åttonde direktiv 78/633/EEG av den 15 juni 1978 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (7). |
| --- | --- |

g)

Kommissionens åttonde direktiv 78/633/EEG av den 15 juni 1978 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (7).

| h) | Kommissionens nionde direktiv 81/715/EEG av den 31 juli 1981 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (8). |
| --- | --- |

h)

Kommissionens nionde direktiv 81/715/EEG av den 31 juli 1981 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (8).

| i) | Kommissionens tionde direktiv 84/425/EEG av den 25 juli 1984 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (9). |
| --- | --- |

i)

Kommissionens tionde direktiv 84/425/EEG av den 25 juli 1984 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (9).

| j) | Kommissionens elfte direktiv 93/70/EEG av den 28 juli 1993 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (10). |
| --- | --- |

j)

Kommissionens elfte direktiv 93/70/EEG av den 28 juli 1993 om gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (10).

| k) | Kommissionens tolfte direktiv 93/117/EEG av den 17 december 1993 om fastställande av gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (11). |
| --- | --- |

k)

Kommissionens tolfte direktiv 93/117/EEG av den 17 december 1993 om fastställande av gemenskapsmetoder för analys vid den officiella foderkontrollen (11).

| l) | Kommissionens direktiv 98/64/EG av den 3 september 1998 om fastställandet av gemenskapsmetoder för analys av aminosyror, råoljor och råfetter och olakindox i djurfoder (12). |
| --- | --- |

l)

Kommissionens direktiv 98/64/EG av den 3 september 1998 om fastställandet av gemenskapsmetoder för analys av aminosyror, råoljor och råfetter och olakindox i djurfoder (12).

| m) | Kommissionens direktiv 2003/126/EG av den 23 december 2003 om analysmetoder för identifiering av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder för den officiella foderkontrollen (13). |
| --- | --- |

m)

Kommissionens direktiv 2003/126/EG av den 23 december 2003 om analysmetoder för identifiering av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder för den officiella foderkontrollen (13).

| n) | Kommissionens direktiv 1999/27/EG av den 20 april 1999 om fastställande av gemenskapsmetoder för analys av amprolium, diclazuril och karbadox i djurfoder (14). |
| --- | --- |

n)

Kommissionens direktiv 1999/27/EG av den 20 april 1999 om fastställande av gemenskapsmetoder för analys av amprolium, diclazuril och karbadox i djurfoder (14).

| o) | Kommissionens direktiv 1999/76/EG av den 23 juli 1999 om fastställande av gemenskapsmetoder för bestämning av natriumlasalocid i foder (15). |
| --- | --- |

o)

Kommissionens direktiv 1999/76/EG av den 23 juli 1999 om fastställande av gemenskapsmetoder för bestämning av natriumlasalocid i foder (15).

| p) | Kommissionens direktiv 2000/45/EG av den 6 juli 2000 om fastställande av gemenskapsmetoder för bestämning av A-vitamin, E-vitamin och tryptofan i djurfoder (16). |
| --- | --- |

p)

Kommissionens direktiv 2000/45/EG av den 6 juli 2000 om fastställande av gemenskapsmetoder för bestämning av A-vitamin, E-vitamin och tryptofan i djurfoder (16).

| q) | Kommissionens direktiv 2002/70/EG av den 26 juli 2002 om fastställande av krav för bestämning av gränsvärden för dioxiner och dioxinlika PCB i foder (17). |
| --- | --- |

q)

Kommissionens direktiv 2002/70/EG av den 26 juli 2002 om fastställande av krav för bestämning av gränsvärden för dioxiner och dioxinlika PCB i foder (17).

| 2. | Tillämpningsföreskrifter som antagits på grundval av direktiv 95/53/EG av den 25 oktober 1995 om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet.
  Kommissionens direktiv 98/68/EG av den 10 september 1998 om fastställande av det standarddokument som avses i artikel 9.1 i rådets direktiv 95/53/EG och av vissa regler för kontroller vid införsel till gemenskapen av djurfoder från tredje land (18). |
| --- | --- |

2.

Tillämpningsföreskrifter som antagits på grundval av direktiv 95/53/EG av den 25 oktober 1995 om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet.

Kommissionens direktiv 98/68/EG av den 10 september 1998 om fastställande av det standarddokument som avses i artikel 9.1 i rådets direktiv 95/53/EG och av vissa regler för kontroller vid införsel till gemenskapen av djurfoder från tredje land (18).

---

(1)  EGT L 155, 12.7.1971, s. 13. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/27/EG (EGT L 118, 6.5.1999, s. 36).

(2)  EGT L 279, 20.12.1971, s. 7. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 98/64/EG (EGT L 257, 19.9.1998, s. 14).

(3)  EGT L 123, 29.5.1972, s. 6. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/79/EG (EGT L 209, 7.8.1999, s. 23).

(4)  EGT L 83, 30.3.1973, s. 21. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/27/EG.

(5)  EGT L 102, 15.4.1976, s. 1.

(6)  EGT L 102, 15.4.1976, s. 8. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 94/14/EG (EGT L 94, 13.4.1994, s. 30).

(7)  EGT L 206, 29.7.1978, s. 43. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 84/4/EEG (EGT L 15, 18.1.1984, s. 28).

(8)  EGT L 257, 10.9.1981, s. 38.

(9)  EGT L 238, 6.9.1984, s. 34.

(10)  EGT L 234, 17.9.1993, s. 17.

(11)  EGT L 329, 30.12.1993, s. 54.

(12)  EGT L 257, 19.9.1998, s. 14.

(13)  EUT L 339, 24.12.2003, s. 78.

(14)  EGT L 118, 6.5.1999, s. 36.

(15)  EGT L 207, 6.8.1999, s. 13.

(16)  EGT L 174, 13.7.2000, s. 32.

(17)  EGT L 209, 6.8.2002, s. 15.

(18)  EGT L 261, 24.9.1998, s. 32.

P5_TA(2004)0147

Immaterialrätter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder och förfaranden för skydd av immaterialrätter (KOM(2003) 46 — C5-0055/2003 — 2003/0024(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 46) (1). |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 46) (1).

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0055/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0055/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0468/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0468/2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0024

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genomförandet av den inre marknaden innebär att hinder för fri rörlighet och snedvridning av konkurrensen undanröjs samtidigt som förhållanden som gynnar innovation och investeringar skapas. Immaterialrättsligt skydd är i detta sammanhang en grundläggande förutsättning för en framgångsrik inre marknad. Immaterialrättsligt skydd är viktigt inte bara för att främja innovation och kreativitet utan också för att öka sysselsättningen och förbättra konkurrenskraften. |
| --- | --- |

(1)

Genomförandet av den inre marknaden innebär att hinder för fri rörlighet och snedvridning av konkurrensen undanröjs samtidigt som förhållanden som gynnar innovation och investeringar skapas. Immaterialrättsligt skydd är i detta sammanhang en grundläggande förutsättning för en framgångsrik inre marknad. Immaterialrättsligt skydd är viktigt inte bara för att främja innovation och kreativitet utan också för att öka sysselsättningen och förbättra konkurrenskraften.

| (2) | Skyddet för immateriella rättigheter bör ge uppfinnaren eller nyskaparen förutsättningar att kunna göra en rimlig förtjänst på sin uppfinning eller nyskapelse. Det bör dessutom möjliggöra en maximal spridning av verk, idéer och ny kunskap. Samtidigt bör det varken hindra yttrandefrihet, ett fritt informationsutbyte eller skydd för personuppgifter inte heller på Internet. |
| --- | --- |

(2)

Skyddet för immateriella rättigheter bör ge uppfinnaren eller nyskaparen förutsättningar att kunna göra en rimlig förtjänst på sin uppfinning eller nyskapelse. Det bör dessutom möjliggöra en maximal spridning av verk, idéer och ny kunskap. Samtidigt bör det varken hindra yttrandefrihet, ett fritt informationsutbyte eller skydd för personuppgifter inte heller på Internet.

| (3) | Om det saknas effektiva medel för att skydda immateriella rättigheter minskar intresset för innovation och nyskapande och investeringsviljan dämpas. Det är därför nödvändigt att se till att den materiella delen av immaterialrätten, som idag till stor del utgör en del av gemenskapens regelverk, tillämpas effektivt i gemenskapen. De medel som finns för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter är därför av avgörande betydelse för en framgångsrik inre marknad. |
| --- | --- |

(3)

Om det saknas effektiva medel för att skydda immateriella rättigheter minskar intresset för innovation och nyskapande och investeringsviljan dämpas. Det är därför nödvändigt att se till att den materiella delen av immaterialrätten, som idag till stor del utgör en del av gemenskapens regelverk, tillämpas effektivt i gemenskapen. De medel som finns för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter är därför av avgörande betydelse för en framgångsrik inre marknad.

| (4) | På det internationella planet är alla medlemsstater, liksom gemenskapen i de frågor som faller under dess behörighet, bundna av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS-avtalet), som godkändes inom ramen för Världshandelsorganisationen, under de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan, genom rådets beslut 94/800/EG (3). |
| --- | --- |

(4)

På det internationella planet är alla medlemsstater, liksom gemenskapen i de frågor som faller under dess behörighet, bundna av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS-avtalet), som godkändes inom ramen för Världshandelsorganisationen, under de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan, genom rådets beslut 94/800/EG (3).

| (5) | TRIPS-avtalet innehåller bl.a. bestämmelser om medel för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, vilka utgör gemensamma normer med internationell tillämpning och vilka har genomförts i alla medlemsstater. Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas internationella åtaganden, däribland TRIPS-avtalet. |
| --- | --- |

(5)

TRIPS-avtalet innehåller bl.a. bestämmelser om medel för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, vilka utgör gemensamma normer med internationell tillämpning och vilka har genomförts i alla medlemsstater. Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas internationella åtaganden, däribland TRIPS-avtalet.

| (6) | Därutöver finns det internationella konventioner som alla medlemsstater är bundna av och som också innehåller bestämmelser om medel för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. Till dessa hör Pariskonventionen för industriellt rättsskydd, Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk och Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag (Romkonventionen). |
| --- | --- |

(6)

Därutöver finns det internationella konventioner som alla medlemsstater är bundna av och som också innehåller bestämmelser om medel för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. Till dessa hör Pariskonventionen för industriellt rättsskydd, Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk och Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag (Romkonventionen).

| (7) | Av kommissionens undersökning i denna fråga framgår att det fortfarande, trots TRIPS-avtalet, är stora skillnader på hur medlemsstaterna säkerställer skyddet för immateriella rättigheter. Exempelvis möjligheterna att använda interimistiska åtgärder för att säkra bevis, metoderna för att beräkna skadestånd och möjligheterna att meddela förelägganden skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. I vissa medlemsstater finns inga åtgärder, förfaranden eller sanktioner om rätt till information och återkallande, på intrångsgörarens bekostnad, av intrångsgörande varor som har släppts ut på marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Av kommissionens undersökning i denna fråga framgår att det fortfarande, trots TRIPS-avtalet, är stora skillnader på hur medlemsstaterna säkerställer skyddet för immateriella rättigheter. Exempelvis möjligheterna att använda interimistiska åtgärder för att säkra bevis, metoderna för att beräkna skadestånd och möjligheterna att meddela förelägganden skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. I vissa medlemsstater finns inga åtgärder, förfaranden eller sanktioner om rätt till information och återkallande, på intrångsgörarens bekostnad, av intrångsgörande varor som har släppts ut på marknaden.

| (8) | Skillnaderna i hur medlemsstaterna säkerställer skyddet för immateriella rättigheter skadar den inre marknaden och gör det omöjligt att åstadkomma ett likvärdigt skydd för immateriella rättigheter inom hela gemenskapen. Sådana förhållanden gynnar varken fri rörlighet på den inre marknaden eller en sund konkurrens. |
| --- | --- |

(8)

Skillnaderna i hur medlemsstaterna säkerställer skyddet för immateriella rättigheter skadar den inre marknaden och gör det omöjligt att åstadkomma ett likvärdigt skydd för immateriella rättigheter inom hela gemenskapen. Sådana förhållanden gynnar varken fri rörlighet på den inre marknaden eller en sund konkurrens.

| (9) | Skillnaderna leder vidare till att de materiella reglerna om immateriella rättigheter försvagas och till att den inre marknaden splittras på detta område. Detta leder i sin tur till att näringslivet förlorar förtroendet för den inre marknaden och i förlängningen till sjunkande investeringar i innovation och nyskapande. Immaterialrättsintrången förefaller alltmer vara kopplade till organiserad brottslighet. Ökad användning av Internet gör det möjligt att sprida piratkopior över hela världen på ett ögonblick. En effektiv tillämpning av de materiella reglerna om immateriella rättigheter bör säkerställas genom särskilda insatser på gemenskapsnivå. En tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning på detta område är således en avgörande förutsättning för att den inre marknaden skall kunna fungera väl. |
| --- | --- |

(9)

Skillnaderna leder vidare till att de materiella reglerna om immateriella rättigheter försvagas och till att den inre marknaden splittras på detta område. Detta leder i sin tur till att näringslivet förlorar förtroendet för den inre marknaden och i förlängningen till sjunkande investeringar i innovation och nyskapande. Immaterialrättsintrången förefaller alltmer vara kopplade till organiserad brottslighet. Ökad användning av Internet gör det möjligt att sprida piratkopior över hela världen på ett ögonblick. En effektiv tillämpning av de materiella reglerna om immateriella rättigheter bör säkerställas genom särskilda insatser på gemenskapsnivå. En tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning på detta område är således en avgörande förutsättning för att den inre marknaden skall kunna fungera väl.

| (10) | Syftet med detta direktiv är att tillnärma lagstiftningarna för att uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(10)

Syftet med detta direktiv är att tillnärma lagstiftningarna för att uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden.

| (11) | Avsikten med detta direktiv är inte att skapa harmoniserade regler om rättsligt samarbete, domstols behörighet eller erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område och inte heller att reglera frågor om tillämplig lag. Det finns generella gemenskapsrättsakter som reglerar sådana frågor och som i princip är tillämpliga även på immaterialrättens område. |
| --- | --- |

(11)

Avsikten med detta direktiv är inte att skapa harmoniserade regler om rättsligt samarbete, domstols behörighet eller erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område och inte heller att reglera frågor om tillämplig lag. Det finns generella gemenskapsrättsakter som reglerar sådana frågor och som i princip är tillämpliga även på immaterialrättens område.

| (12) | Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av konkurrensreglerna, särskilt inte artiklarna 81 och 82 i fördraget. De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv bör inte användas för att begränsa konkurrensen på ett otillbörligt sätt i strid med fördraget. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av konkurrensreglerna, särskilt inte artiklarna 81 och 82 i fördraget. De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv bör inte användas för att begränsa konkurrensen på ett otillbörligt sätt i strid med fördraget.

| (13) | Direktivet måste ges ett så brett tillämpningsområde som möjligt, så att det inbegriper alla immateriella rättigheter som omfattas av gemenskapsrättsliga bestämmelser på området och/eller den nationella lagstiftningen i den berörda medlemsstaten. Detta hindrar dock inte de medlemsstater som så önskar att utvidga tillämpningsområdet, för interna ändamål, till att även omfatta handlingar som innebär illojal konkurrens, inklusive snyltande kopior, eller liknande verksamhet. |
| --- | --- |

(13)

Direktivet måste ges ett så brett tillämpningsområde som möjligt, så att det inbegriper alla immateriella rättigheter som omfattas av gemenskapsrättsliga bestämmelser på området och/eller den nationella lagstiftningen i den berörda medlemsstaten. Detta hindrar dock inte de medlemsstater som så önskar att utvidga tillämpningsområdet, för interna ändamål, till att även omfatta handlingar som innebär illojal konkurrens, inklusive snyltande kopior, eller liknande verksamhet.

| (14) | De åtgärder som anges i artiklarna 6.2, 8.1 och 9.2 behöver bara tillämpas när det gäller handlingar som utförs i kommersiell skala. Detta påverkar inte medlemsstaternas möjligheter att också tillämpa dessa åtgärder på andra handlingar. Handlingar som utförs i kommersiell skala är sådana som utförs för att uppnå en direkt eller indirekt kommersiell eller ekonomisk fördel; detta utesluter i allmänhet handlingar som utförs av slutkonsumenter i god tro. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som anges i artiklarna 6.2, 8.1 och 9.2 behöver bara tillämpas när det gäller handlingar som utförs i kommersiell skala. Detta påverkar inte medlemsstaternas möjligheter att också tillämpa dessa åtgärder på andra handlingar. Handlingar som utförs i kommersiell skala är sådana som utförs för att uppnå en direkt eller indirekt kommersiell eller ekonomisk fördel; detta utesluter i allmänhet handlingar som utförs av slutkonsumenter i god tro.

| (15) | Detta direktiv bör inte påverka de materiella reglerna om immateriella rättigheter, och inte heller Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (5) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (6). |
| --- | --- |

(15)

Detta direktiv bör inte påverka de materiella reglerna om immateriella rättigheter, och inte heller Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (5) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (6).

| (16) | Bestämmelserna i direktivet bör inte påverka tillämpningen av de särbestämmelser och undantag som gemenskapen har antagit för att säkerställa skyddet för upphovsrätt och upphovsrätten närstående rättigheter, särskilt inte bestämmelserna i rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (7) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (8). |
| --- | --- |

(16)

Bestämmelserna i direktivet bör inte påverka tillämpningen av de särbestämmelser och undantag som gemenskapen har antagit för att säkerställa skyddet för upphovsrätt och upphovsrätten närstående rättigheter, särskilt inte bestämmelserna i rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (7) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (8).

| (17) | Beslut om de åtgärder, förfaranden och sanktioner som anges i detta direktiv bör i varje enskilt fall ske så att vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna i det enskilda fallet, inklusive särdragen hos de olika typerna av immateriella rättigheter och, när det är lämpligt, om intrånget har begåtts avsiktligt eller oavsiktligt. |
| --- | --- |

(17)

Beslut om de åtgärder, förfaranden och sanktioner som anges i detta direktiv bör i varje enskilt fall ske så att vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna i det enskilda fallet, inklusive särdragen hos de olika typerna av immateriella rättigheter och, när det är lämpligt, om intrånget har begåtts avsiktligt eller oavsiktligt.

| (18) | Inte bara rättighetshavarna, utan också andra personer som har ett direkt intresse och partsbehörighet, vilket kan inbegripa branschsammanslutningar som förvaltar rättigheter eller tillvaratar gemensamma och enskilda intressen inom sitt ansvarsområde, bör ha rätt att begära tillämpning av åtgärderna, förfarandena och sanktionerna i den mån detta tillåts i och överensstämmer med tillämplig lag. |
| --- | --- |

(18)

Inte bara rättighetshavarna, utan också andra personer som har ett direkt intresse och partsbehörighet, vilket kan inbegripa branschsammanslutningar som förvaltar rättigheter eller tillvaratar gemensamma och enskilda intressen inom sitt ansvarsområde, bör ha rätt att begära tillämpning av åtgärderna, förfarandena och sanktionerna i den mån detta tillåts i och överensstämmer med tillämplig lag.

| (19) | Eftersom upphovsrätt uppstår när verket skapas och inte kräver någon formell registrering är det lämpligt att anta den bestämmelsen som finns i artikel 15 i Bernkonventionen och som slår fast presumtionen att upphovsmannen till ett litterärt eller konstnärligt verk skall anses som sådan om dennes namn förekommer på verket. En liknande presumtion bör tillämpas beträffande innehavare av närstående rättigheter, eftersom det ofta är innehavaren av en närstående rättighet, till exempel en fonogramframställare, som kommer att försöka göra sina rättigheter gällande och bekämpa piratkopiering. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom upphovsrätt uppstår när verket skapas och inte kräver någon formell registrering är det lämpligt att anta den bestämmelsen som finns i artikel 15 i Bernkonventionen och som slår fast presumtionen att upphovsmannen till ett litterärt eller konstnärligt verk skall anses som sådan om dennes namn förekommer på verket. En liknande presumtion bör tillämpas beträffande innehavare av närstående rättigheter, eftersom det ofta är innehavaren av en närstående rättighet, till exempel en fonogramframställare, som kommer att försöka göra sina rättigheter gällande och bekämpa piratkopiering.

| (20) | Eftersom bevisningen är av avgörande betydelse när det gäller att fastställa om det har skett ett intrång i en immateriell rättighet, bör det säkerställas att det finns effektiva medel för att lägga fram, inhämta och skydda bevisning. Förfarandena bör vara utformade så att rätten till försvar iakttas och så att det finns nödvändiga skyddsmekanismer, innefattande skydd av sekretessbelagd och annan konfidentiell information. Beträffande intrång som begås i kommersiell skala är det även av betydelse att domstolarna, när det är lämpligt, kan beordra tillgång till bank-, finans- eller affärshandlingar som den påstådda intrångsgöraren kontrollerar. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom bevisningen är av avgörande betydelse när det gäller att fastställa om det har skett ett intrång i en immateriell rättighet, bör det säkerställas att det finns effektiva medel för att lägga fram, inhämta och skydda bevisning. Förfarandena bör vara utformade så att rätten till försvar iakttas och så att det finns nödvändiga skyddsmekanismer, innefattande skydd av sekretessbelagd och annan konfidentiell information. Beträffande intrång som begås i kommersiell skala är det även av betydelse att domstolarna, när det är lämpligt, kan beordra tillgång till bank-, finans- eller affärshandlingar som den påstådda intrångsgöraren kontrollerar.

| (21) | Andra åtgärder för att säkerställa en hög skyddsnivå finns i vissa medlemsstater och bör göras tillgängliga i alla medlemsstater. Så är fallet med rätten till information, som gör det möjligt att skaffa fram detaljerad information om de intrångsgörande varornas eller tjänsternas ursprung och distributionskanaler samt uppgifter om tredje man som är inblandad i intrånget. |
| --- | --- |

(21)

Andra åtgärder för att säkerställa en hög skyddsnivå finns i vissa medlemsstater och bör göras tillgängliga i alla medlemsstater. Så är fallet med rätten till information, som gör det möjligt att skaffa fram detaljerad information om de intrångsgörande varornas eller tjänsternas ursprung och distributionskanaler samt uppgifter om tredje man som är inblandad i intrånget.

| (22) | Det är vidare nödvändigt att tillhandahålla interimistiska åtgärder som gör det möjligt att omedelbart stoppa ett intrång utan att invänta ett avgörande i sakfrågan, varvid rätten till försvar skall iakttas, de vidtagna interimistiska åtgärderna skall vara proportionerliga i förhållande till omständigheterna i det enskilda fallet och tillräcklig säkerhet skall ställas för att täcka svarandens kostnader och skada om ansökan senare visar sig vara ogrundad. Denna typ av åtgärder är särskilt motiverade när ett dröjsmål kan leda till irreparabel skada för rättighetshavaren. |
| --- | --- |

(22)

Det är vidare nödvändigt att tillhandahålla interimistiska åtgärder som gör det möjligt att omedelbart stoppa ett intrång utan att invänta ett avgörande i sakfrågan, varvid rätten till försvar skall iakttas, de vidtagna interimistiska åtgärderna skall vara proportionerliga i förhållande till omständigheterna i det enskilda fallet och tillräcklig säkerhet skall ställas för att täcka svarandens kostnader och skada om ansökan senare visar sig vara ogrundad. Denna typ av åtgärder är särskilt motiverade när ett dröjsmål kan leda till irreparabel skada för rättighetshavaren.

| (23) | Utan att det påverkar användning av andra tillgängliga åtgärder, förfaranden eller sanktioner bör rättighetshavarna ha möjlighet att begära ett föreläggande mot en mellanhand vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i rättighetshavarens industriella rättighet. Villkoren och bestämmelserna för förelägganden av detta slag bör medlemsstaterna själva bestämma om i sin nationella lagstiftning. När det gäller intrång i upphovsrätt och närstående rättigheter finns det redan en omfattande harmonisering genom direktiv 2001/29/EG. Artikel 8.3 i direktiv 2001/29/EG bör därför inte påverkas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(23)

Utan att det påverkar användning av andra tillgängliga åtgärder, förfaranden eller sanktioner bör rättighetshavarna ha möjlighet att begära ett föreläggande mot en mellanhand vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i rättighetshavarens industriella rättighet. Villkoren och bestämmelserna för förelägganden av detta slag bör medlemsstaterna själva bestämma om i sin nationella lagstiftning. När det gäller intrång i upphovsrätt och närstående rättigheter finns det redan en omfattande harmonisering genom direktiv 2001/29/EG. Artikel 8.3 i direktiv 2001/29/EG bör därför inte påverkas av detta direktiv.

| (24) | I förekommande fall och om det motiveras av omständigheterna, bör de åtgärder, förfaranden och sanktioner som tillhandahålls inkludera förbudsåtgärder i syfte att hindra fortsatt immaterialrättsintrång. Det bör dessutom finnas möjligheter till korrigeringsåtgärder, när så är lämpligt på intrångsgörarens bekostnad, exempelvis återkallelse och slutgiltigt avlägsnande från marknaden eller förstörelse av intrångsgörande varor och, när så är lämpligt, av det material och den utrustning som huvudsakligen har använts för att skapa eller tillverka varorna. Vid tillämpningen av korrigeringsåtgärderna bör hänsyn tas till tredje mans intressen, i synnerhet konsumenter och privata intressenter som handlar i god tro. |
| --- | --- |

(24)

I förekommande fall och om det motiveras av omständigheterna, bör de åtgärder, förfaranden och sanktioner som tillhandahålls inkludera förbudsåtgärder i syfte att hindra fortsatt immaterialrättsintrång. Det bör dessutom finnas möjligheter till korrigeringsåtgärder, när så är lämpligt på intrångsgörarens bekostnad, exempelvis återkallelse och slutgiltigt avlägsnande från marknaden eller förstörelse av intrångsgörande varor och, när så är lämpligt, av det material och den utrustning som huvudsakligen har använts för att skapa eller tillverka varorna. Vid tillämpningen av korrigeringsåtgärderna bör hänsyn tas till tredje mans intressen, i synnerhet konsumenter och privata intressenter som handlar i god tro.

| (25) | Om ett intrång varken har skett avsiktligt eller oaktsamt och om korrigeringsåtgärder eller förelägganden som anges i detta direktiv skulle vara oproportionella, bör medlemsstaterna som en alternativ åtgärd i lämpliga fall kunna föreskriva att ekonomisk ersättning istället skall utgå till den skadelidande parten. Om kommersiell användning av de varumärkesförfalskade varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna skulle strida mot annan lagstiftning än den som gäller immateriella rättigheter eller kan förmodas orsaka konsumenter skada, bör dock användningen eller tillhandahållandet förbli förbjudet. |
| --- | --- |

(25)

Om ett intrång varken har skett avsiktligt eller oaktsamt och om korrigeringsåtgärder eller förelägganden som anges i detta direktiv skulle vara oproportionella, bör medlemsstaterna som en alternativ åtgärd i lämpliga fall kunna föreskriva att ekonomisk ersättning istället skall utgå till den skadelidande parten. Om kommersiell användning av de varumärkesförfalskade varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna skulle strida mot annan lagstiftning än den som gäller immateriella rättigheter eller kan förmodas orsaka konsumenter skada, bör dock användningen eller tillhandahållandet förbli förbjudet.

| (26) | För att rättighetshavaren skall erhålla ersättning för den faktiska skada som har orsakats av ett intrång som har begåtts trots att intrångsgöraren visste eller rimligen borde ha vetat att det utgjorde ett intrång, bör skadeståndet fastställas med beaktande av alla relevanta aspekter, såsom rättighetshavarens inkomstförlust, den otillbörliga vinst som intrångsgöraren har gjort och, i förekommande fall, ideell skada som rättighetshavaren har lidit. Om det exempelvis är svårt att fastställa omfattningen av den faktiska skadan, bör skadeståndet istället kunna fastställas på grundval av faktorer som t.ex. de royalties eller avgifter som skulle ha utgått om intrångsgöraren hade begärt tillstånd att utnyttja rättigheten. Syftet är inte att införa ett straffliknande skadestånd, utan att införa en möjlighet till ersättning baserad på en objektiv beräkningsgrund som samtidigt beaktar rättighetshavarens kostnader, t.ex. kostnader för identifiering och utredning. |
| --- | --- |

(26)

För att rättighetshavaren skall erhålla ersättning för den faktiska skada som har orsakats av ett intrång som har begåtts trots att intrångsgöraren visste eller rimligen borde ha vetat att det utgjorde ett intrång, bör skadeståndet fastställas med beaktande av alla relevanta aspekter, såsom rättighetshavarens inkomstförlust, den otillbörliga vinst som intrångsgöraren har gjort och, i förekommande fall, ideell skada som rättighetshavaren har lidit. Om det exempelvis är svårt att fastställa omfattningen av den faktiska skadan, bör skadeståndet istället kunna fastställas på grundval av faktorer som t.ex. de royalties eller avgifter som skulle ha utgått om intrångsgöraren hade begärt tillstånd att utnyttja rättigheten. Syftet är inte att införa ett straffliknande skadestånd, utan att införa en möjlighet till ersättning baserad på en objektiv beräkningsgrund som samtidigt beaktar rättighetshavarens kostnader, t.ex. kostnader för identifiering och utredning.

| (27) | Som en kompletterande åtgärd för att avskräcka framtida intrångsgörare och för att öka medvetenheten hos den breda allmänheten, är det av värde att offentliggöra avgöranden i mål som rör immaterialrättsintrång. |
| --- | --- |

(27)

Som en kompletterande åtgärd för att avskräcka framtida intrångsgörare och för att öka medvetenheten hos den breda allmänheten, är det av värde att offentliggöra avgöranden i mål som rör immaterialrättsintrång.

| (28) | Utöver de civila och administrativa åtgärder, förfaranden och sanktioner som anges i detta direktiv utgör också straffrättsliga påföljder, i lämpliga fall, ett sätt att säkerställa skyddet av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(28)

Utöver de civila och administrativa åtgärder, förfaranden och sanktioner som anges i detta direktiv utgör också straffrättsliga påföljder, i lämpliga fall, ett sätt att säkerställa skyddet av immateriella rättigheter.

| (29) | Branschen bör delta aktivt i kampen mot piratkopiering och varumärkesförfalskning. Utarbetandet av uppförandekoder i direkt berörda kretsar är ett komplement som kan stödja regelverket. Medlemsstaterna bör, i samarbete med kommissionen, uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder i allmänhet. Att övervaka tillverkningen av optiska skivor, särskilt med hjälp av identifieringskoder införlivade i skivor som har tillverkats inom gemenskapen, bidrar till att reducera intrången i immateriella rättigheter på detta område, som är särskilt utsatt för piratkopiering i stor skala. De tekniska skyddsåtgärderna bör dock inte missbrukas i syfte att skydda marknader eller motarbeta parallellimport. |
| --- | --- |

(29)

Branschen bör delta aktivt i kampen mot piratkopiering och varumärkesförfalskning. Utarbetandet av uppförandekoder i direkt berörda kretsar är ett komplement som kan stödja regelverket. Medlemsstaterna bör, i samarbete med kommissionen, uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder i allmänhet. Att övervaka tillverkningen av optiska skivor, särskilt med hjälp av identifieringskoder införlivade i skivor som har tillverkats inom gemenskapen, bidrar till att reducera intrången i immateriella rättigheter på detta område, som är särskilt utsatt för piratkopiering i stor skala. De tekniska skyddsåtgärderna bör dock inte missbrukas i syfte att skydda marknader eller motarbeta parallellimport.

| (30) | För att underlätta en enhetlig tillämpning av detta direktiv är det lämpligt att skapa system för samarbete och informationsutbyte dels mellan medlemsstaterna, dels mellan medlemsstaterna och kommissionen, särskilt genom att skapa ett nätverk av kontaktpersoner utsedda av medlemsstaterna samt genom regelbundna rapporter med en utvärdering av tillämpningen av detta direktiv och av effektiviteten i de åtgärder som de olika nationella organen har vidtagit. |
| --- | --- |

(30)

För att underlätta en enhetlig tillämpning av detta direktiv är det lämpligt att skapa system för samarbete och informationsutbyte dels mellan medlemsstaterna, dels mellan medlemsstaterna och kommissionen, särskilt genom att skapa ett nätverk av kontaktpersoner utsedda av medlemsstaterna samt genom regelbundna rapporter med en utvärdering av tillämpningen av detta direktiv och av effektiviteten i de åtgärder som de olika nationella organen har vidtagit.

| (31) | Eftersom syftet med detta direktiv bäst kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom syftet med detta direktiv bäst kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte.

| (32) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Detta direktiv syftar särskilt till att säkerställa att immateriella rättigheter respekteras fullt ut, i enlighet med artikel 17.2 i nämnda stadga. |
| --- | --- |

(32)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Detta direktiv syftar särskilt till att säkerställa att immateriella rättigheter respekteras fullt ut, i enlighet med artikel 17.2 i nämnda stadga.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Syfte och tillämpningsområde

Artikel 1

Syfte

Detta direktiv gäller de åtgärder, förfaranden och sanktioner som är nödvändiga för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. Med begreppet ”immateriella rättigheter” avses i detta direktiv även industriella rättigheter.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Utan att det påverkar de medel som föreskrivs eller kan komma att föreskrivas i gemenskapslagstiftningen eller i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa medel är gynnsammare för rättighetshavaren, skall de åtgärder, förfaranden och sanktioner som föreskrivs i detta direktiv vara tillämpliga, i enlighet med artikel 3, vid varje intrång i de immateriella rättigheter som följer av gemenskapsrätten och/eller den berörda medlemsstatens nationella rätt.

2.   Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av de särbestämmelser och undantag som finns i gemenskapslagstiftningen om säkerställande av skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter, särskilt inte bestämmelserna i direktiv 91/250/EEG och i synnerhet artikel 7 i det direktivet, eller direktiv 2001/29/EG och i synnerhet artiklarna 2—6 och 8 i det direktivet.

3.   Detta direktiv skall inte påverka

| a) | de gemenskapsrättsliga bestämmelser som reglerar den materiella delen av immaterialrätten, direktiven 95/46/EG, 1999/93/EG eller 2000/31/EG i allmänhet och i synnerhet artiklarna 12-15 i direktiv 2000/31/EG, |
| --- | --- |

a)

de gemenskapsrättsliga bestämmelser som reglerar den materiella delen av immaterialrätten, direktiven 95/46/EG, 1999/93/EG eller 2000/31/EG i allmänhet och i synnerhet artiklarna 12-15 i direktiv 2000/31/EG,

| b) | medlemsstaternas internationella åtaganden, särskilt TRIPS-avtalet inbegripet de åtaganden som rör straffrättsliga förfaranden och påföljder, |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas internationella åtaganden, särskilt TRIPS-avtalet inbegripet de åtaganden som rör straffrättsliga förfaranden och påföljder,

| c) | nationella bestämmelser i medlemsstaterna som rör straffrättsliga förfaranden eller påföljder i fråga om immaterialrättsintrång. |
| --- | --- |

c)

nationella bestämmelser i medlemsstaterna som rör straffrättsliga förfaranden eller påföljder i fråga om immaterialrättsintrång.

KAPITEL II

Åtgärder, förfaranden och sanktioner

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 3

Allmän skyldighet

1.   Medlemsstaterna skall tillhandahålla de åtgärder, förfaranden och sanktioner som är nödvändiga för att säkerställa skyddet för de immateriella rättigheter som omfattas av detta direktiv. Åtgärderna, förfarandena och sanktionerna skall vara rättvisa och skäliga, inte onödigt komplicerade eller kostsamma och inte medföra oskäliga tidsfrister eller omotiverade dröjsmål.

2.   Åtgärderna, förfarandena och sanktionerna skall också vara effektiva, proportionella och avskräckande och skall tillämpas så att hinder för lagenlig handel inte uppkommer och så att missbruk inte sker.

Artikel 4

Personer som har rätt att begära tillämpning av åtgärderna, förfarandena och sanktionerna

Medlemsstaterna skall tillerkänna följande personer och organ rätten att ansöka om tillämpning av de åtgärder, förfaranden och sanktioner som avses i detta kapitel:

| a) | personer som innehar immateriella rättigheter, i överensstämmelse med bestämmelserna i tillämplig lag, |
| --- | --- |

a)

personer som innehar immateriella rättigheter, i överensstämmelse med bestämmelserna i tillämplig lag,

| b) | alla andra personer som får utnyttja dessa rättigheter, i synnerhet licenstagare, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag, |
| --- | --- |

b)

alla andra personer som får utnyttja dessa rättigheter, i synnerhet licenstagare, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag,

| c) | organ som förvaltar kollektiva immateriella rättigheter och som regelmässigt anses ha rätt att företräda innehavare av immateriella rättigheter, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag, |
| --- | --- |

c)

organ som förvaltar kollektiva immateriella rättigheter och som regelmässigt anses ha rätt att företräda innehavare av immateriella rättigheter, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag,

| d) | organ som tillvaratar branschintressen och som regelmässigt anses ha rätt att företräda innehavare av immateriella rättigheter, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag. |
| --- | --- |

d)

organ som tillvaratar branschintressen och som regelmässigt anses ha rätt att företräda innehavare av immateriella rättigheter, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag.

Artikel 5

Presumtion om innehav av upphovsrätt eller närstående rättighet

Vid tillämpningen av de åtgärder, förfaranden och sanktioner som föreskrivs i detta direktiv

| a) | skall det för att upphovsmannen till ett litterärt eller konstnärligt verk, om inte motsatsen bevisas, skall anses som sådan och följaktligen ha rätt att föra talan om intrång, vara tillräckligt att den personens namn på sedvanligt sätt finns angivet på verket, |
| --- | --- |

a)

skall det för att upphovsmannen till ett litterärt eller konstnärligt verk, om inte motsatsen bevisas, skall anses som sådan och följaktligen ha rätt att föra talan om intrång, vara tillräckligt att den personens namn på sedvanligt sätt finns angivet på verket,

| b) | skall bestämmelsen under a) efter nödvändiga ändringar också tillämpas på innehavare av upphovsrätten närstående rättigheter i fråga om deras skyddade alster. |
| --- | --- |

b)

skall bestämmelsen under a) efter nödvändiga ändringar också tillämpas på innehavare av upphovsrätten närstående rättigheter i fråga om deras skyddade alster.

Avsnitt 2

Bevisning

Artikel 6

Bevisning

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, på begäran av en part som har lagt fram skälig bevisning som är tillräcklig för att visa grund för talan och har angivit bevisning till stöd för sin talan som motparten förfogar över, kan besluta att motparten skall lägga fram bevisningen, förutsatt att sekretessbelagd och annan konfidentiell information skyddas. Beträffande tillämpningen av denna punkt får medlemsstaterna föreskriva att de behöriga rättsliga myndigheterna skall anse att ett rimligt urval av ett betydande antal exemplar av ett verk eller något annat skyddat föremål utgör skälig bevisning.

2.   Under samma förutsättningar skall medlemsstaterna, när det gäller ett intrång som har begåtts i kommersiell skala, se till att de behöriga rättsliga myndigheterna där så är lämpligt, på begäran av en part, kan besluta att bank-, finans- eller affärshandlingar som motparten förfogar över skall läggas fram, förutsatt att sekretessbelagd och annan konfidentiell information skyddas.

Artikel 7

Åtgärder för att skydda bevisning

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, redan innan prövningen av sakfrågan inletts och på begäran av en part Eigentum verletzt worden sind oder verletzt zu werden drohen, vorgelegt hat, schnelle und som har lagt fram skälig bevisning till stöd för sina påståenden att ett immaterialrättsintrång har begåtts eller är omedelbart förestående, får besluta om omedelbara och effektiva interimistiska åtgärder för att säkra relevant bevisning om det påstådda intrånget, förutsatt att sekretessbelagd och annan konfidentiell information skyddas. Sådana åtgärder kan inbegripa en detaljerad beskrivning av de intrångsgörande varorna, med eller utan uttagande av provexemplar, eller beslag av varorna och, där så är lämpligt, det material och de verktyg som använts för produktion och/eller distribution av dessa varor samt tillhörande handlingar. Åtgärderna skall om nödvändigt vidtas utan att motparten hörs, särskilt om ett dröjsmål kan antas medföra irreparabel skada för rättighetshavaren eller om det finns en uppenbar risk för att bevisningen kan komma att förstöras.

Om åtgärder för att skydda bevisning har beslutats utan att motparten har hörts, skall de berörda parterna underrättas senast omedelbart efter det att åtgärderna har verkställts. En omprövning, innefattande en rätt att bli hörd, skall ske på begäran av de berörda parterna, så att det inom rimlig tid efter underrättelsen om åtgärderna kan beslutas huruvida dessa skall ändras, upphävas eller fastställas.

2.   Medlemsstaterna skall se till att åtgärder för att skydda bevisning får göras avhängiga av att sökanden ställer lämplig säkerhet eller motsvarande garanti avsedd att täcka eventuell ersättning till svaranden för skada enligt punkt 4.

3.   Medlemsstaterna skall se till att åtgärder för att skydda bevisning upphävs eller upphör att gälla, på begäran av svaranden och utan att det påverkar möjligheten att kräva skadestånd, om inte sökanden inom skälig tid väcker talan om saken vid den behöriga rättsliga myndigheten; tidslängden skall beslutas av den rättsliga myndighet som förordnar om åtgärderna när lagstiftningen i en medlemsstat tillåter det eller, i avsaknad av ett sådant beslut, inom en period som inte överstiger den längsta tiden av 20 arbetsdagar eller 31 kalenderdagar.

Om åtgärderna för att skydda bevisning har upphävts eller upphört på grund av en handling eller underlåtenhet från sökandens sida, eller om det i efterhand konstateras att det inte förelåg något intrång eller hot om intrång i en immateriell rättighet, skall de rättsliga myndigheterna ha befogenhet att på begäran av svaranden förordna om att sökanden skall betala lämplig ersättning till svaranden för den skada som har orsakats av dessa åtgärder.

5.   Medlemsstaterna får vidta åtgärder för att skydda vittnens identitet.

Avsnitt 3

Rätt till information

Artikel 8

Rätt till information

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, i samband med en rättegång om immaterialrättsintrång och som svar på en berättigad och proportionell begäran av käranden, får besluta att information om ursprung och distributionsnät för de intrångsgörande varorna eller tjänsterna skall lämnas av intrångsgöraren och/eller annan person som

| a) | har befunnits förfoga över intrångsgörande varor i kommersiell skala, |
| --- | --- |

a)

har befunnits förfoga över intrångsgörande varor i kommersiell skala,

| b) | har befunnits använda intrångsgörande tjänster i kommersiell skala, |
| --- | --- |

b)

har befunnits använda intrångsgörande tjänster i kommersiell skala,

| c) | har befunnits i kommersiell skala tillhandahålla tjänster som använts i intrångsgörande verksamhet, eller |
| --- | --- |

c)

har befunnits i kommersiell skala tillhandahålla tjänster som använts i intrångsgörande verksamhet, eller

| d) | har pekats ut av en person som avses i a, b eller c såsom delaktig i produktion, tillverkning eller distribution av varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna. |
| --- | --- |

d)

har pekats ut av en person som avses i a, b eller c såsom delaktig i produktion, tillverkning eller distribution av varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna.

2.   Informationen i punkt 1 skall, om lämpligt, omfatta

| a) | namn och adress på producenter, tillverkare, distributörer, leverantörer och andra som tidigare innehaft respektive använt varorna eller tjänsterna, samt på tilltänkta grossister och detaljister, |
| --- | --- |

a)

namn och adress på producenter, tillverkare, distributörer, leverantörer och andra som tidigare innehaft respektive använt varorna eller tjänsterna, samt på tilltänkta grossister och detaljister,

| b) | uppgifter om hur mycket som producerats, tillverkats, levererats, mottagits eller beställts samt om erhållet pris på varorna eller tjänsterna. |
| --- | --- |

b)

uppgifter om hur mycket som producerats, tillverkats, levererats, mottagits eller beställts samt om erhållet pris på varorna eller tjänsterna.

3.   Punkterna 1 och 2 skall inte påverka tillämpningen av andra lagbestämmelser som

| a) | ger rättighetshavaren rätt till ytterligare information, |
| --- | --- |

a)

ger rättighetshavaren rätt till ytterligare information,

| b) | reglerar hur information som lämnas enligt denna artikel får användas i civilrättsliga eller straffrättsliga förfaranden, |
| --- | --- |

b)

reglerar hur information som lämnas enligt denna artikel får användas i civilrättsliga eller straffrättsliga förfaranden,

| c) | reglerar ansvar för missbruk av rätten till information, |
| --- | --- |

c)

reglerar ansvar för missbruk av rätten till information,

| d) | gör det möjligt att vägra lämna sådan information som skulle tvinga den person som avses i punkt 1 att medge egen eller nära anhörigs medverkan i ett immaterialrättsintrång, eller |
| --- | --- |

d)

gör det möjligt att vägra lämna sådan information som skulle tvinga den person som avses i punkt 1 att medge egen eller nära anhörigs medverkan i ett immaterialrättsintrång, eller

| e) | reglerar sekretesskydd för informationskällor eller behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

e)

reglerar sekretesskydd för informationskällor eller behandling av personuppgifter.

Avsnitt 4

Interimistiska åtgärder

Artikel 9

Interimistiska åtgärder och säkerhetsåtgärder

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna på sökandens begäran får

| a) | utfärda ett interimistiskt föreläggande mot den påstådda intrångsgöraren i syfte att hindra ett omedelbart förestående immaterialrättsintrång eller tillfälligt förbjuda, vid behov förenat med vite om så föreskrivs i nationell lagstiftning, en fortsättning av det påstådda intrånget eller göra en fortsättning avhängig av att det ställs säkerhet för ersättning till rättighetshavaren; ett interimistiskt föreläggande får också utfärdas på samma villkor mot en mellanhand vars tjänster utnyttjas av en tredje man för att göra immaterialrättsintrång; förelägganden mot mellanhänder vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i en upphovsrätt eller närstående rättighet omfattas av direktiv 2001/29/EG, |
| --- | --- |

a)

utfärda ett interimistiskt föreläggande mot den påstådda intrångsgöraren i syfte att hindra ett omedelbart förestående immaterialrättsintrång eller tillfälligt förbjuda, vid behov förenat med vite om så föreskrivs i nationell lagstiftning, en fortsättning av det påstådda intrånget eller göra en fortsättning avhängig av att det ställs säkerhet för ersättning till rättighetshavaren; ett interimistiskt föreläggande får också utfärdas på samma villkor mot en mellanhand vars tjänster utnyttjas av en tredje man för att göra immaterialrättsintrång; förelägganden mot mellanhänder vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i en upphovsrätt eller närstående rättighet omfattas av direktiv 2001/29/EG,

| b) | besluta om beslag eller överlämnande av varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet för att förhindra att de införs eller omsätts på marknaden. |
| --- | --- |

b)

besluta om beslag eller överlämnande av varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet för att förhindra att de införs eller omsätts på marknaden.

2.   När det gäller intrång som begås i kommersiell skala skall medlemsstaterna se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, om den skadelidande parten påvisar omständigheter som kan äventyra indrivningen av skadestånd, får belägga fast och rörlig egendom som tillhör den påstådda intrångsgöraren med kvarstad, innefattande en möjlighet att frysa dennes bankkonton och andra tillgångar. I detta syfte får de behöriga myndigheterna besluta att bank-, finans- eller affärshandlingar skall lämnas ut, eller om lämplig tillgång till relevant information.

3.   De rättsliga myndigheterna skall i fråga om de åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 kunna kräva att sökanden tillhandahåller skälig bevisning så att de med tillräcklig säkerhet kan fastställa att sökanden är rättighetshavare och att det har begåtts ett intrång i dennes rättighet eller att ett sådant intrång är omedelbart förestående.

4.   Medlemsstaterna skall se till att de interimistiska åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 där så är lämpligt får vidtas utan att motparten hörs, särskilt om ett dröjsmål skulle leda till irreparabel skada för rättighetshavaren. I sådana fall skall parterna underrättas om detta senast omedelbart efter det att åtgärderna har verkställts.

En omprövning, innefattande en rätt att bli hörd, skall ske på svarandens begäran, så att det inom rimlig tid efter underrättelsen om åtgärderna kan beslutas huruvida dessa skall ändras, upphävas eller fastställas.

5.   Medlemsstaterna skall se till att de interimistiska åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 upphävs eller upphör att gälla, på begäran av svaranden, om inte sökanden inom skälig tid väcker talan om saken vid den behöriga rättsliga myndigheten; tidslängden skall beslutas av den rättsliga myndighet som förordnar om åtgärderna när lagstiftningen i en medlemsstat tillåter det eller, i avsaknad av ett sådant beslut, inom en period som inte överstiger den längsta tiden av 20 arbetsdagar eller 31 kalenderdagar.

6.   De behöriga rättsliga myndigheterna får göra interimistiska åtgärder enligt punkterna 1 och 2 avhängiga av att sökanden ställer lämplig säkerhet eller motsvarande garanti avsedd att täcka eventuell ersättning till svaranden för skada enligt punkt 7.

7.   Om de interimistiska åtgärderna upphävs eller upphör på grund av en handling eller underlåtenhet från sökandens sida, eller om det i efterhand konstateras att det inte förelåg något intrång eller hot om intrång i en immateriell rättighet, skall de rättsliga myndigheterna ha befogenhet att på begäran av svaranden förordna om att sökanden skall betala lämplig ersättning till svaranden för skada som har orsakats av dessa åtgärder.

Avsnitt 5

Åtgärder efter beslut i sakfrågan

Artikel 10

Korrigeringsåtgärder

1.   Utan att det påverkar det skadestånd som kan utgå till rättighetshavaren på grund av intrånget och utan att någon form av ersättning utgår, skall medlemsstaterna se till att de behöriga rättsliga myndigheterna på sökandens begäran får besluta att lämpliga åtgärder skall vidtas med de varor som har konstaterats göra intrång i en immateriell rättighet och, där så är lämpligt, med material och verktyg som huvudsakligen har använts för att skapa eller tillverka dessa varor. Sådana åtgärder skall inbegripa

| a) | återkallande från marknaden, |
| --- | --- |

a)

återkallande från marknaden,

| b) | slutgiltigt avlägsnande från marknaden, eller |
| --- | --- |

b)

slutgiltigt avlägsnande från marknaden, eller

| c) | förstöring. |
| --- | --- |

c)

förstöring.

2.   De rättsliga myndigheterna skall förordna om att dessa åtgärder skall vidtas på intrångsgörarens bekostnad, såvida det inte åberopas särskilda skäl mot detta.

3.   Vid prövningen av en begäran om korrigeringsåtgärder skall beaktas dels att de beslutade åtgärderna skall stå i rimlig proportion till intrånget, dels tredje mans intressen.

Artikel 11

Förelägganden

Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, när de har fastställt att ett intrång har begåtts i en immateriell rättighet, får utfärda ett föreläggande mot intrångsgöraren med förbud att fortsätta intrånget. Om så föreskrivs i nationell lagstiftning skall föreläggandet, där så är lämpligt, förenas med vite för att säkerställa efterlevnad. Medlemsstaterna skall även se till att rättighetshavare har möjlighet att begära ett föreläggande mot mellanhänder vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i en immateriell rättighet, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.3 i direktiv 2001/29/EG.

Artikel 12

Alternativa åtgärder

Medlemsstaterna får föreskriva att de behöriga rättsliga myndigheterna, när detta är lämpligt och på begäran av den person som kan bli föremål för sådana åtgärder som föreskrivs i detta avsnitt, får besluta att ekonomisk ersättning istället skall utgå till den skadelidande parten, om personen i fråga varken har handlat uppsåtligt eller oaktsamt, om ett verkställande av åtgärderna i fråga skulle orsaka denne oproportionerligt stor skada och om ekonomisk ersättning till den skadelidande parten framstår som rimligt tillfredsställande.

Avsnitt 6

Skadestånd och kostnader för förfarandet

Artikel 13

Skadestånd

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, efter ansökan från den skadelidande parten, förpliktar den som har begått immaterialrättsintrång och som visste eller rimligen borde ha vetat att han eller hon ägnade sig åt intrångsgörande verksamhet, att betala ett skadestånd till rättighetshavaren som är lämpligt i förhållande till den faktiska skada som denne har orsakats till följd av intrånget.

När de rättsliga myndigheterna fastställer skadeståndet

| a) | skall de beakta alla relevanta omständigheter, såsom de negativa ekonomiska konsekvenserna, däribland utebliven vinst, för den skadelidande parten, den otillbörliga vinst som intrångsgöraren har gjort och, där så är lämpligt, omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse, såsom ideell skada som rättighetshavaren har förorsakats genom intrånget, |
| --- | --- |

a)

skall de beakta alla relevanta omständigheter, såsom de negativa ekonomiska konsekvenserna, däribland utebliven vinst, för den skadelidande parten, den otillbörliga vinst som intrångsgöraren har gjort och, där så är lämpligt, omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse, såsom ideell skada som rättighetshavaren har förorsakats genom intrånget,

eller

| b) | kan de, som ett alternativ till a) där så är lämpligt, fastställa skadeståndet till ett engångsbelopp på grundval av sådana faktorer som åtminstone det belopp som skulle ha betalats i royalty eller avgift om intrångsgöraren hade begärt tillstånd att nyttja den immateriella rättigheten i fråga. |
| --- | --- |

b)

kan de, som ett alternativ till a) där så är lämpligt, fastställa skadeståndet till ett engångsbelopp på grundval av sådana faktorer som åtminstone det belopp som skulle ha betalats i royalty eller avgift om intrångsgöraren hade begärt tillstånd att nyttja den immateriella rättigheten i fråga.

2.   För de fall då en intrångsgörare har begått ett immaterialrättsintrång utan att ha vetat eller rimligen borde ha vetat om det, får medlemsstaterna föreskriva att de rättsliga myndigheterna får förordna om återbetalning av vinst eller betalning av skadestånd som kan vara fastställt i förväg.

Artikel 14

Kostnader för förfarandet

Medlemsstaterna skall se till att rimliga och proportionerliga kostnader för förfarandet och andra kostnader som har åsamkats den vinnande parten, i allmänhet ersätts av den förlorande parten om det inte är oskäligt.

Avsnitt 7

Åtgärder för offentliggörande

Artikel 15

Offentliggörande av domstolsavgöranden

Medlemsstaterna skall se till att de rättsliga myndigheterna, i mål om immaterialrättsintrång, på begäran av sökanden och på intrångsgörarens bekostnad får förordna om lämpliga åtgärder för att sprida information om avgörandet, innefattande att avgörandet skall anslås och offentliggöras helt eller delvis. Medlemsstaterna får även föranstalta om ytterligare lämpliga åtgärder för offentliggörande som är anpassade till speciella förhållanden, inbegripet framträdande annonsering.

KAPITEL III

Medlemsstaternas sanktioner

Artikel 16

Medlemsstaternas sanktioner

Utan att det påverkar de civilrättsliga och administrativa åtgärder, förfaranden och sanktioner som föreskrivs i detta direktiv, får medlemsstaterna tillämpa andra lämpliga sanktioner i fall då det har begåtts ett immaterialrättsintrång.

KAPITEL IV

Uppförandekoder och administrativt samarbete

Artikel 17

Uppförandekoder

Medlemsstaterna skall uppmuntra

| a) | branschorganisationer eller branschsammanslutningar att på gemenskapsnivå utarbeta uppförandekoder som skall bidra till att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, bland annat genom att förorda att optiska skivor förses med koder som gör det möjligt att fastställa var de har tillverkats, |
| --- | --- |

a)

branschorganisationer eller branschsammanslutningar att på gemenskapsnivå utarbeta uppförandekoder som skall bidra till att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, bland annat genom att förorda att optiska skivor förses med koder som gör det möjligt att fastställa var de har tillverkats,

| b) | att utkast till uppförandekoder på nationell nivå och gemenskapsnivå lämnas till kommissionen tillsammans med eventuella utvärderingar av tillämpningen av dessa uppförandekoder. |
| --- | --- |

b)

att utkast till uppförandekoder på nationell nivå och gemenskapsnivå lämnas till kommissionen tillsammans med eventuella utvärderingar av tillämpningen av dessa uppförandekoder.

Artikel 18

Utvärdering

1.   Tre år efter den dag som anges i artikel 20.1 skall varje medlemsstat lämna en lägesrapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv.

På grundval av lägesrapporterna skall kommissionen sammanställa en rapport om tillämpningen av detta direktiv, som även skall innehålla en utvärdering av effektiviteten i de åtgärder som har vidtagits samt en bedömning av dess inverkan på innovation och utvecklingen av informationssamhället. Rapporten skall lämnas till Europaparlamentet, rådet och Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén. Om det är nödvändigt, och mot bakgrund av utvecklingen av gemenskapsrätten, skall rapporten åtföljas av förslag till ändringar i detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna skall bistå kommissionen i arbetet med att sammanställa den rapport som avses i punkt 1 andra stycket.

Artikel 19

Informationsutbyte och kontaktpersoner

För att främja samarbete, inklusive informationsutbyte, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen, skall varje medlemsstat utse en eller flera nationella kontaktpersoner för frågor som rör genomförandet av de åtgärder som anges i detta direktiv. De skall överlämna uppgifter om dessa nationella kontaktpersoner till övriga medlemsstater och till kommissionen.

KAPITEL V

Slutbestämmelser

Artikel 20

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (9). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 21

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 22

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 32, 5.2.2004, s. 15.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2004.

2

(3)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 1.

3

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EGT L 13, 19.1.2000, s. 12.

5

(6)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

6

(7)  EGT L 122, 17.5.1991, s. 42. Direktivet ändrat genom direktiv 93/98/EEG (EGT L 290, 24.11.1993, s. 9).

7

(8)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

8

(9)  Tjugofyra månader efter antagandet av detta direktiv.

9

P5_TA(2004)0148

Elektromagnetisk kompatibilitet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet (KOM(2002) 759 — C5-0634/2002 — 2002/0306(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 759) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 759) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0634/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0634/2002),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0113/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0113/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2002)0306

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet och om upphävande av direktiv 89/336/EEG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 89/336/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet (4) har setts över inom ramen för initiativet för förenklad lagstiftning på den inre marknaden (SLIM). Både SLIM-processen och ett senare omfattande samråd har visat att det finns ett behov av att komplettera, förstärka och förtydliga den ram som fastställs i direktiv 89/336/EEG. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 89/336/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet (4) har setts över inom ramen för initiativet för förenklad lagstiftning på den inre marknaden (SLIM). Både SLIM-processen och ett senare omfattande samråd har visat att det finns ett behov av att komplettera, förstärka och förtydliga den ram som fastställs i direktiv 89/336/EEG.

| (2) | Medlemsstaterna ansvarar för att
  radionät, inbegripet radiomottagning och amatörradiotjänster som sker i enlighet med Internationella teleunionens stadga och kommissions (ITU) radiobestämmelser
  , el- och telenät samt utrustning som är ansluten till dessa nät skyddas mot elektromagnetiska störningar. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna ansvarar för att
  radionät, inbegripet radiomottagning och amatörradiotjänster som sker i enlighet med Internationella teleunionens stadga och kommissions (ITU) radiobestämmelser
  , el- och telenät samt utrustning som är ansluten till dessa nät skyddas mot elektromagnetiska störningar.

| (3) | Nationella bestämmelser om skydd mot elektromagnetiska störningar bör harmoniseras för att garantera fri rörlighet för elektriska och elektroniska apparater utan att berättigade skyddsnivåer i medlemsstaterna sänks. |
| --- | --- |

(3)

Nationella bestämmelser om skydd mot elektromagnetiska störningar bör harmoniseras för att garantera fri rörlighet för elektriska och elektroniska apparater utan att berättigade skyddsnivåer i medlemsstaterna sänks.

| (4) | Skydd mot elektromagnetiska störningar förutsätter att de olika ekonomiska operatörerna åläggs skyldigheter. Dessa skyldigheter bör tillämpas på ett rättvist och effektivt sätt för att ett sådant skydd skall åstadkommas. |
| --- | --- |

(4)

Skydd mot elektromagnetiska störningar förutsätter att de olika ekonomiska operatörerna åläggs skyldigheter. Dessa skyldigheter bör tillämpas på ett rättvist och effektivt sätt för att ett sådant skydd skall åstadkommas.

| (5) | Bestämmelser om utrustnings elektromagnetiska kompatibilitet bör införas för att säkra den inre marknadens funktion, dvs. ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital är garanterad. |
| --- | --- |

(5)

Bestämmelser om utrustnings elektromagnetiska kompatibilitet bör införas för att säkra den inre marknadens funktion, dvs. ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital är garanterad.

| (6) | Den utrustning som omfattas av detta direktiv bör inbegripa både apparater och fasta installationer. Separata bestämmelser bör dock läggas fast för dessa. Detta är nödvändigt därför att apparater som sådana är fritt rörliga inom gemenskapen, medan fasta installationer är installerade för permanent användning på en på förhand fastställd plats såsom olika typer av apparater och eventuellt andra anordningar. Sådana installationers sammansättning och funktion motsvarar i de flesta fall operatörens särskilda behov. |
| --- | --- |

(6)

Den utrustning som omfattas av detta direktiv bör inbegripa både apparater och fasta installationer. Separata bestämmelser bör dock läggas fast för dessa. Detta är nödvändigt därför att apparater som sådana är fritt rörliga inom gemenskapen, medan fasta installationer är installerade för permanent användning på en på förhand fastställd plats såsom olika typer av apparater och eventuellt andra anordningar. Sådana installationers sammansättning och funktion motsvarar i de flesta fall operatörens särskilda behov.

| (7) | Radioutrustning och teleterminalutrustning bör inte omfattas av detta direktiv, eftersom de redan omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (5). Kraven på elektromagnetisk kompatibilitet i båda direktiven ger samma skyddsnivå. |
| --- | --- |

(7)

Radioutrustning och teleterminalutrustning bör inte omfattas av detta direktiv, eftersom de redan omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (5). Kraven på elektromagnetisk kompatibilitet i båda direktiven ger samma skyddsnivå.

| (8) | Flygplan och utrustning som är avsedd att byggas in i flygplan bör inte omfattas av detta direktiv, eftersom de redan är föremål för särskilda gemenskapsbestämmelser och internationella bestämmelser om elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

(8)

Flygplan och utrustning som är avsedd att byggas in i flygplan bör inte omfattas av detta direktiv, eftersom de redan är föremål för särskilda gemenskapsbestämmelser och internationella bestämmelser om elektromagnetisk kompatibilitet.

| (9) | Detta direktiv behöver inte omfatta bestämmelser för utrustning som på grund av sin beskaffenhet är av ringa betydelse när det gäller elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv behöver inte omfatta bestämmelser för utrustning som på grund av sin beskaffenhet är av ringa betydelse när det gäller elektromagnetisk kompatibilitet.

| (10) | Utrustningens säkerhet bör inte vara föremål för detta direktiv, eftersom detta behandlas i särskild gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(10)

Utrustningens säkerhet bör inte vara föremål för detta direktiv, eftersom detta behandlas i särskild gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning.

| (11) | De bestämmelser i detta direktiv som gäller apparater bör avse fullständiga apparater som är kommersiellt tillgängliga för första gången på gemenskapens marknad. Vissa komponenter och sammansatta inbyggnadsdelar bör under vissa förutsättningar betraktas som apparater om de är tillgängliga för
  slutanvändaren
  . |
| --- | --- |

(11)

De bestämmelser i detta direktiv som gäller apparater bör avse fullständiga apparater som är kommersiellt tillgängliga för första gången på gemenskapens marknad. Vissa komponenter och sammansatta inbyggnadsdelar bör under vissa förutsättningar betraktas som apparater om de är tillgängliga för
  slutanvändaren
  .

| (12) | Detta direktiv grundar sig på de principer som anges i rådets resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder (6). Enligt denna metod omfattas konstruktionen och tillverkningen av utrustning av väsentliga krav med avseende på elektromagnetisk kompatibilitet. Dessa krav uttrycks tekniskt i form av harmoniserade europeiska standarder, som skall antas av de olika europeiska standardiseringsorganen CEN (Europeiska standardiseringsorganisationen), Cenelec (Europeiska standardiseringsorganisationen inom elområdet) och ETSI (Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder). CEN, Cenelec och ETSI är de organ som inom ramen för detta direktiv är behöriga att anta harmoniserade standarder, som de utarbetar i enlighet med de allmänna riktlinjerna för deras samarbete med kommissionen och i enlighet med förfarandet i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (7). |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv grundar sig på de principer som anges i rådets resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder (6). Enligt denna metod omfattas konstruktionen och tillverkningen av utrustning av väsentliga krav med avseende på elektromagnetisk kompatibilitet. Dessa krav uttrycks tekniskt i form av harmoniserade europeiska standarder, som skall antas av de olika europeiska standardiseringsorganen CEN (Europeiska standardiseringsorganisationen), Cenelec (Europeiska standardiseringsorganisationen inom elområdet) och ETSI (Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder). CEN, Cenelec och ETSI är de organ som inom ramen för detta direktiv är behöriga att anta harmoniserade standarder, som de utarbetar i enlighet med de allmänna riktlinjerna för deras samarbete med kommissionen och i enlighet med förfarandet i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (7).

| (13) | Harmoniserade standarder ger uttryck för de senaste allmänt erkända rönen i frågor om elektromagnetisk kompatibilitet i Europeiska unionen.
  För den inre marknadens funktion är det
  därför
  viktigt att det finns standarder för utrustnings elektromagnetiska kompatibilitet som är harmoniserade på gemenskapsnivå. När en hänvisning till en sådan standard har offentliggjorts i Europeiska
  unionens
  officiella tidning bör överensstämmelse med denna standard innebära att förenlighet förutsätts med de relevanta väsentliga kraven, även om andra sätt att visa sådan överensstämmelse bör tillåtas.
  Förenlighet med en harmoniserad standard innebär överensstämmelse med dess bestämmelser och påvisande av detta genom de metoder som den harmoniserade standarden beskriver eller hänvisar till. |
| --- | --- |

(13)

Harmoniserade standarder ger uttryck för de senaste allmänt erkända rönen i frågor om elektromagnetisk kompatibilitet i Europeiska unionen.
  För den inre marknadens funktion är det
  därför
  viktigt att det finns standarder för utrustnings elektromagnetiska kompatibilitet som är harmoniserade på gemenskapsnivå. När en hänvisning till en sådan standard har offentliggjorts i Europeiska
  unionens
  officiella tidning bör överensstämmelse med denna standard innebära att förenlighet förutsätts med de relevanta väsentliga kraven, även om andra sätt att visa sådan överensstämmelse bör tillåtas.
  Förenlighet med en harmoniserad standard innebär överensstämmelse med dess bestämmelser och påvisande av detta genom de metoder som den harmoniserade standarden beskriver eller hänvisar till.

| (14) | Tillverkare av utrustning som är avsedd att anslutas till nät bör konstruera sådan utrustning på ett sätt som inte leder till oacceptabelt försämrad nätdrift när den används under normala driftsvillkor. Nätoperatörer bör konstruera sina nät på ett sätt som gör att tillverkare av utrustning som är avsedd att anslutas till nät inte åläggs orimligt merarbete för att förebygga en oacceptabelt försämrad nätdrift. De europeiska standardiseringsorganen bör ta lämplig hänsyn till detta mål (och de samlade effekterna av de relevanta typerna av elektromagnetiska fenomen) när de utarbetar harmoniserade standarder. |
| --- | --- |

(14)

Tillverkare av utrustning som är avsedd att anslutas till nät bör konstruera sådan utrustning på ett sätt som inte leder till oacceptabelt försämrad nätdrift när den används under normala driftsvillkor. Nätoperatörer bör konstruera sina nät på ett sätt som gör att tillverkare av utrustning som är avsedd att anslutas till nät inte åläggs orimligt merarbete för att förebygga en oacceptabelt försämrad nätdrift. De europeiska standardiseringsorganen bör ta lämplig hänsyn till detta mål (och de samlade effekterna av de relevanta typerna av elektromagnetiska fenomen) när de utarbetar harmoniserade standarder.

| (15) | Det bör endast vara möjligt att släppa ut apparater på marknaden eller ta dem i bruk om tillverkaren har visat att sådana apparater är konstruerade och tillverkade i överensstämmelse med kraven i detta direktiv. Apparater som släpps ut på marknaden bör vara försedda med CE-märkningen varigenom förenlighet med direktivet intygas. Även om tillverkaren bör ansvara för bedömningen av överensstämmelse, och vederbörande inte behöver anlita ett oberoende organ för detta, bör det vara möjligt för tillverkaren att anlita ett sådan organ. |
| --- | --- |

(15)

Det bör endast vara möjligt att släppa ut apparater på marknaden eller ta dem i bruk om tillverkaren har visat att sådana apparater är konstruerade och tillverkade i överensstämmelse med kraven i detta direktiv. Apparater som släpps ut på marknaden bör vara försedda med CE-märkningen varigenom förenlighet med direktivet intygas. Även om tillverkaren bör ansvara för bedömningen av överensstämmelse, och vederbörande inte behöver anlita ett oberoende organ för detta, bör det vara möjligt för tillverkaren att anlita ett sådan organ.

| (16) | Skyldigheten att göra en bedömning av överensstämmelsen bör innebära att tillverkaren skall göra en bedömning av apparatens elektromagnetiska kompatibilitet på grundval av relevanta fenomen för att avgöra om apparaten uppfyller de skyddskrav som ställs enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(16)

Skyldigheten att göra en bedömning av överensstämmelsen bör innebära att tillverkaren skall göra en bedömning av apparatens elektromagnetiska kompatibilitet på grundval av relevanta fenomen för att avgöra om apparaten uppfyller de skyddskrav som ställs enligt detta direktiv.

| (17) | Om en apparat kan konfigureras på olika sätt bör bedömningen av den elektromagnetiska kompatibiliteten styrka att apparaten uppfyller skyddskraven i de konfigurationer som tillverkaren bedömer som representativa för normal användning i de avsedda tillämpningarna. I sådana fall bör det räcka att göra en bedömning av den konfiguration som antas alstra mest störningar och den konfiguration som är mest mottaglig för störningar. |
| --- | --- |

(17)

Om en apparat kan konfigureras på olika sätt bör bedömningen av den elektromagnetiska kompatibiliteten styrka att apparaten uppfyller skyddskraven i de konfigurationer som tillverkaren bedömer som representativa för normal användning i de avsedda tillämpningarna. I sådana fall bör det räcka att göra en bedömning av den konfiguration som antas alstra mest störningar och den konfiguration som är mest mottaglig för störningar.

| (18) | Fasta installationer, bland annat stora maskiner och nät, kan alstra elektromagnetiska störningar eller påverkas av dessa. Det kan finnas en gränsyta mellan fasta installationer och apparater, och de elektromagnetiska störningar som alstras av fasta installationer kan påverka apparater och tvärtom. Vad beträffar den elektromagnetiska kompatibiliteten är det irrelevant om den elektromagnetiska störningen alstras av en apparat eller en fast installation. Fasta installationer och apparater bör därför omfattas av en sammanhängande och uttömmande ordning med väsentliga krav. Det bör vara möjligt att tillämpa harmoniserade standarder på fasta installationer för att visa överensstämmelse med de väsentliga krav som omfattas av sådana standarder. |
| --- | --- |

(18)

Fasta installationer, bland annat stora maskiner och nät, kan alstra elektromagnetiska störningar eller påverkas av dessa. Det kan finnas en gränsyta mellan fasta installationer och apparater, och de elektromagnetiska störningar som alstras av fasta installationer kan påverka apparater och tvärtom. Vad beträffar den elektromagnetiska kompatibiliteten är det irrelevant om den elektromagnetiska störningen alstras av en apparat eller en fast installation. Fasta installationer och apparater bör därför omfattas av en sammanhängande och uttömmande ordning med väsentliga krav. Det bör vara möjligt att tillämpa harmoniserade standarder på fasta installationer för att visa överensstämmelse med de väsentliga krav som omfattas av sådana standarder.

| (19) | Fasta installationer behöver på grund av sina särskilda egenskaper inte omfattas av kraven på CEmärkning och försäkran om överensstämmelse. |
| --- | --- |

(19)

Fasta installationer behöver på grund av sina särskilda egenskaper inte omfattas av kraven på CEmärkning och försäkran om överensstämmelse.

| (20) | Bedömningen av överensstämmelse fyller inget syfte för apparater som släpps ut på marknaden för att byggas in i en bestämd fast installation och som i övrigt inte finns kommersiellt tillgängliga separat från den fasta installation som de skall byggas in i. Sådana apparater bör därför undantas från det förfarande för bedömning av överensstämmelse som normalt gäller för apparater. Sådana apparater bör dock inte få äventyra överensstämmelsen hos den fasta installation som de är inbyggda i.
  Om en apparat byggs in i mer än en identisk fast installation bör det räcka att dessa installationers egenskaper avseende elektromagnetisk kompatibilitet fastställs för att undantag från förfarandet för bedömning av överensstämmelse skall medges. |
| --- | --- |

(20)

Bedömningen av överensstämmelse fyller inget syfte för apparater som släpps ut på marknaden för att byggas in i en bestämd fast installation och som i övrigt inte finns kommersiellt tillgängliga separat från den fasta installation som de skall byggas in i. Sådana apparater bör därför undantas från det förfarande för bedömning av överensstämmelse som normalt gäller för apparater. Sådana apparater bör dock inte få äventyra överensstämmelsen hos den fasta installation som de är inbyggda i.
  Om en apparat byggs in i mer än en identisk fast installation bör det räcka att dessa installationers egenskaper avseende elektromagnetisk kompatibilitet fastställs för att undantag från förfarandet för bedömning av överensstämmelse skall medges.

| (21) | En övergångsperiod behövs för att tillverkare och andra berörda parter skall få möjlighet att anpassa sig till de nya bestämmelserna. |
| --- | --- |

(21)

En övergångsperiod behövs för att tillverkare och andra berörda parter skall få möjlighet att anpassa sig till de nya bestämmelserna.

| (22) | Direktiv 89/336/EEG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(22)

Direktiv 89/336/EEG bör därför upphävas.

| (23) | Eftersom målet för den planerade åtgärden, nämligen att säkerställa den inre marknadens funktion genom att kräva att utrustning skall överensstämma med en adekvat nivå av elektromagnetisk kompatibilitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i den artikeln går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom målet för den planerade åtgärden, nämligen att säkerställa den inre marknadens funktion genom att kräva att utrustning skall överensstämma med en adekvat nivå av elektromagnetisk kompatibilitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i den artikeln går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och räckvidd

1.   Bestämmelserna i detta direktiv gäller utrustnings elektromagnetiska kompatibilitet. Syftet är att säkerställa den inre marknadens funktion genom att det krävs att utrustning skall överensstämma med en adekvat nivå av elektromagnetisk kompatibilitet.
  Detta direktiv är tillämpligt på utrustning i enlighet med definitionen i artikel 2.

2.   Detta direktiv gäller inte

| a) | utrustning som omfattas av direktiv 1999/5/EG, |
| --- | --- |

a)

utrustning som omfattas av direktiv 1999/5/EG,

| b) | luftfartsprodukter, luftfartsdelar och luftfartsanordningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet inrättat av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (8), |
| --- | --- |

b)

luftfartsprodukter, luftfartsdelar och luftfartsanordningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet inrättat av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (8),

| c) | radioutrustning som
  används
  av radiosändaramatörer, i den mening som anges i radioreglementet som antagits inom ramen för Internationella teleunionens stadga och konvention (9)

  såvida utrustningen inte är kommersiellt tillgänglig. Byggsatser bestående av komponenter som skall monteras av radiosändaramatörer
  och kommersiell utrustning som modifieras och används av radiosändaramatörer
  betraktas inte som kommersiellt tillgänglig utrustning
  . |
| --- | --- |

c)

radioutrustning som
  används
  av radiosändaramatörer, i den mening som anges i radioreglementet som antagits inom ramen för Internationella teleunionens stadga och konvention (9)

  såvida utrustningen inte är kommersiellt tillgänglig. Byggsatser bestående av komponenter som skall monteras av radiosändaramatörer
  och kommersiell utrustning som modifieras och används av radiosändaramatörer
  betraktas inte som kommersiellt tillgänglig utrustning
  .

3.   Detta direktiv gäller inte för utrustning vars egenskaper är av sådan karaktär att

| a) | den inte kan alstra
  eller bidra till
  elektromagnetisk emission som överstiger en nivå som tillåter radio- och teleutrustning och annan utrustning att fungera som avsett, och |
| --- | --- |

a)

den inte kan alstra
  eller bidra till
  elektromagnetisk emission som överstiger en nivå som tillåter radio- och teleutrustning och annan utrustning att fungera som avsett, och

| b) | dess funktion inte i oacceptabel utsträckning försämras av de elektromagnetiska störningar som normalt uppstår när den används som avsett. |
| --- | --- |

b)

dess funktion inte i oacceptabel utsträckning försämras av de elektromagnetiska störningar som normalt uppstår när den används som avsett.

4.   
  Om sådan utrustning som avses i punkt 1 omfattas av krav i bilaga I som i sin helhet eller delvis är mer specifikt formulerade i andra gemenskapsdirektiv skall det här direktivet inte tillämpas eller upphöra att tillämpas på denna utrustning med avseende på sådana krav från och med den dag då dessa andra direktiv genomförs
  .

5.   Detta direktiv skall inte inverka på tillämpningen av gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning om utrustnings säkerhet.

Artikel 2

Definitioner

1.   I detta direktiv avses med

| a) | ”utrustning”: apparat eller fast installation, |
| --- | --- |

a)

”utrustning”: apparat eller fast installation,

| b) | ”apparat” fullständig anordning, eller en kombination av sådana anordningar, som finns kommersiellt tillgänglig som en funktionell enhet och är avsedd för slutanvändaren och som kan alstra elektromagnetiska störningar, eller vars funktion kan påverkas av sådana störningar, |
| --- | --- |

b)

”apparat” fullständig anordning, eller en kombination av sådana anordningar, som finns kommersiellt tillgänglig som en funktionell enhet och är avsedd för slutanvändaren och som kan alstra elektromagnetiska störningar, eller vars funktion kan påverkas av sådana störningar,

| c) | ”fast installation”: en kombination av olika typer av apparater och i förekommande fall andra anordningar som är monterade, installerade och avsedda för permanent användning på en på förhand fastställd plats, |
| --- | --- |

c)

”fast installation”: en kombination av olika typer av apparater och i förekommande fall andra anordningar som är monterade, installerade och avsedda för permanent användning på en på förhand fastställd plats,

| d) | ”elektromagnetisk kompatibilitet”: en utrustnings förmåga att fungera tillfredsställande i sin elektromagnetiska omgivning utan att introducera oacceptabla elektromagnetiska störningar för annan utrustning i denna omgivning, |
| --- | --- |

d)

”elektromagnetisk kompatibilitet”: en utrustnings förmåga att fungera tillfredsställande i sin elektromagnetiska omgivning utan att introducera oacceptabla elektromagnetiska störningar för annan utrustning i denna omgivning,

| e) | ”elektromagnetisk störning”: elektromagnetiskt fenomen som kan försämra funktionen hos en utrustning
  . En elektromagnetisk störning kan vara elektromagnetiskt brus, en oönskad signal eller en förändring i själva överföringsmediet
  , |
| --- | --- |

e)

”elektromagnetisk störning”: elektromagnetiskt fenomen som kan försämra funktionen hos en utrustning
  . En elektromagnetisk störning kan vara elektromagnetiskt brus, en oönskad signal eller en förändring i själva överföringsmediet
  ,

| f) | ”tålighet”: en utrustnings förmåga att fungera som avsett utan försämring i närvaro av en elektromagnetisk störning, |
| --- | --- |

f)

”tålighet”: en utrustnings förmåga att fungera som avsett utan försämring i närvaro av en elektromagnetisk störning,

| g) | ”
  säkerhetsändamål”: ändamål som avser skydd av mänskligt liv eller egendom, |
| --- | --- |

g)

”
  säkerhetsändamål”: ändamål som avser skydd av mänskligt liv eller egendom,

| h) | ”
  elektromagnetisk miljö”: de sammanlagda elektromagnetiska fenomen som kan observeras på ett givet ställe. |
| --- | --- |

h)

”
  elektromagnetisk miljö”: de sammanlagda elektromagnetiska fenomen som kan observeras på ett givet ställe.

2.   I detta direktiv skall följande anses vara en apparat i den mening som avses i punkt 1 b:

| a) | ”Komponenter” eller ”sammansatta inbyggnadsdelar” som är avsedda att byggas in i en apparat av slutanvändaren och som kan alstra elektromagnetiska störningar eller vars funktion kan påverkas av sådana störningar. |
| --- | --- |

a)

”Komponenter” eller ”sammansatta inbyggnadsdelar” som är avsedda att byggas in i en apparat av slutanvändaren och som kan alstra elektromagnetiska störningar eller vars funktion kan påverkas av sådana störningar.

| b) | Rörliga installationer som definieras som en kombination av apparater och i förekommande fall andra anordningar som är avsedda att förflyttas och användas på olika platser. |
| --- | --- |

b)

Rörliga installationer som definieras som en kombination av apparater och i förekommande fall andra anordningar som är avsedda att förflyttas och användas på olika platser.

Artikel 3

Utsläppande på marknaden, ibruktagande

Medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att utrustning släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk endast om den uppfyller kraven i detta direktiv när den är korrekt installerad, underhållen och används för det avsedda ändamålet.

Artikel 4

Fri rörlighet för utrustning

1.   Medlemsstaterna får inte inom sina territorier, med hänvisning till skäl som står i samband med elektromagnetisk kompatibilitet, hindra att utrustning som uppfyller bestämmelserna i detta direktiv släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk.

2.   Kraven i detta direktiv får inte förhindra att
  följande
  särskilda åtgärder som avser ibruktagande eller användning av utrustning vidtas i någon medlemsstat:

| a) | Åtgärder
  i avsikt att bemästra ett befintligt eller förutsett problem rörande elektromagnetisk kompatibilitet
  på en speciell plats. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder
  i avsikt att bemästra ett befintligt eller förutsett problem rörande elektromagnetisk kompatibilitet
  på en speciell plats.

| b) | Åtgärder som vidtas
  av säkerhetsskäl i avsikt att skydda allmänt tillgängliga telenät eller mottagareller sändarstationer
  när de används för säkerhetsändamål i väldefinierade spektrumsituationer
  . |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som vidtas
  av säkerhetsskäl i avsikt att skydda allmänt tillgängliga telenät eller mottagareller sändarstationer
  när de används för säkerhetsändamål i väldefinierade spektrumsituationer
  .

Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 98/34/EG
  skall
  medlemsstaterna
  anmäla sådana åtgärder
  till kommissionen och övriga medlemsstater.

De särskilda åtgärder som har godkänts kommer att offentliggöras av kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Medlemsstaterna får inte hindra att utrustning som inte uppfyller bestämmelserna i detta direktiv visas
  och/eller demonstreras
  på handelsmässor, utställningar eller liknande, förutsatt att det genom synlig skyltning klart framgår att sådan utrustning inte får släppas ut på marknaden
  och/eller
  tas i bruk förrän den uppfyller bestämmelserna i detta direktiv.
  Demonstration får endast göras om adekvata åtgärder vidtas för att undvika elektromagnetiska störningar.

Artikel 5

Väsentliga krav

Utrustning som avses i artikel 1 skall uppfylla de väsentliga krav som anges i bilaga I.

Artikel 6

Harmoniserade standarder

1.   
  Med harmoniserad standard avses en teknisk specifikation som har fastställts av ett erkänt europeiskt standardiseringsorgan på uppdrag av kommissionen och i överensstämmelse med de förfaranden som föreskrivs i direktiv 98/34/EG i syfte att fastställa ett europeiskt krav. Överensstämmelse med en harmoniserad standard är inte tvingande
  .

2.   
  Utrustning som överensstämmer med tillämpliga harmoniserade standarder, vilka har offentliggjorts genom hänvisningar i Europeiska unionens officiella tidning, skall i medlemsstaterna antas överensstämma med de väsentliga krav i bilaga I som dessa standarder avser. Detta antagande att utrustningen överensstämmer med de väsentliga kraven skall vara begränsat till tillämpningsområdet för de harmoniserade standarder som används och de tillämpliga väsentliga krav som omfattas av sådana harmoniserade standarder
  .

3.   Om en medlemsstat eller kommissionen anser att en harmoniserad standard inte helt uppfyller de väsentliga kraven enligt bilaga I, skall den ta upp frågan i den ständiga kommitté som tillsatts genom direktiv 98/34/EG (nedan kallad ”kommittén”) och ange skälen för detta. Kommittén skall utan dröjsmål avge ett yttrande.

4.   Vid mottagandet av kommitténs yttrande skall kommissionen fatta ett av följande beslut beträffande hänvisningen till den harmoniserade standarden:

| a) | Beslut om att inte offentliggöra den. |
| --- | --- |

a)

Beslut om att inte offentliggöra den.

| b) | Beslut om att offentliggöra den med förbehåll. |
| --- | --- |

b)

Beslut om att offentliggöra den med förbehåll.

| c) | Beslut om att bibehålla hänvisningen i den publikation som avses i
  punkt 2
  . |
| --- | --- |

c)

Beslut om att bibehålla hänvisningen i den publikation som avses i
  punkt 2
  .

| d) | Beslut om att återkalla hänvisningen från den publikation som avses i
  punkt 2
  . |
| --- | --- |

d)

Beslut om att återkalla hänvisningen från den publikation som avses i
  punkt 2
  .

Kommissionen skall utan dröjsmål underrätta medlemsstaterna om sitt beslut.

KAPITEL II

APPARATER

Artikel 7

Förfarande för bedömning av överensstämmelse för apparater

För att visa att
  apparaterna
  överensstämmer med
  de väsentliga kraven i artikel 5
  skall förfarandet
  i bilaga II (intern tillverkningskontroll)
  tillämpas.
  Om
  tillverkaren eller dennes representant inom gemenskapen
  så önskar får emellertid även förfarandet i bilaga III tillämpas
  .

Artikel 8

CE-märkning

1.   Apparater som har fastställts överensstämma med detta direktiv genom förfarandet enligt artikel 7 skall vara försedda med CE-märkningen som styrker detta. Ansvaret för anbringandet av CE-märkningen åligger tillverkaren eller dennes representant inom gemenskapen.

CE-märkningen skall anbringas i enlighet med bestämmelserna i bilaga V.

2.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att förbjuda att märkningar som kan vilseleda tredje man vad gäller CE-märkningens innebörd och/eller grafiska form anbringas på apparaten, förpackningen eller bruksanvisningen.

3.   Andra märkningar får anbringas på apparaten, förpackningen eller bruksanvisningen förutsatt att detta inte gör CE-märkningen mindre synlig eller läslig.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 skall tillverkaren eller hans representant inom gemenskapen, om en behörig myndighet konstaterar att CE-märkningen har anbringats utan att detta är berättigat, se till att apparaten överensstämmer med bestämmelserna för CE-märkning på de villkor som medlemsstaten ifråga fastställer.

Artikel 9

Annan märkning och information

1.
     
  Varje apparat skall identifieras genom typ-, tillverknings- eller serienummer eller annan information som gör att apparaten kan identifieras.

2.
     
  Varje apparat skall åtföljas av tillverkarens namn och adress och, om vederbörande inte är etablerad inom gemenskapen, namn och adress till hans representant eller den person som är etablerad inom gemenskapen och ansvarig för utsläppandet av apparaten på gemenskapsmarknaden.

3.
     
  Tillverkaren skall informera om eventuella särskilda försiktighetsåtgärder som skall vidtas i samband med montering, installation, underhåll eller användning av apparaten för att apparaten skall överensstämma med skyddskraven i bilaga I.1 när den tas i bruk.

4.
     
  Apparater vars överensstämmelse med skyddskraven inte är säkerställd i bostadsområden skall åtföljas av en tydlig uppgift om denna begränsade användning, i förekommande fall även på förpackningen.

5.
     
  Den information som krävs för att möjliggöra användning i överensstämmelse med det för apparaten avsedda ändamålet skall ingå i den bruksanvisning som åtföljer apparaten.

Artikel 10

Skyddsklausul

1.   Om en medlemsstat konstaterar att en apparat med CE-märkning inte uppfyller kraven i detta direktiv, skall den vidta alla lämpliga åtgärder för att dra tillbaka apparaten från marknaden, förbjuda att den släpps ut på marknaden eller tas i bruk eller begränsa dess fria rörlighet.

2.   Medlemsstaten i fråga skall omgående underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om varje sådan åtgärd, med angivande av skälen och i synnerhet om den bristande överensstämmelsen beror på

| a) | underlåtenhet att uppfylla de väsentliga kraven enligt bilaga I, då apparaten inte överensstämmer med de harmoniserade standarder som avses i artikel 6, |
| --- | --- |

a)

underlåtenhet att uppfylla de väsentliga kraven enligt bilaga I, då apparaten inte överensstämmer med de harmoniserade standarder som avses i artikel 6,

| b) | felaktig tillämpning av de harmoniserade standarder som avses i artikel 6, |
| --- | --- |

b)

felaktig tillämpning av de harmoniserade standarder som avses i artikel 6,

| c) | brister i de harmoniserade standarder som avses i artikel 6, |
| --- | --- |

c)

brister i de harmoniserade standarder som avses i artikel 6,

3.   Kommissionen skall samråda med de berörda parterna så snart som möjligt och därefter underrätta medlemsstaterna om den finner att åtgärden är berättigad eller ej.

4.   Om åtgärden som avses i punkt 1 hänför sig till brister i de harmoniserade standarderna skall kommissionen, efter samråd med parterna och om den medlemsstat som har vidtagit åtgärden avser att hålla fast vid den, ta upp frågan inför kommittén och inleda förfarandet enligt
  artiklarna 6.3 och 6.4
  .

5.   Om den icke överensstämmande apparaten
  underkastats det förfarande för bedömning av överensstämmelse
  som avses i
  bilaga III
  , skall den berörda medlemsstaten vidta lämpliga åtgärder med avseende på den som utarbetat
  det utlåtande som avses i bilaga III.3
  och skall underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om detta.

Artikel 11

Beslut om att återkalla, förbjuda eller begränsa den fria rörligheten för apparater

1.   I beslut som fattats enligt detta direktiv om att återkalla en apparat från marknaden, förbjuda eller begränsa utsläppandet på marknaden eller ibruktagande av den eller begränsa dess fria rörlighet skall de exakta skälen anges som det grundas på. Sådana beslut skall utan dröjsmål meddelas den berörda parten, som samtidigt skall underrättas om vilka rättsmedel som står till hans förfogande enligt gällande nationell lagstiftning i medlemsstaten ifråga och om de tidsfrister som gäller för sådana rättsmedel.

2.   Innan beslut enligt punkt 1 fattas skall tillverkaren, hans representant eller andra berörda parter få möjlighet att framföra sina synpunkter, utom i de fall det inte är möjligt på grund av åtgärdens brådskande karaktär, vilket i synnerhet kan motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset.

Artikel 12

Anmälda organ

1.   Medlemsstaterna skall
  till kommissionen anmäla
  de organ som
  de utsett att utföra de uppgifter
  som avses i
  bilaga III. Medlemsstaterna skall tillämpa kriterierna i bilaga VI när de bestämmer vilka organ som skall utses
  .

I denna anmälan skall det anges om dessa organ
  har utsetts att utföra de uppgifter som avses i bilaga III
  för alla apparater som omfattas av detta direktiv
  och/eller de väsentliga krav som avses i bilaga I
  eller om deras
  behörighetsområde
  är begränsat till vissa särskilda aspekter
  och/eller kategorier av apparater
  .

2.   
  Organ
  som uppfyller de bedömningskriterier som fastställts genom tillämpliga harmoniserade standarder skall antas uppfylla de kriterier i bilaga VI som omfattas av dessa harmoniserade standarder. Kommissionen skall offentliggöra hänvisningar till dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Kommissionen skall offentliggöra en förteckning över anmälda organ i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall se till att denna lista hålls aktuell.

4.   Om en medlemsstat finner att ett anmält organ inte längre uppfyller de kriterier som anges i bilaga VI, skall den underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om detta. Kommissionen skall återkalla hänvisningen till det organet från den förteckning som avses i punkt 4.

KAPITEL III

FASTA INSTALLATIONER

Artikel 13

Fasta installationer

1.   Apparater som har släppts ut på marknaden och som kan byggas in i en fast installation omfattas av alla tillämpliga bestämmelser för apparater i detta direktiv.

Bestämmelserna i artiklarna 5,7
  ,
  8
  och 9
  är dock inte obligatoriska för apparater som är
  avsedda
  att byggas in i en bestämd fast installation och inte är kommersiellt tillgängliga på annat sätt. I sådana fall skall den medföljande dokumentationen
  identifiera
  den fasta installationen och
  dess egenskaper avseende elektromagnetisk kompatibilitet och ange
  vilka försiktighetsåtgärder som skall vidtas när apparaten byggs in i den fasta installationen för att installationens överensstämmelse inte skall äventyras. Den information som avses i
  artikel 9.1
  och
  9.2
  skall också finnas i denna dokumentation.

2.   Om det finns tecken på att den fasta installationen brister i överensstämmelse, och i synnerhet om klagomål framförs om att störningar alstras av installationen, får den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter begära bevis på den fasta installationens överensstämmelse och när det är relevant inleda en bedömning.

Om bristande överensstämmelse konstateras får behöriga myndigheter kräva att lämpliga åtgärder vidtas så att installationen överensstämmer med skyddskraven i bilaga I.

3.   Medlemsstaterna skall införa de bestämmelser som krävs för att den eller de personer skall kunna identifieras som ansvarar för att fastställa att en fast installation överensstämmer med de tillämpliga väsentliga kraven.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Upphävande

Direktiv 89/336/EEG skall upphöra att gälla med verkan från och med den ... (10)
  .

Hänvisningar till direktiv 89/336/EEG skall anses som hänvisningar till det här direktivet och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga VII.

Artikel 15

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna får inte hindra utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande av utrustning som överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 89/336/EEG och som släppts ut på marknaden före den ... (11)

Artikel 16

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (12). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (13).

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 17

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 18

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den . . ..

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C ...

1

(2)  
  EUT C 220, 16.9.2003, s. 13.

2

EUT C 220, 16.9.2003, s. 13.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2004.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2004.

(4)  EGT L 139, 23.5.1989, s. 19. Direktivet senast ändrat genom direktiv 93/68/EEG (EGT L 220, 30.8.1993, s. 1).

4

(5)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (
  EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (

(6)  EGT C 136, 4.6.1985, s. 1.

6

(7)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/48/EG (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18).

7

(8)  EGT L 240, 7.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1701/2003 (EUT L 243, 27.9.2003, s. 5).

8

(9)  Internationella teleunionens stadga och konvention, antagna vid diplomatkonferensen i Genève 1992 och ändrade vid diplomatkonferensen i Kyoto 1994.

9

diplomatkonferensen

diplomatkonferensen

(10)  30 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

10

(11)  54 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

11

54 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

(12)  24 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

12

24 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

(13)  30 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

13

30 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

BILAGA I

Väsentliga krav

1.   Skyddskrav

Utrustning skall med beaktande av teknikens utvecklingsstadium vara så konstruerad och tillverkad att

| a) | den elektriska störning den alstrar inte överskrider den nivå över vilken radio- och teleutrustning eller annan utrustning inte kan fungera som avsett, |
| --- | --- |

a)

den elektriska störning den alstrar inte överskrider den nivå över vilken radio- och teleutrustning eller annan utrustning inte kan fungera som avsett,

| b) | den har en sådan tålighet mot den elektromagnetiska störning som kan förväntas vid avsedd användning att dess avsedda funktion inte i oacceptabel utsträckning
  försämras
  . |
| --- | --- |

b)

den har en sådan tålighet mot den elektromagnetiska störning som kan förväntas vid avsedd användning att dess avsedda funktion inte i oacceptabel utsträckning
  försämras
  .

2.   Särskilda krav för fasta installationer

Installation och avsedd användning av komponenter:

En fast installation skall installeras enligt god branschpraxis och under iakttagande av informationen om dess komponenters avsedda användning i syfte att uppfylla skyddskraven enligt punkt 1.
  Denna goda branschpraxis skall dokumenteras, och den eller de ansvariga personerna skall hålla dokumentationen tillgänglig för kontroll för behöriga nationella myndigheter så länge som den fasta installationen är i drift.

BILAGA II

Förfarande för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 7 (intern tillverkningskontroll)

1. Tillverkaren skall göra en bedömning av apparatens elektromagnetiska kompatibilitet på grundval av relevanta fenomen i syfte att uppfylla skyddskraven i punkt 1 i bilaga I. En korrekt tillämpning av alla tillämpliga harmoniserade standarder, vars hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, skall vara likvärdigt med genomförandet av bedömningen av den elektromagnetiska kompatibiliteten.

2. Vid bedömningen av den elektromagnetiska kompatibiliteten skall alla avsedda normala driftsvillkor beaktas. Om apparaten kan konfigureras på olika sätt skall bedömningen av den elektromagnetiska kompatibiliteten bekräfta att apparaten uppfyller skyddskraven i punkt 1 i bilaga I i alla möjliga konfigurationer som tillverkaren fastställt som representativa för dess avsedda användning.

3. Tillverkaren skall utarbeta den tekniska dokumentation som anges i bilaga IV och som styrker att apparaten uppfyller de väsentliga kraven i detta direktiv.

4. Tillverkaren eller dennes representant inom gemenskapen skall hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig för behöriga myndigheter under minst tio år räknat från den dag då apparaten slutade tillverkas.

5. Apparatens överensstämmelse med alla relevanta väsentliga krav skall intygas genom en EG-försäkran om överensstämmelse utfärdad av tillverkaren eller dennes representant inom gemenskapen.

6. Tillverkaren eller dennes representant inom gemenskapen skall hålla EG-försäkran om överensstämmelse tillgänglig för behöriga myndigheter under minst tio år räknat från den dag då apparaten slutade tillverkas.

7. Om varken tillverkaren eller hans representant är etablerad inom gemenskapen skall ansvaret för att hålla EG-försäkran om överensstämmelse och den tekniska dokumentationen tillgängliga för behöriga myndigheter åligga den person som släpper ut apparaten på gemenskapsmarknaden.

8. Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som behövs för att det i tillverkningsprocessen skall säkerställas att de tillverkade produkterna överensstämmer med den tekniska dokumentation som avses i punkt 3 och med tillämpliga bestämmelser i direktivet.

9. Den tekniska dokumentationen och EG-försäkran om överensstämmelse skall utarbetas i enlighet med bestämmelserna i bilaga IV.

BILAGA III

Förfarande för bedömning av överensstämmelse enligt artikel 7

1. Detta förfarande omfattar tillämpning av bilaga II, med följande kompletteringar:

2. Tillverkaren eller dennes representant inom gemenskapen skall lägga fram den tekniska dokumentationen för det anmälda organ som avses i artikel 12 och begära en bedömning från det anmälda organet. Tillverkaren eller dennes representant inom gemenskapen skall för det anmälda organet ange vilka aspekter av de väsentliga kraven som skall bedömas av det anmälda organet.

3. Det anmälda organet skall granska den tekniska dokumentationen och bedöma huruvida denna i vederbörlig ordning visar att de krav i direktivet som skall bedömas av organet har uppfyllts. Om apparaten uppvisar överensstämmelse med kraven skall det anmälda organet utfärda ett utlåtande till tillverkaren eller dennes representant inom gemenskapen, i vilket apparatens överensstämmelse bekräftas. Det anmälda organets utlåtande skall vara begränsat till de aspekter av de väsentliga kraven som det anmälda organet bedömt.

4. Tillverkaren skall till den tekniska dokumentationen bifoga utlåtandet från det anmälda organet.

BILAGA IV

Teknisk dokumentation, EG-försäkran om överensstämmelse

1.   Teknisk dokumentation

Den tekniska dokumentationen måste göra det möjligt att bedöma apparatens överensstämmelse med de väsentliga kraven. Den måste redogöra för apparatens konstruktion och tillverkning och i synnerhet innehålla

| — | en allmän beskrivning av apparaten, |
| --- | --- |

—

en allmän beskrivning av apparaten,

| — | uppgifter som styrker
  överensstämmelse med de i förekommande fall helt eller delvis tillämpade harmoniserade standarderna, |
| --- | --- |

—

uppgifter som styrker
  överensstämmelse med de i förekommande fall helt eller delvis tillämpade harmoniserade standarderna,

| — | om tillverkaren inte eller bara delvis har tillämpat harmoniserade standarder, en beskrivning av och redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits för att uppfylla de väsentliga kraven enligt direktivet tillsammans med en beskrivning av bedömningen av den elektromagnetiska kompatibiliteten enligt bilaga II, resultat av gjorda konstruktionsberäkningar, genomförda undersökningar, provningsrapporter osv., |
| --- | --- |

—

om tillverkaren inte eller bara delvis har tillämpat harmoniserade standarder, en beskrivning av och redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits för att uppfylla de väsentliga kraven enligt direktivet tillsammans med en beskrivning av bedömningen av den elektromagnetiska kompatibiliteten enligt bilaga II, resultat av gjorda konstruktionsberäkningar, genomförda undersökningar, provningsrapporter osv.,

| — | ett utlåtande från det anmälda organet, när det förfarande som avses i bilaga III har följts
  . |
| --- | --- |

—

ett utlåtande från det anmälda organet, när det förfarande som avses i bilaga III har följts
  .

2.   EG-försäkran om överensstämmelse

EG-försäkran om överensstämmelse måste åtminstone innehålla

| — | en hänvisning till detta direktiv, |
| --- | --- |

—

en hänvisning till detta direktiv,

| — | en identifiering av den apparat som försäkran avser i enlighet med
  artikel 9.1
  , |
| --- | --- |

—

en identifiering av den apparat som försäkran avser i enlighet med
  artikel 9.1
  ,

| — | tillverkarens namn och adress och om tillämpligt namn och adress till hans representant inom gemenskapen, |
| --- | --- |

—

tillverkarens namn och adress och om tillämpligt namn och adress till hans representant inom gemenskapen,

| — | daterad hänvisning till de specifikationer som försäkran om överensstämmelse avser i syfte att garantera apparatens överensstämmelse med bestämmelserna i detta direktiv, |
| --- | --- |

—

daterad hänvisning till de specifikationer som försäkran om överensstämmelse avser i syfte att garantera apparatens överensstämmelse med bestämmelserna i detta direktiv,

| — | datum för försäkran, |
| --- | --- |

—

datum för försäkran,

| — | identifiering och underskrift av den person som har befogenhet att göra åtaganden för tillverkarens eller hans representants räkning. |
| --- | --- |

—

identifiering och underskrift av den person som har befogenhet att göra åtaganden för tillverkarens eller hans representants räkning.

BILAGA V

CE-märkning

CE-märkningen skall bestå av bokstäverna ”CE” i följande utformning:

Image

CE-märkningen måste vara minst 5 mm hög. Om CE-märkningen förminskas eller förstoras måste de proportioner som anges i ovanstående modell bibehållas.

CE-märkningen måste vara anbringad på apparaten eller på dess informationsskylt. Om detta inte är möjligt eller motiverat på grund av apparatens karaktär, skall CE-märkningen anbringas på eventuell förpackning och i medföljande dokument.

Om apparaten omfattas av andra direktiv som rör andra aspekter och som också föreskriver CE-märkning, skall det av CE-märkningen framgå att apparaten även uppfyller bestämmelserna i dessa andra direktiv.

Om ett eller flera av dessa direktiv tillåter tillverkaren att under en övergångsperiod välja vilken ordning som skall tillämpas, skall det av CE-märkningen emellertid endast framgå att apparaten överensstämmer med de direktiv som tillverkaren tillämpar. I sådana fall måste uppgifter om de direktiv som tillämpas, så som dessa offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, ges i de dokument, meddelanden eller instruktioner som krävs enligt direktiven och som medföljer den berörda apparaten.

BILAGA VI

Kriterier för bedömning av organ som skall anmälas

| 1. | De organ som anmälts av medlemsstaterna skall uppfylla följande minimivillkor:






  a) | Tillgång till personal och nödvändiga medel och utrustning. |
| --- | --- | --- |

1.

De organ som anmälts av medlemsstaterna skall uppfylla följande minimivillkor:

a)

Tillgång till personal och nödvändiga medel och utrustning.

| b) | Teknisk kompetens och professionell integritet hos personalen. |
| --- | --- |

b)

Teknisk kompetens och professionell integritet hos personalen.

| c) | Oberoende ställning vid utarbetandet av de rapporter och utförandet av de kontrollfunktioner som föreskrivs i detta direktiv. |
| --- | --- |

c)

Oberoende ställning vid utarbetandet av de rapporter och utförandet av de kontrollfunktioner som föreskrivs i detta direktiv.

| d) | Oberoende ställning hos ledning och teknisk personal i förhållande till alla berörda parter, grupper och personer med direkt eller indirekt anknytning till utrustningen i fråga. |
| --- | --- |

d)

Oberoende ställning hos ledning och teknisk personal i förhållande till alla berörda parter, grupper och personer med direkt eller indirekt anknytning till utrustningen i fråga.

| e) | Sekretessplikt för personalen. |
| --- | --- |

e)

Sekretessplikt för personalen.

| f) | Innehav av ansvarsförsäkring under förutsättning att sådant ansvar inte täcks av staten enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

f)

Innehav av ansvarsförsäkring under förutsättning att sådant ansvar inte täcks av staten enligt nationell lagstiftning.

| 2. | Behöriga myndigheter i medlemsstaterna skall regelbundet kontrollera att villkoren enligt punkt 1
  uppfylls
  . |
| --- | --- |

2.

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna skall regelbundet kontrollera att villkoren enligt punkt 1
  uppfylls
  .

BILAGA VII

Jämförelsetabell

| Direktiv 89/336/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1.1 | Artikel 2.1 a, 2.1 b och 2.1 c |
| Artikel 1.2 | Artikel 2.1 e |
| Artikel 1.3 | Artikel 2.1 f |
| Artikel 1.4 | Artikel 2.1 d |
| Artikel 1.5 och 1.6 | — |
| Artikel 2.1 | Artikel 1.1 |
| Artikel 2.2 | Artikel 1.4 |
| Artikel 2.3 | Artikel 1.2 c |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 5 och bilaga I |
| Artikel 5 | Artikel 4.1 |
| Artikel 6 | Artikel 4.2 |
| Artikel 7.1 a | Artikel 6.1 och 6.2 |
| Artikel 7.1 b | — |
| Artikel 7.2 | — |
| Artikel 7.3 | — |
| Artikel 8.1 | Artikel 6.3 och 6.4 |
| Artikel 8.2 | — |
| Artikel 9.1 | Artikel 10.1 och 10.2 |
| Artikel 9.2 | Artikel 10.3 och 10.4 |
| Artikel 9.3 | Artikel 10.5 |
| Artikel 9.4 | Artikel 10.3 |
| Artikel 10.1, första stycket | Artikel 7
  samt bilaga II |
| Artikel 10.1, andra stycket | Artikel 8 |
| Artikel 10.2 | Artikel 7
  samt bilaga II |
| Artikel 10.3 | — |
| Artikel 10.4 | — |
| Artikel 10.5 | Artikel 7
  samt bilaga II |
| Artikel 10.6 | Artikel 12 |
| Artikel 11 | Artikel 14 |
| Artikel 12 | Artikel 16 |
| Artikel 13 | Artikel 18 |
| Bilaga I, avsnitt 1 | Bilaga IV, avsnitt 2 |
| Bilaga I, avsnitt 2 | Bilaga V |
| Bilaga II | Bilaga VI |
| Bilaga III | — |

Direktiv 89/336/EEG

Detta direktiv

Artikel 1.1

Artikel 2.1 a, 2.1 b och 2.1 c

Artikel 1.2

Artikel 2.1 e

Artikel 1.3

Artikel 2.1 f

Artikel 1.4

Artikel 2.1 d

Artikel 1.5 och 1.6

—

Artikel 2.1

Artikel 1.1

Artikel 2.2

Artikel 1.4

Artikel 2.3

Artikel 1.2 c

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 5 och bilaga I

Artikel 5

Artikel 4.1

Artikel 6

Artikel 4.2

Artikel 7.1 a

Artikel 6.1 och 6.2

Artikel 7.1 b

—

Artikel 7.2

—

Artikel 7.3

—

Artikel 8.1

Artikel 6.3 och 6.4

Artikel 8.2

—

Artikel 9.1

Artikel 10.1 och 10.2

Artikel 9.2

Artikel 10.3 och 10.4

Artikel 9.3

Artikel 10.5

Artikel 9.4

Artikel 10.3

Artikel 10.1, första stycket

Artikel 7
  samt bilaga II

Artikel 10.1, andra stycket

Artikel 8

Artikel 10.2

Artikel 7
  samt bilaga II

Artikel 10.3

—

Artikel 10.4

—

Artikel 10.5

Artikel 7
  samt bilaga II

Artikel 10.6

Artikel 12

Artikel 11

Artikel 14

Artikel 12

Artikel 16

Artikel 13

Artikel 18

Bilaga I, avsnitt 1

Bilaga IV, avsnitt 2

Bilaga I, avsnitt 2

Bilaga V

Bilaga II

Bilaga VI

Bilaga III

—

P5_TA(2004)0149

Föroreningar från motorer drivna med naturgas eller gasol ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (KOM(2003) 522 — C5-0456/2003 — 2003/0205(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 522) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 522) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0456/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0456/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0057/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0057/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0205

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv
  2004/.../EG
  om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (5) är ett av särdirektiven som ingår i förfarandet för typgodkännande enligt rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (6). Direktiv 88/77/EEG har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt för att successivt införa strängare gränser för utsläpp av föroreningar. Eftersom det kommer att ändras ytterligare bör det omarbetas av tydlighetsskäl. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (5) är ett av särdirektiven som ingår i förfarandet för typgodkännande enligt rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (6). Direktiv 88/77/EEG har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt för att successivt införa strängare gränser för utsläpp av föroreningar. Eftersom det kommer att ändras ytterligare bör det omarbetas av tydlighetsskäl.

| (2) | Genom rådets direktiv 91/542/EEG av den 1 oktober 1991 om ändring av direktiv 88/77/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/96/EG av den 13 december 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon och om ändring av rådets direktiv 88/77/EEG (8) samt kommissionens direktiv 2001/27/EG av den 10 april 2001 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 88/77/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (9) har det införts bestämmelser som visserligen är autonoma men som samtidigt har en stark koppling till den ordning som fastställdes genom direktiv 88/77/EEG. Dessa autonoma bestämmelser bör för klarhetens och rättssäkerhetens skull integreras i den omarbetade versionen. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets direktiv 91/542/EEG av den 1 oktober 1991 om ändring av direktiv 88/77/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/96/EG av den 13 december 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon och om ändring av rådets direktiv 88/77/EEG (8) samt kommissionens direktiv 2001/27/EG av den 10 april 2001 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 88/77/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (9) har det införts bestämmelser som visserligen är autonoma men som samtidigt har en stark koppling till den ordning som fastställdes genom direktiv 88/77/EEG. Dessa autonoma bestämmelser bör för klarhetens och rättssäkerhetens skull integreras i den omarbetade versionen.

| (3) | Det är nödvändigt att alla medlemsstater inför samma krav för att det framför allt skall bli möjligt att tillämpa den ordning för EG-typgodkännande som behandlas i direktiv 70/156/EEG på samtliga fordonstyper. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att alla medlemsstater inför samma krav för att det framför allt skall bli möjligt att tillämpa den ordning för EG-typgodkännande som behandlas i direktiv 70/156/EEG på samtliga fordonstyper.

| (4) | Kommissionens program för luftkvalitet, utsläpp från vägtrafik, bränslen och teknik för att begränsa utsläppen (10), det första Auto-Oil-programmet, visade att det var nödvändigt att minska utsläppen från tunga fordon ytterligare för att uppfylla de framtida luftkvalitetsnormerna. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens program för luftkvalitet, utsläpp från vägtrafik, bränslen och teknik för att begränsa utsläppen (10), det första Auto-Oil-programmet, visade att det var nödvändigt att minska utsläppen från tunga fordon ytterligare för att uppfylla de framtida luftkvalitetsnormerna.

| (5) | I det första Auto-Oil-programmet angavs de sänkningar av utsläppsgränserna som skall gälla från och med år 2000 och som motsvarar minskningar på 30 % av utsläpp av kolmonoxid, totala kolväten, kväveoxider och partikelformiga ämnen som avgörande åtgärder för att uppnå luftkvalitet på medellång sikt. En sänkning på 30 % av avgasernas röktäthet bör dessutom bidra till att minska de partikelformiga utsläppen. De ytterligare sänkningar av utsläppsgränserna som gäller från och med år 2005 och som motsvarar minskningar på 30 % för utsläpp av kolmonoxid, totala kolväten och kväveoxider samt 80 % i fråga om partikelformiga ämnen bör i stor utsträckning bidra till bättre luftkvalitet på medellång till lång sikt. Den ytterligare begränsningen av kväveoxidutsläpp från och med 2008 bör medföra att utsläppsgränsen för denna förorening sänks med ytterligare 43 %. |
| --- | --- |

(5)

I det första Auto-Oil-programmet angavs de sänkningar av utsläppsgränserna som skall gälla från och med år 2000 och som motsvarar minskningar på 30 % av utsläpp av kolmonoxid, totala kolväten, kväveoxider och partikelformiga ämnen som avgörande åtgärder för att uppnå luftkvalitet på medellång sikt. En sänkning på 30 % av avgasernas röktäthet bör dessutom bidra till att minska de partikelformiga utsläppen. De ytterligare sänkningar av utsläppsgränserna som gäller från och med år 2005 och som motsvarar minskningar på 30 % för utsläpp av kolmonoxid, totala kolväten och kväveoxider samt 80 % i fråga om partikelformiga ämnen bör i stor utsträckning bidra till bättre luftkvalitet på medellång till lång sikt. Den ytterligare begränsningen av kväveoxidutsläpp från och med 2008 bör medföra att utsläppsgränsen för denna förorening sänks med ytterligare 43 %.

| (6) | Vid typgodkännande bör prov av gas- och partikelformiga utsläpp och röktäthet tas under provningsförhållanden som mer liknar dem som fordon är utsatta för i drift, för att möjliggöra en bättre bedömning av motorernas utsläppsvärden. Sedan 2000 provas konventionella motorer med kompressionständning och sådana motorer med kompressionständning som är utrustade med vissa typer av avgasrenare under en provcykel med stationära förhållanden och genom ett nytt belastningsresponsprov för röktäthet. Motorer med kompressionständning utrustade med avancerade avgasreningssystem provas dessutom under en ny provcykel med transienta belastningssteg. Från och med 2005 bör alla motorer med kompressionständning provas under alla dessa provcykler. Gasmotorer provas endast under den nya provcykeln med transienta belastningssteg. |
| --- | --- |

(6)

Vid typgodkännande bör prov av gas- och partikelformiga utsläpp och röktäthet tas under provningsförhållanden som mer liknar dem som fordon är utsatta för i drift, för att möjliggöra en bättre bedömning av motorernas utsläppsvärden. Sedan 2000 provas konventionella motorer med kompressionständning och sådana motorer med kompressionständning som är utrustade med vissa typer av avgasrenare under en provcykel med stationära förhållanden och genom ett nytt belastningsresponsprov för röktäthet. Motorer med kompressionständning utrustade med avancerade avgasreningssystem provas dessutom under en ny provcykel med transienta belastningssteg. Från och med 2005 bör alla motorer med kompressionständning provas under alla dessa provcykler. Gasmotorer provas endast under den nya provcykeln med transienta belastningssteg.

| (7) | Gränsvärdena får inte överskridas med mer än en rimlig procentsats vid något av de slumpmässigt utvalda lasttillstånd som förekommer inom ett bestämt driftsområde. |
| --- | --- |

(7)

Gränsvärdena får inte överskridas med mer än en rimlig procentsats vid något av de slumpmässigt utvalda lasttillstånd som förekommer inom ett bestämt driftsområde.

| (8) | När det fastställs nya standarder och provmetoder är det nödvändigt att ta hänsyn till vilka effekter på luftkvaliteten som trafikens framtida tillväxt inom gemenskapen kommer att få. Kommissionens arbete inom detta område har visat att gemenskapens bilindustri har gjort betydande framsteg när det gäller att färdigställa teknik som medger en avsevärd minskning av utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar. Det är dock nödvändigt att förbättra gränsvärdena för utsläpp och de tekniska kraven ytterligare för att skydda miljön och folkhälsan. Framför allt bör resultaten från pågående forskning om egenskaperna hos ultrafina partiklar beaktas i framtida åtgärder. |
| --- | --- |

(8)

När det fastställs nya standarder och provmetoder är det nödvändigt att ta hänsyn till vilka effekter på luftkvaliteten som trafikens framtida tillväxt inom gemenskapen kommer att få. Kommissionens arbete inom detta område har visat att gemenskapens bilindustri har gjort betydande framsteg när det gäller att färdigställa teknik som medger en avsevärd minskning av utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar. Det är dock nödvändigt att förbättra gränsvärdena för utsläpp och de tekniska kraven ytterligare för att skydda miljön och folkhälsan. Framför allt bör resultaten från pågående forskning om egenskaperna hos ultrafina partiklar beaktas i framtida åtgärder.

| (9) | Kvaliteten på motorbränslen måste förbättras för att avgasreningssystemen hos motorer i drift skall vara effektiva och driftsäkra. |
| --- | --- |

(9)

Kvaliteten på motorbränslen måste förbättras för att avgasreningssystemen hos motorer i drift skall vara effektiva och driftsäkra.

| (10) | Från och med 2005 bör det införas nya bestämmelser för omborddiagnos (OBD) för att göra det lättare att omedelbart upptäcka eventuella försämringar eller haveri i avgasreningssystemet. Detta bör förbättra möjligheterna för diagnos och reparation, vilket i sin tur skulle ge hållbarare utsläppsvärden för tunga fordon i drift. Internationellt sett är omborddiagnos för tunga dieselfordon ännu i sin linda och bör därför införas i gemenskapen i två steg så att OBD-systemet hinner utvecklas och inte ger felvisningar. För att hjälpa medlemsstaterna att se till att åkare och åkerier som använder tunga fordon fullgör sina skyldigheter att avhjälpa brister som signaleras av OBD-systemet bör den tillryggalagda sträckan eller den tid som har gått sedan haveriet konstaterades av föraren registreras. |
| --- | --- |

(10)

Från och med 2005 bör det införas nya bestämmelser för omborddiagnos (OBD) för att göra det lättare att omedelbart upptäcka eventuella försämringar eller haveri i avgasreningssystemet. Detta bör förbättra möjligheterna för diagnos och reparation, vilket i sin tur skulle ge hållbarare utsläppsvärden för tunga fordon i drift. Internationellt sett är omborddiagnos för tunga dieselfordon ännu i sin linda och bör därför införas i gemenskapen i två steg så att OBD-systemet hinner utvecklas och inte ger felvisningar. För att hjälpa medlemsstaterna att se till att åkare och åkerier som använder tunga fordon fullgör sina skyldigheter att avhjälpa brister som signaleras av OBD-systemet bör den tillryggalagda sträckan eller den tid som har gått sedan haveriet konstaterades av föraren registreras.

| (11) | Motorer med kompressionständning är i sig hållbara, och det har visat sig att de med rätt underhåll kan bibehålla goda utsläppsvärden under de mycket långa avstånd som tunga fordon i nyttotrafik tillryggalägger. De framtida utsläppsnormerna kommer att medföra att avgasreningssystemen förläggs efter motorn, t.ex. deNOx-system, dieselpartikelfilter och system som kombinerar dessa båda lösningar, samt eventuellt andra system som kommer att utarbetas. Därför är det nödvändigt att fastställa krav på livslängd, som kan tjäna som referensperiod för att kontrollera att motorns avgasreningssystem uppfyller normerna. När detta krav fastställs bör vederbörlig hänsyn tas till de långa avstånd som tunga fordon tillryggalägger, till behovet att i god tid utföra lämpligt underhåll samt till möjligheten att typgodkänna fordon i kategori N1 i enlighet med antingen detta direktiv eller rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom utsläpp från motorfordon (11). |
| --- | --- |

(11)

Motorer med kompressionständning är i sig hållbara, och det har visat sig att de med rätt underhåll kan bibehålla goda utsläppsvärden under de mycket långa avstånd som tunga fordon i nyttotrafik tillryggalägger. De framtida utsläppsnormerna kommer att medföra att avgasreningssystemen förläggs efter motorn, t.ex. deNOx-system, dieselpartikelfilter och system som kombinerar dessa båda lösningar, samt eventuellt andra system som kommer att utarbetas. Därför är det nödvändigt att fastställa krav på livslängd, som kan tjäna som referensperiod för att kontrollera att motorns avgasreningssystem uppfyller normerna. När detta krav fastställs bör vederbörlig hänsyn tas till de långa avstånd som tunga fordon tillryggalägger, till behovet att i god tid utföra lämpligt underhåll samt till möjligheten att typgodkänna fordon i kategori N1 i enlighet med antingen detta direktiv eller rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom utsläpp från motorfordon (11).

| (12) | Medlemsstaterna bör ha möjlighet att med hjälp av skattelättnader underlätta utsläppandet på marknaden av fordon som uppfyller de krav som antas på gemenskapsnivå, förutsatt att dessa skattelättnaderna följer bestämmelserna i fördraget och uppfylla vissa villkor som skall förhindra snedvridningar på den inre marknaden. Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas rätt att inbegripa utsläpp av föroreningar och andra ämnen i beräkningsunderlaget för vägtrafikskatter på motorfordon. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att med hjälp av skattelättnader underlätta utsläppandet på marknaden av fordon som uppfyller de krav som antas på gemenskapsnivå, förutsatt att dessa skattelättnaderna följer bestämmelserna i fördraget och uppfylla vissa villkor som skall förhindra snedvridningar på den inre marknaden. Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas rätt att inbegripa utsläpp av föroreningar och andra ämnen i beräkningsunderlaget för vägtrafikskatter på motorfordon.

| (13) | Eftersom vissa skattelättnader kan utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget bör de anmälas till kommissionen enligt fördragets artikel 88.3 för att utvärderas i enlighet med relevanta konkurrenskriterier. Att sådana åtgärder anmäls enligt detta direktiv bör inte påverka anmälningskravet enligt artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom vissa skattelättnader kan utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget bör de anmälas till kommissionen enligt fördragets artikel 88.3 för att utvärderas i enlighet med relevanta konkurrenskriterier. Att sådana åtgärder anmäls enligt detta direktiv bör inte påverka anmälningskravet enligt artikel 88.3 i fördraget.

| (14) | För att förenkla och skynda på förfarandet bör kommissionen få i uppgift att anta enomförandeåtgärder för de grundläggande bestämmelserna i detta direktiv samt åtgärder för att anpassa detta direktivs bilagor till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(14)

För att förenkla och skynda på förfarandet bör kommissionen få i uppgift att anta enomförandeåtgärder för de grundläggande bestämmelserna i detta direktiv samt åtgärder för att anpassa detta direktivs bilagor till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| (15) | De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv och för att anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv och för att anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

| (16) | Kommissionen bör kontinuerligt se över behovet av att införa utsläppsgränser för föroreningar som ännu inte är reglerade och som uppstår till följd av den utbredda användningen av nya alternativa bränslen och nya avgasreningssystem. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bör kontinuerligt se över behovet av att införa utsläppsgränser för föroreningar som ännu inte är reglerade och som uppstår till följd av den utbredda användningen av nya alternativa bränslen och nya avgasreningssystem.

| (17) | Kommissionen bör så snart som möjligt lägga fram de förslag den anser lämpliga om en ny gränsvärdesnivå för utsläpp av kväveoxider och partiklar. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bör så snart som möjligt lägga fram de förslag den anser lämpliga om en ny gränsvärdesnivå för utsläpp av kväveoxider och partiklar.

| (18) | Eftersom
  målen för den planerade åtgärden, dvs. att förverkliga den inre marknaden genom att införa gemensamma tekniska krav avseende gas- och partikelformiga utsläpp för alla typer av fordon, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i fördragets artikel 5. I enlighet med proportionalitetsprincipen i den artikeln går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom
  målen för den planerade åtgärden, dvs. att förverkliga den inre marknaden genom att införa gemensamma tekniska krav avseende gas- och partikelformiga utsläpp för alla typer av fordon, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i fördragets artikel 5. I enlighet med proportionalitetsprincipen i den artikeln går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet.

| (19) | Skyldigheten att genomföra detta direktiv i nationell lagstiftning bör begränsas till de bestämmelser som utgör en avsevärd förändring jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna faller inom ramen för de tidigare direktiven. |
| --- | --- |

(19)

Skyldigheten att genomföra detta direktiv i nationell lagstiftning bör begränsas till de bestämmelser som utgör en avsevärd förändring jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna faller inom ramen för de tidigare direktiven.

| (20) | Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga IX del B. |
| --- | --- |

(20)

Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga IX del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”fordon”: varje fordon enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG, vilket drivs av en motor med kompressionständning eller gasmotor, med undantag av fordon i kategori M1 med en högsta tilllåtna totalvikt på 3,5 ton, |
| --- | --- |

a)

”fordon”: varje fordon enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG, vilket drivs av en motor med kompressionständning eller gasmotor, med undantag av fordon i kategori M1 med en högsta tilllåtna totalvikt på 3,5 ton,

| b) | ”motor med kompressionständning eller gasmotor”: framdrivningskällan i ett fordon för vilken typgodkännande får beviljas som separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG, |
| --- | --- |

b)

”motor med kompressionständning eller gasmotor”: framdrivningskällan i ett fordon för vilken typgodkännande får beviljas som separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG,

| c) | ”miljövänligare fordon (EEV-fordon)”: fordon som drivs av en motor som uppfyller de tillåtna gränsvärden för utsläpp som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

”miljövänligare fordon (EEV-fordon)”: fordon som drivs av en motor som uppfyller de tillåtna gränsvärden för utsläpp som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I.

Artikel 2

Medlemsstaternas skyldigheter

1.   För typer av motorer med kompressionständning eller gasmotorer och typer av fordon som drivs av motorer med kompressionständning eller gasmotorer som inte uppfyller kraven i bilagorna I-VIII och i synnerhet vilkas utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar och avgasröktäthet inte uppfyller de gränsvärden som anges i rad A i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I skall medlemsstaterna

| a) | vägra utfärda EG-typgodkännande i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG, och |
| --- | --- |

a)

vägra utfärda EG-typgodkännande i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG, och

| b) | vägra att bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

2.   Med undantag av fordon och motorer avsedda för export till tredje land eller med undantag av ersättningsmotorer till fordon i drift skall medlemsstaterna, om kraven i bilagorna I-VIII inte är uppfyllda och i synnerhet om motorns utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar och avgasröktäthet inte uppfyller de gränsvärden som anges i rad A i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I

| a) | betrakta de intyg om överensstämmelse som medföljer nya fordon eller nya motorer enligt direktiv 70/156/EEG som ogiltiga för de ändamål som avses i artikel 7.1 i det direktivet, samt |
| --- | --- |

a)

betrakta de intyg om överensstämmelse som medföljer nya fordon eller nya motorer enligt direktiv 70/156/EEG som ogiltiga för de ändamål som avses i artikel 7.1 i det direktivet, samt

| b) | förbjuda att nya fordon som drivs av med motorer med kompressionständning eller gasmotorer registreras, säljs, tas i bruk eller används samt att nya motorer med kompressionständning eller gasmotorer säljs eller används. |
| --- | --- |

b)

förbjuda att nya fordon som drivs av med motorer med kompressionständning eller gasmotorer registreras, säljs, tas i bruk eller används samt att nya motorer med kompressionständning eller gasmotorer säljs eller används.

3.   Från och med den 1 oktober 2003 skall medlemsstaterna, utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 och med undantag för fordon och motorer som är avsedda för export till tredje land eller för utbytesmotorer till fordon i bruk, för typer av gasmotorer och fordonstyper som är utrustade med en gasmotor som inte uppfyller kraven i bilagorna I-VIII

| a) | betrakta de intyg om överensstämmelse som medföljer nya fordon eller nya motorer enligt direktiv 70/156/EEG som ogiltiga för de ändamål som avses i artikel 7.1 i det direktivet, samt |
| --- | --- |

a)

betrakta de intyg om överensstämmelse som medföljer nya fordon eller nya motorer enligt direktiv 70/156/EEG som ogiltiga för de ändamål som avses i artikel 7.1 i det direktivet, samt

| b) | förbjuda att nya fordon registreras, säljs, tas i bruk eller används samt att nya motorer säljs eller används. |
| --- | --- |

b)

förbjuda att nya fordon registreras, säljs, tas i bruk eller används samt att nya motorer säljs eller används.

4.   Om de krav som anges i bilagorna I-VIII och i artiklarna 3 och 4 är uppfyllda, i synnerhet när motorns gas- och partikelformiga utsläpp och avgasröktäthet överensstämmer med de gränsvärden som anges i rad B.1 eller B.2 eller med de tillåtna gränsvärden som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I, får ingen medlemsstat av skäl som hänför sig till motorns gas- och partikelformiga utsläpp och avgasröktäthet

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande enligt artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp som drivs av motorer med kompressionständning eller gasmotorer, |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande enligt artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp som drivs av motorer med kompressionständning eller gasmotorer,

| b) | förbjuda att nya fordon som drivs av motorer med kompressionständning eller gasmotorer registreras, säljs, tas i bruk eller används, |
| --- | --- |

b)

förbjuda att nya fordon som drivs av motorer med kompressionständning eller gasmotorer registreras, säljs, tas i bruk eller används,

| c) | vägra att bevilja EG-typgodkännande för en typ av motor med kompressionständning eller gasmotor, |
| --- | --- |

c)

vägra att bevilja EG-typgodkännande för en typ av motor med kompressionständning eller gasmotor,

| d) | förbjuda att nya motorer med kompressionständning eller gasmotorer säljs eller används. |
| --- | --- |

d)

förbjuda att nya motorer med kompressionständning eller gasmotorer säljs eller används.

5.   Från och med den 1 oktober 2005 gäller följande för typer av motorer med kompressionständning eller gasmotorer och typer av fordon som drivs av motorer med kompressionständning eller gasmotorer vilka inte uppfyller kraven i bilagorna I-VIII och i artiklarna 3 och 4, och särskilt om motorns utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar och avgasröktäthet inte uppfyller de gränsvärden som anges i rad B.1 i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I att medlemsstaterna skall

| a) | vägra EG-typgodkännande i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG, |
| --- | --- |

a)

vägra EG-typgodkännande i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG,

| b) | vägra att bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

6.   Från och med den 1 oktober 2006 och med undantag av fordon och motorer avsedda för export till tredje land samt med undantag av ersättningsmotorer till fordon i drift skall medlemsstaterna, om kraven i bilagorna I-VIII och artiklarna 3 och 4 inte är uppfyllda och särskilt om motorns utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar och avgasröktäthet inte uppfyller de gränsvärden som anges i rad B.1 i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I

| a) | betrakta de intyg om överensstämmelse som i enlighet med direktiv 70/156/EEG åtföljer nya fordon eller nya motorer som ogiltiga vad avser artikel 7.1 i det direktivet, och |
| --- | --- |

a)

betrakta de intyg om överensstämmelse som i enlighet med direktiv 70/156/EEG åtföljer nya fordon eller nya motorer som ogiltiga vad avser artikel 7.1 i det direktivet, och

| b) | förbjuda att nya fordon som drivs av en motor med kompressionständning eller gasmotor registreras, säljs, tas i bruk eller används samt att nya motorer med kompressionständning eller gasmotorer säljs eller används. |
| --- | --- |

b)

förbjuda att nya fordon som drivs av en motor med kompressionständning eller gasmotor registreras, säljs, tas i bruk eller används samt att nya motorer med kompressionständning eller gasmotorer säljs eller används.

7.   Från och med den 1 oktober 2008 skall medlemsstaterna vad gäller typer av motorer med kompressionständning eller gasmotorer och typer av fordon som drivs av motorer med kompressionständning eller gasmotorer vilka inte uppfyller kraven i bilagorna I-VIII och artiklarna 3 och 4, och särskilt om motorns utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar och avgasröktäthet inte uppfyller de gränsvärden som anges i rad B.2 i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I

| a) | vägra EG-typgodkännande i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG, |
| --- | --- |

a)

vägra EG-typgodkännande i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG,

| b) | vägra att bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

8.   Från och med den 1 oktober 2009 och med undantag av fordon och motorer avsedda för export till tredje land samt med undantag av ersättningsmotorer till fordon i drift skall medlemsstaterna, om kraven i bilagorna I-VIII och i artiklarna 3 och 4 inte är uppfyllda och särskilt om motorns utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar och avgasröktäthet inte uppfyller de gränsvärden som anges i rad B.2 i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I

| a) | betrakta de intyg om överensstämmelse som i enlighet med direktiv 70/156/EEG åtföljer nya fordon eller nya motorer som ogiltiga vad avser artikel 7.1 i det direktivet, och |
| --- | --- |

a)

betrakta de intyg om överensstämmelse som i enlighet med direktiv 70/156/EEG åtföljer nya fordon eller nya motorer som ogiltiga vad avser artikel 7.1 i det direktivet, och

| b) | förbjuda att nya fordon som drivs av en motor med kompressionständning eller gasmotor registreras, säljs, tas i bruk eller används samt att nya motorer med kompressionständning eller gasmotorer säljs eller används. |
| --- | --- |

b)

förbjuda att nya fordon som drivs av en motor med kompressionständning eller gasmotor registreras, säljs, tas i bruk eller används samt att nya motorer med kompressionständning eller gasmotorer säljs eller används.

9.   I enlighet med punkt 4 skall en motor som uppfyller kraven i bilagorna I-VIII och som i synnerhet uppfyller de gränsvärden för utsläpp som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I anses uppfylla kraven enligt punkterna 1-3.

I enlighet med punkt 4 skall en motor som uppfyller kraven i bilagorna I-VIII och i artiklarna 3 och 4 och som i synnerhet uppfyller de gränsvärden för utsläpp som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I anses uppfylla kraven enligt punkterna 1-3 och 5-8 .

10.
     
  För motorer med kompressionständning och gasmotorer som inom ramen för typgodkännande måste följa gränsvärdena enligt bilaga I, punkt 6.2.1, gäller följande: De utsläppsvärden som fastställs under en tidsintervall på endast 30 sekunder får inte, vid något av de slumpmässigt utvalda lasttillstånden inom ett bestämt kontrollområde och med undantag för särskilda driftsförhållanden för motorn vilka inte omfattas av denna föreskrift, överskrida gränsvärdena i raderna B2 och C i tabellerna i avsnitt 6.2.1 i bilaga I, med mer än 100 procent. Det kontrollområde för vilket den procentsats gäller som inte får överskridas och de undantagna driftsförhållandena skall fastställas enligt det förfarande som nämns i artikel 7.

Artikel 3

Avgasreningssystemens hållbarhet

1.   Från och med den 1 oktober 2005 för nya typgodkännanden och från och med den 1 oktober 2006 för alla typgodkännanden skall tillverkaren visa att en motor med kompressionständning eller gasmotor som typgodkänts enligt de utsläppsgränser som anges i rad B.1, B.2 eller C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I även uppfyller dessa utsläppsgränser vid en livslängd på

| a) | 100 000 km eller fem år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som skall monteras i fordon i kategori N1
  och M2
  , |
| --- | --- |

a)

100 000 km eller fem år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som skall monteras i fordon i kategori N1
  och M2
  ,

| b) | 200 000 km eller sex år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som skall monteras i fordon i kategori N2
  , N3 med en totalvikt som inte överstiger 16 ton
  och
  M3 kategori I, kategori II och kategori A, samt kategori B med en totalvikt som inte överstiger 7,5 ton
  , |
| --- | --- |

b)

200 000 km eller sex år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som skall monteras i fordon i kategori N2
  , N3 med en totalvikt som inte överstiger 16 ton
  och
  M3 kategori I, kategori II och kategori A, samt kategori B med en totalvikt som inte överstiger 7,5 ton
  ,

| c) | 500 000 km eller sju år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som skall monteras i fordon i kategori N3
  med en totalvikt överstigande 16 ton
  och M3
  , kategori III och kategori B med en totalvikt överstigande 7,5 ton
  . |
| --- | --- |

c)

500 000 km eller sju år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som skall monteras i fordon i kategori N3
  med en totalvikt överstigande 16 ton
  och M3
  , kategori III och kategori B med en totalvikt överstigande 7,5 ton
  .

Från och med den 1 oktober 2005 för nya typer och från och med den 1 oktober 2006 för alla typer skall typgodkännanden som beviljas för fordon även intyga att de utsläppsbegränsande anordningarna fungerar under fordonets normala livslängd och under normala driftförhållanden (överensstämmelse för ett fordon som är i drift och som underhålls och används korrekt).

2.   Åtgärder för att genomföra bestämmelserna i punkt 1 skall antas senast [den 30 juni 2004] .

Artikel 4

System för omborddiagnos

1.   Från och med den 1 oktober 2005 för nya typgodkännanden för fordon och från och med den 1 oktober 2006 för alla typgodkännanden skall motorer med kompressionständning som typgodkänts enligt de utsläppsgränser som anges i rad B.1 eller C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I, eller fordon som drivs med en sådan motor vara utrustade med ett system för omborddiagnos (OBD) som talar om för föraren att något är fel om gränsvärdena i rad B.1 eller C i tabellen i punkt 3 överskrids.

I samband med ett system för avgasefterbehandling kan OBD-systemet signalera större driftsfel i

| a) | en katalysator, om den är monterad som en separat enhet, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett dieselpartikelfilter, |
| --- | --- |

a)

en katalysator, om den är monterad som en separat enhet, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett dieselpartikelfilter,

| b) | ett deNOx-system, om sådant finns, |
| --- | --- |

b)

ett deNOx-system, om sådant finns,

| c) | ett dieselpartikelfilter, om sådant finns, eller |
| --- | --- |

c)

ett dieselpartikelfilter, om sådant finns, eller

| d) | ett kombinerat system med deNOx-katalysator och dieselpartikelfilter. |
| --- | --- |

d)

ett kombinerat system med deNOx-katalysator och dieselpartikelfilter.

2.   Från och med den 1 oktober 2008 för nya typgodkännanden och från och med den 1 oktober 2009 för alla typgodkännanden skall motorer med kompressionständning eller gasmotorer som typgodkänts enligt de utsläppsgränser som anges i rad B.2 eller C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I, eller fordon som drivs av en sådan motor, vara utrustade med ett OBD-system som talar om för föraren att något är fel om gränsvärdena i rad B.2 eller C i tabellen i punkt 3 överskrids.

OBD-systemet skall även omfatta ett gränssnitt mellan motorns elektroniska styrenhet och eventuella andra elektriska eller elektroniska system i motorn eller fordonet som ger eller tar emot signaler från den elektroniska styrenheten och som har betydelse för avgasreningssystemets korrekta funktion såsom. gränssnittet mellan motorns elektroniska styrenhet och en elektronisk överföringsstyrenhet.

3.   Följande gränsvärden skall gälla för OBD:

| Rad | Motorer med kompressionständning |
| --- | --- |
| Kväveoxider, massa | Partikelmassa |
| (NOx) g/kWh | (PT) g/kWh |
| B.1 (2005) | 7.0 | 0.1 |
| B.2 (2008) | 7.0 | 0.1 |
| C (EEV) | 7.0 | 0.1 |

Rad

Motorer med kompressionständning

Kväveoxider, massa

Partikelmassa

(NOx) g/kWh

(PT) g/kWh

B.1 (2005)

7.0

0.1

B.2 (2008)

7.0

0.1

C (EEV)

7.0

0.1

4.
     
  Obegränsad och standardiserad åtkomst till OBD-systemet skall ges för inspektion, diagnos, underhåll och reparation i enlighet med motsvarande bestämmelser i direktiv 70/220/EEG samt bestämmelser om reservdelar för att säkra att de passar till fordon utrustade med OBD-system.

5.   Åtgärder för att genomföra punkterna 1, 2 och 3 skall antas senast den [ 30 juni 2004].

Artikel 5

Utsläppskontrollsystem som använder reagenser som kan konsumeras

Då de åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av artikel 4 definieras i enlighet med föreskrifterna i artikel 7.1 skall kommissionen inbegripa tekniska åtgärder för att minska risken för att utsläppskontrollsystem som använder konsumerbara reagenser underhålls bristfälligt i drift. Åtgärderna skall även inbegripas för att se till att utsläpp av ammoniak som beror på användning av konsumerbara reagenser minimeras.

Artikel 6

Skattelättnader

1.   Medlemsstaterna får besluta om skattelättnader enbart för fordon som uppfyller kraven i detta direktiv. Sådana skattelättnader skall följa såväl bestämmelserna i fördraget som punkt 2 eller punkt 3 i denna artikel.

2.   Skattelättnaderna skall gälla alla nya fordon som bjuds ut till försäljning på marknaden i en medlemsstat och som på förhand uppfyller de gränsvärden som anges i rad B.1 eller B.2 i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I .

De skall upphöra från och med den dag som tillämpningen av de utsläppsgränsvärden i rad B.1 som avses i artikel 2.6 blir bindande, eller när tillämpningen blir bindande för de utsläppsgränsvärden i rad B.2 som avses i artikel 2.8.

3.   Skattelättnaderna skall gälla för alla nya fordon som bjuds ut till försäljning på marknaden i en medlemsstat och som uppfyller de tillåtna gränsvärden som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I.

4.   Utöver de villkor som anges i punkt 1, får skattelättnaderna för en viss fordonstyp inte överstiga merkostnaderna för den tekniska utrustning som krävs för att säkerställa uppfyllandet av de gränsvärden som anges i rad B.1 eller B.2 eller de tillåtna gränsvärden som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I samt för dess montering i fordonet.

5.   Medlemsstaterna skall i god tid underrätta kommissionen om planer på att införa eller ändra sådana skattelättnader som avses i denna artikel så att den kan framföra sina synpunkter.

Artikel 7

Genomförandeåtgärder och ändringar

1.   De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra
  artikel 2.10 och
  artiklarna 3 och 4 i detta direktiv skall antas av kommissionen med stöd av den kommitté som inrättats genom artikel 13.1 i direktiv 70/156/EEG i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.3 i det direktivet.

2.   De ändringar som krävs för att anpassa detta direktiv till vetenskapliga och tekniska framsteg skall antas av kommissionen med stöd av den kommitté som inrättats genom artikel 13.1 i direktiv 70/156/EEG i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.3 i det direktivet.

Artikel 8

Översyn och rapporter

1.   Kommissionen skall se över behovet av att införa nya utsläppsgränser för tunga fordon och motorer när det gäller föroreningar som ännu inte är reglerade. Översynen skall grunda sig på de nya alternativa bränslen som breder ut sig på marknaden och införandet av nya avgasreningssystem som aktiveras av vissa additiv för att uppfylla de framtida normer som fastställs i detta direktiv. När så är lämpligt skall kommissionen lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet.

2.
     
  Kommissionen skall lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet om ytterligare begränsning av utsläppen av kväveoxider och partiklar från tunga nyttofordon.

Kommissionen skall, om lämpligt, pröva om det är nödvändigt att fastställa ännu ett gränsvärde för partikelantalet och -storleken, vilket den i förekommande fall tar med i förslagen.

3.   Kommissionen skall rapportera till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av förhandlingarna om en världsomfattande harmoniserad körcykel.

4.   Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om vilka driftskrav ett system för ombordmätning (OBM) skall uppfylla. Kommissionen skall, om så är lämpligt, på grundval av den rapporten lägga fram ett förslag om åtgärder som skall innefatta de tekniska specifikationerna och motsvarande bilagor så att det fastställs ett typgodkännande av OBM-system genom vilket minst lika höga kontrollnivåer som i OBD-system säkerställs och vilka skall vara förenliga med dessa
  system
  .

Artikel 9

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall senast ... (13) anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att
  efterleva detta direktiv. Om antagandet av de genomförandebestämmelser som anges i artikel 7 försenas längre än till den ... (14)

  skall medlemsstaterna uppfylla denna förpliktelse senast det införlivandedatum som anges i det direktiv som innehåller dessa genomförandebestämmelser. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (13)

  eller, om antagandet av de genomförandebestämmelser som anges i artikel 7 försenas längre än till den ... (14) från och med det införlivandedatum som anges i det direktiv som innehåller dessa genomförandebestämmelser
  .

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. De skall även innehålla en anvisning om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävs genom detta direktiv, skall anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras och hur anvisningen skall formuleras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 10

Upphävande

De direktiv som förtecknas i del A i bilaga IX upphör att gälla från och med ... (15), utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tilllämpning av de direktiv som anges i bilaga IX del B.

Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses som hänvisningar till detta direktiv och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga X.

Artikel 11

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 12

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C

1

(2)  EUT C

2

(3)  EUT C

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2004.

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2004.

(5)  EGT L 36, 9.2.1988, s. 33. Direktivet senast ändrat genom anslutningsakten 2003.

5

anslutningsakten 2003

(6)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/3/EG (EUT L 49, 19.2.2004, s. 36).

6

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/3/EG (EUT L 49, 19.2.2004, s. 36)

(7)  EGT L 295, 25.10.1991, s. 1.

7

(8)  EGT L 44, 16.2.2000, s. 1.

8

(9)  EGT L 107, 18.4.2001, s. 10.

9

(10)  KOM (96) 248 slutlig.

10

(11)  EGT L 76, 6.4.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/76/EG (
  EUT L 206, 15.8.2003, s. 29
  ).

11

2003/76/EG

EUT L 206, 15.8.2003, s. 29

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  12 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv.

13

12 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv.

(14)  3 månader efter det att detta direktiv antagits.

14

(15)  Dagen efter det datum som anges i artikel 9.1 andra stycket.

15

Dagen efter det datum som anges i artikel 9.1 andra stycket.

BILAGA I

RÄCKVIDD, DEFINITIONER, SYMBOLER OCH FÖRKORTNINGAR, ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE, SPECIFIKATIONER OCH PROV SAMT PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   RÄCKVIDD

Detta direktiv omfattar gas- och partikelformiga föroreningar från alla motorfordon utrustade med förbränningsmotorer med kompressionständning, gasformiga föroreningar från alla motorfordon utrustade med förbränningsmotorer med gnisttändning och drivna med naturgas eller motorgas (LPG) samt förbränningsmotorer med kompressionständning eller gnisttändning enligt artikel 1 med undantag av de fordon i kategorierna N1, N2 och M2 för vilka typgodkännande har lämnats i enlighet med direktiv 70/220/EEG.

2.   RÄCKVIDD OCH FÖRKORTNINGAR

I detta direktiv avses med

2.1.   ”provcykel”: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn skall genomgå under stationära driftsförhållanden (ESC-prov) eller transienta driftsförhållanden (ETC- och ELR-prov).

2.2.   ”godkännande av motor (motorfamilj)”: tillstånd att använda en motortyp (motorfamilj) med avseende på mängden utsläppta gas- och partikelformiga föroreningar.

2.3.   ”dieselmotor”: en motor som arbetar enligt kompressionständningsprincipen.

”gasmotor”: motor som drivs med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) som bränsle.

2.4.   ”motortyp”: en kategori av motorer som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som i fråga om motoregenskaper enligt bilaga 2 till detta direktiv.

2.5.   ”motorfamilj”: en tillverkares sammanföring av motorer, vilka genom sin konstruktion, enligt definitionen i tillägg 2 i bilaga II till detta direktiv, har likvärdiga avgasutsläppsvärden. Alla motorer i familjen måste uppfylla de tillämpliga gränsvärdena för utsläpp.

2.6.   ”huvudmotor”: motor utvald ur en motorfamilj enligt sådana kriterier att dess utsläppsegenskaper blir representativa för hela motorfamiljen.

2.7.   ”gasformiga föroreningar: kolmonoxid kolväten (med antagande av förhållandet CH1,85 för diesel, CH2,525 för gasol och CH2,93 för naturgas (ickemetankolväten) och med antagande av förhållandet CH3O0,5 för etanoldrivna dieselmotorer), metan (med antagande av förhållandet CH4 för naturgas) och oxider av kväve, varvid de sistnämnda uttrycks i kvävedioxidekvivalenter (NO2).”

"partikelformiga föroreningar: allt material som samlats upp på ett särskilt filter efter utspädning av avgaserna med ren filtrerad luft så att temperaturen inte överstiger 325 K (52 °C).

2.8   ”rök”: partiklar som befinner sig i suspension i avgasströmmen från en dieselmotor och som absorberar, reflekterar eller bryter ljus.

2.9   ”nettoeffekt”: den effekt i EG-kW som erhålls i provbänk vid vevaxelns ände eller motsvarande, uppmätt i enlighet med EG-metoden för mätning av effekt enligt rådets direktiv 80/1269/EEG (1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/99/EG
   (2).

2.10.   ”uppgiven maxeffekt (Pmax)”: största effekt i EG-kW (nettoeffekt) enligt tillverkarens uppgift i hans ansökan om typgodkännande.

2.11.   ”procentuell belastning”: andelen av det maximalt tillgängliga vridmoment som erhålls vid ett visst varvtal hos motorn.

2.12.   ”ESC-prov”: en provcykel bestående av 13 stationära driftslägen (steady state-steg). Den används i enlighet med avsnitt 6.2 i denna bilaga.

2.13.   ”ELR-prov”: en provcykel bestående av en serie belastningssteg med konstanta motorvarvtal. Den används i enlighet med avsnitt 6.2 i denna bilaga.

2.14.   ”ETC-prov”: en provcykel bestående av 1 800 transient fastställda driftslägen. Används i enlighet med avsnitt 6.2 i denna bilaga.

2.15.   ”motorns driftsvarvtalsområde”: det varvtalsområde som används oftast vid körning och som ligger mellan det låga och höga varvtalet enligt bilaga III till detta direktiv.

2.16.   ”låga varvtal (nloo)”: det lägsta motorvarvtal vid vilket 50 % av den uppgivna maximieffekten levereras.

2.17.   ”höga varvtalet (nhi)”: det högsta motorvarvtal vid vilket 70 % av den uppgivna maximieffekten levereras.

2.18.   ”motorvarvtal A, B och C”: de provningsvarvtal inom motorns driftsvarvtalsområde vilka skall användas för ESC- och ELR-proven enligt tillägg 1 i bilaga III till detta direktiv.

2.19.   ”kontrollområde”: området mellan motorvarvtalen A och C och mellan 25 % och 100 % belastning.

2.20.   ”referensvarvtal (nref)”: 100 % av det varvtal som används för omvandling av de normaliserade (relativa) varvtalsvärdena från ETC-provet till verkliga varvtal (”denormalizing”) enligt tillägg 2 i bilaga III till detta direktiv.

2.21.   ”opacimeter”: instrument för mätning av absorptionskoefficienten hos rökpartiklar baserat på ljusutsläckningsprincipen.

2.22.   ”naturgastyp”: H eller L enligt Europastandard EN 437 av november 1993.

2.23.   ”självanpassning”: varje lösning som gör att motorns luft-bränsleförhållande kan hållas konstant.

2.24.   ”omkalibrering”: fininställlning av en naturgasmotor så att den ger samma prestanda (effekt och bränsleförbrukning) med en annan naturgastyp.

2.25.   ”Wobbe-talet (undre Wobbe-talet Wl; eller övre Wobbe-talet Wu)”: förhållandet mellan värmevärdet per volymenhet för en gas och kvadratroten ur dess relativa densitet under samma referensförhållanden:

Formula

2.26.   ”λ-skiftfaktorn (Sλ)”: uttryck som beskriver den förmåga som motorn måste ha att anpassa sig till en ändring av luftöverskottsförhållandet λ om motorn drivs med en gas vars sammansättning skiljer sig från ren metan (se bilaga VII för beräkningen av Sλ).

2.27.   ”manipulationsanordning (defeat device)”: en anordning som mäter eller känner av driftsvariabler (t.ex. fordonshastighet, motorns varvtal, växel, temperatur, insugningsundertryck eller andra parametrar) i syfte att aktivera, ändra, fördröja eller avaktivera funktionen hos någon komponent eller anordning i avgasreningssystemet så att avgasreningssystemets effektivitet minskas under förhållanden som förekommer vid normal användning av fordonet, om inte användning av en sådan anordning utgör en betydande del av certifieringsprovet för utsläpp.

En sådan anordning kommer inte att betraktas som en manipulationsanordning om

| — | anordningen behövs för att tillfälligt skydda motorn mot periodiskt förekommande driftförhållanden som kan leda till skador eller haveri och inga andra åtgärder är tillämpliga för samma ändamål och inte minskar avgasreningssystemets effektivitet, |
| --- | --- |

—

anordningen behövs för att tillfälligt skydda motorn mot periodiskt förekommande driftförhållanden som kan leda till skador eller haveri och inga andra åtgärder är tillämpliga för samma ändamål och inte minskar avgasreningssystemets effektivitet,

| — | anordningen endast tas i anspråk när den behövs under start av motorn och/eller uppvärmning och inga andra åtgärder är tillämpliga för samma ändamål och inte minskar avgasreningssystemets effektivitet. |
| --- | --- |

—

anordningen endast tas i anspråk när den behövs under start av motorn och/eller uppvärmning och inga andra åtgärder är tillämpliga för samma ändamål och inte minskar avgasreningssystemets effektivitet.

Figur 1

Definitioner av begrepp och storheter som används i fråga om provcyklerna

Image

2.28.   ”manöveranordning”: en anordning, funktion eller ett reglersystem i en motor eller ett fordon, som används antingen för att skydda motorn och/eller tillhörande utrustning mot driftsförhållanden som kan leda till skador eller haveri, eller också för att underlätta motorstart. En manöveranordning kan också vara en anordning om det har kunnat visas att den inte kan betraktas som manipulationsanordning.

2.29.   ”onormal strategi för att kontrollera utsläpp”: en strategi eller anordning som under normala körförhållanden leder till minskad effektivitet hos avgasreningssystemet, så att dess funktion kommer att ligga under den beräknade nivån i det tillämpade utsläppsprovet.

2.30.   Storhetsbeteckningar och förkortningar

2.30.1   Storhetsbeteckningar för provningsparametrar

| Beteckning | Måttenhet | Förklaring |
| --- | --- | --- |
| AP | m2 | Den isokinetiska provtagningssondens tvärsnitssaret |
| AT | m2 | Avgasrörets tvärsnittsarea |
| CEE | — | Verkningsgrad för etan |
| CEM | — | Verkningsgrad för metan |
| C1 | — | Kol 1-ekvivalent kolväte |
| conc | ppm eller volymprocent | Index som anger att det är fråga om ett koncentrationsvärde |
| D0 | m3/s | PDP-kalibreringsfunktionens skärningspunkt |
| DF | — | Utspädningsfaktor |
| D | — | Konstant i Besselfunktionen |
| E | — | Konstant i Besselfunktionen |
| EZ | g/kWh | Interpolerat NOx-utsläpp i kontrollpunkten |
| fa | — | Atmosfärsfaktor för laboratoriet |
| fc | s-1 | Besselfiltrets gränsfrekvens |
| FFH | — | Bränslespecifik faktor för beräkning av våt koncentration utifrån torr koncentration |
| FS | — | Stökiometrisk faktor |
| GAIRW | kg/h | Inloppsluftens massflöde på våt bas |
| GAIRD | kg/h | Inloppsluftens massflöde på torr bas |
| GDILW | kg/h | Utspädningsluftens massflöde på våt bas |
| GEDFW | kg/h | Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas |
| GEXHW | kg/h | Avgasernas massflöde på våt bas |
| GFUEL | kg/h | Bränslets massflöde |
| GTOTW | kg/h | De utspädda avgasernas massflöde på våt bas |
| H | MJ/m3 | Värmevärde |
| HREF | g/kg | Referensvärde för absolut luftfuktighet (10,71 g/kg) |
| Ha | g/kg | Inloppsluftens absoluta fuktighet |
| Hd | g/kg | Utspädningsluftens absoluta fuktighet |
| HTCRAT | mol/mol | Väte/kol-förhållande |
| i | — | Index som betecknar ett enskilt provsteg |
| K | — | Besselkonstant |
| k | m-1 | Ljusabsorptionskoefficient |
| KH,D | — | Luftfuktighetskorrektion för NOx i dieselmotorer |
| KH,G | — | Luftfuktighetskorrektion för NOx i gasmotorer |
| KV | | CFV-kalibreringsfunktion |
| KW,a | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften |
| KW,d | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsluften |
| KW,e | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de utspädda avgaserna |
| KW,r | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de outspädda avgaserna |
| L | % | Procent av maximalt vridmoment vid provningsvarvtalet |
| La | m | Effektiv optisk väglängd |
| m | | PDP-kalibreringsfunktionens lutningskoefficient |
| mass | g/h eller g | Index som anger att det är fråga om utsläppens massflöde |
| MDIL | kg | Massa av det prov på utspädningsluften som passerat genom partikelprovtagningsfiltren |
| Md | mg | Massa av partikelprovet från den uppsamlade utspädningsluften |
| Mf | mg | Uppsamlad partikelprovmassa |
| Mf,p | mg | Partikelprovmassa uppsamlad på huvudfilter |
| Mf,b | mg | Partikelprovmassa uppsamlad på sekundärfilter |
| MSAM | | Massa av provet från de utspädda avgaserna som passerat genom partikelprovtagningsfiltren |
| MSEC | kg | Massa av sekundär utspädningsluft |
| MTOTW | kg | Total CVS-massa under provcykeln, på våt bas |
| MTOTW,i | kg | Momentan CVS-massa på våt bas |
| N | % | Ljusabsorption |
| NP | — | Totalt antal PDP-varv (slag) under cyklen |
| NP,i | — | Antal PDP-varv (slag) under ett tidsintervall |
| n | min-1 | Motorvarvtal |
| np | s-1 | PDP-varvtal (antal pumpslag per sekund) |
| nhi | min-1 | Höga motorvarvtalet |
| nlo | min-1 | Låga motorvarvtalet |
| nref | min-1 | Referensmotorvarvtal för ETC-prov |
| pa | kPa | Mättnadstryck hos motorns inloppsluft |
| pA | kPa | Absolut tryck |
| pB | kPa | Totalt atmosfärstryck |
| pd | kPa | Mättnadstryck hos utspädningsluften |
| ps | kPa | Torrt atmosfärstryck |
| p1 | kPa | Undertryck vid pumpinloppet |
| P(a) | kW | Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras på inför provet |
| P(b) | kW | Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras av inför provet |
| P(n) | kW | Okorrigerad nettoeffekt |
| P(m) | kW | Effekt uppmätt på provbänk |
| Ω | — | Besselkonstant |
| Qs | m3/s | CVS-volymflöde |
| q | — | Utspädningsfaktor |
| r | — | Förhållandet mellan tvärsnittsareorna hos den isokinetiska provtagningssonden och avgasröret |
| Ra | % | Inloppsluftens relativa fuktighet |
| Rd | % | Utspädningsluftens relativa fuktighet |
| Rf | — | Flamjoniseringsdetektorns responsfaktor (FID-responsfaktor) |
| ρ | kg/m3 | Densitet |
| S | kW | Dynamometerinställning |
| Si | m-1 | Momentant rökvärde |
| Sλ | | λ-skiftfaktor |
| T | K | Absolut temperatur |
| Ta | K | Inloppsluftens absoluta temperatur |
| t | s | Mättid |
| te | s | Elektrisk responstid |
| tf | s | Filtrets responstid för Besselfunktionen |
| tp | s | Fysikalisk responstid |
| Δt | s | Tidsintervall mellan successiva rökprov (= 1/provtagningsfrekvensen) |
| Δti | s | Tidsintervall för momentant CFV-flöde |
| τ | % | Röktransmission |
| V0 | m3/varv | PDP-volymflöde under verkliga förhållanden |
| W | — | Wobbe-tal |
| Wact | kWh | Verkligt arbete genererat under ETC-cykeln |
| Wref | kWh | Arbete genererat under referens-ETC-cyklen |
| WF | — | Vägningsfaktor |
| WFE | — | Effektiv vägningsfaktor |
| X0 | m3/varv | Kalibreringsfunktion för PDP-volymflödet |
| Yi | m-1 | 1 sekunds Besselvägt rökmedelvärde |

Beteckning

Måttenhet

Förklaring

AP

m2

Den isokinetiska provtagningssondens tvärsnitssaret

AT

m2

Avgasrörets tvärsnittsarea

CEE

—

Verkningsgrad för etan

CEM

—

Verkningsgrad för metan

C1

—

Kol 1-ekvivalent kolväte

conc

ppm eller volymprocent

Index som anger att det är fråga om ett koncentrationsvärde

D0

m3/s

PDP-kalibreringsfunktionens skärningspunkt

DF

—

Utspädningsfaktor

D

—

Konstant i Besselfunktionen

E

—

Konstant i Besselfunktionen

EZ

g/kWh

Interpolerat NOx-utsläpp i kontrollpunkten

fa

—

Atmosfärsfaktor för laboratoriet

fc

s-1

Besselfiltrets gränsfrekvens

FFH

—

Bränslespecifik faktor för beräkning av våt koncentration utifrån torr koncentration

FS

—

Stökiometrisk faktor

GAIRW

kg/h

Inloppsluftens massflöde på våt bas

GAIRD

kg/h

Inloppsluftens massflöde på torr bas

GDILW

kg/h

Utspädningsluftens massflöde på våt bas

GEDFW

kg/h

Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas

GEXHW

kg/h

Avgasernas massflöde på våt bas

GFUEL

kg/h

Bränslets massflöde

GTOTW

kg/h

De utspädda avgasernas massflöde på våt bas

H

MJ/m3

Värmevärde

HREF

g/kg

Referensvärde för absolut luftfuktighet (10,71 g/kg)

Ha

g/kg

Inloppsluftens absoluta fuktighet

Hd

g/kg

Utspädningsluftens absoluta fuktighet

HTCRAT

mol/mol

Väte/kol-förhållande

i

—

Index som betecknar ett enskilt provsteg

K

—

Besselkonstant

k

m-1

Ljusabsorptionskoefficient

KH,D

—

Luftfuktighetskorrektion för NOx i dieselmotorer

KH,G

—

Luftfuktighetskorrektion för NOx i gasmotorer

KV

CFV-kalibreringsfunktion

KW,a

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften

KW,d

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsluften

KW,e

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de utspädda avgaserna

KW,r

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de outspädda avgaserna

L

%

Procent av maximalt vridmoment vid provningsvarvtalet

La

m

Effektiv optisk väglängd

m

PDP-kalibreringsfunktionens lutningskoefficient

mass

g/h eller g

Index som anger att det är fråga om utsläppens massflöde

MDIL

kg

Massa av det prov på utspädningsluften som passerat genom partikelprovtagningsfiltren

Md

mg

Massa av partikelprovet från den uppsamlade utspädningsluften

Mf

mg

Uppsamlad partikelprovmassa

Mf,p

mg

Partikelprovmassa uppsamlad på huvudfilter

Mf,b

mg

Partikelprovmassa uppsamlad på sekundärfilter

MSAM

Massa av provet från de utspädda avgaserna som passerat genom partikelprovtagningsfiltren

MSEC

kg

Massa av sekundär utspädningsluft

MTOTW

kg

Total CVS-massa under provcykeln, på våt bas

MTOTW,i

kg

Momentan CVS-massa på våt bas

N

%

Ljusabsorption

NP

—

Totalt antal PDP-varv (slag) under cyklen

NP,i

—

Antal PDP-varv (slag) under ett tidsintervall

n

min-1

Motorvarvtal

np

s-1

PDP-varvtal (antal pumpslag per sekund)

nhi

min-1

Höga motorvarvtalet

nlo

min-1

Låga motorvarvtalet

nref

min-1

Referensmotorvarvtal för ETC-prov

pa

kPa

Mättnadstryck hos motorns inloppsluft

pA

kPa

Absolut tryck

pB

kPa

Totalt atmosfärstryck

pd

kPa

Mättnadstryck hos utspädningsluften

ps

kPa

Torrt atmosfärstryck

p1

kPa

Undertryck vid pumpinloppet

P(a)

kW

Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras på inför provet

P(b)

kW

Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras av inför provet

P(n)

kW

Okorrigerad nettoeffekt

P(m)

kW

Effekt uppmätt på provbänk

Ω

—

Besselkonstant

Qs

m3/s

CVS-volymflöde

q

—

Utspädningsfaktor

r

—

Förhållandet mellan tvärsnittsareorna hos den isokinetiska provtagningssonden och avgasröret

Ra

%

Inloppsluftens relativa fuktighet

Rd

%

Utspädningsluftens relativa fuktighet

Rf

—

Flamjoniseringsdetektorns responsfaktor (FID-responsfaktor)

ρ

kg/m3

Densitet

S

kW

Dynamometerinställning

Si

m-1

Momentant rökvärde

Sλ

λ-skiftfaktor

T

K

Absolut temperatur

Ta

K

Inloppsluftens absoluta temperatur

t

s

Mättid

te

s

Elektrisk responstid

tf

s

Filtrets responstid för Besselfunktionen

tp

s

Fysikalisk responstid

Δt

s

Tidsintervall mellan successiva rökprov (= 1/provtagningsfrekvensen)

Δti

s

Tidsintervall för momentant CFV-flöde

τ

%

Röktransmission

V0

m3/varv

PDP-volymflöde under verkliga förhållanden

W

—

Wobbe-tal

Wact

kWh

Verkligt arbete genererat under ETC-cykeln

Wref

kWh

Arbete genererat under referens-ETC-cyklen

WF

—

Vägningsfaktor

WFE

—

Effektiv vägningsfaktor

X0

m3/varv

Kalibreringsfunktion för PDP-volymflödet

Yi

m-1

1 sekunds Besselvägt rökmedelvärde

2.30.2   Formler och förkortningar för kemiska ämnen

| CH4 | Metan |
| --- | --- |
| C2H6 | Etan |
| C2H5OH | Etanol |
| C3H8 | Propan |
| CO | Kolmonoxid |
| DOP | Dioktylftalat |
| CO2 | Koldioxid |
| HC | Kolväten |
| NMHC | Ickemetankolväten |
| NOx | Kväveoxider |
| NO | Kväveodioxid |
| NO2 | Kvävedioxid |
| PT | Partikelformiga utsläpp |

CH4

Metan

C2H6

Etan

C2H5OH

Etanol

C3H8

Propan

CO

Kolmonoxid

DOP

Dioktylftalat

CO2

Koldioxid

HC

Kolväten

NMHC

Ickemetankolväten

NOx

Kväveoxider

NO

Kväveodioxid

NO2

Kvävedioxid

PT

Partikelformiga utsläpp

2.30.3   Förkortningar

| CFV | Venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- |
| CLD | Kemiluminescensdetektor |
| ELR | Europeiskt prov avseende belastningsrespons |
| ESC | Europeisk steady state-cykel |
| ETC | Europeisk transient-cykel |
| FID | Flamjoniseringsdetektor |
| GC | Gaskromatograf |
| HCLD | Uppvärmd kemiluminescensdetektor |
| HFID | Uppvärmd flamjoniseringsdetektor |
| LPG | motorgas (LPG) |
| NDIR | Icke-dispersiv infrarödanalysator (Non-Dispersive Infrared Analyser) |
| NG | Naturgas |
| NMC | Ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter) |

CFV

Venturirör för kritiskt flöde

CLD

Kemiluminescensdetektor

ELR

Europeiskt prov avseende belastningsrespons

ESC

Europeisk steady state-cykel

ETC

Europeisk transient-cykel

FID

Flamjoniseringsdetektor

GC

Gaskromatograf

HCLD

Uppvärmd kemiluminescensdetektor

HFID

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor

LPG

motorgas (LPG)

NDIR

Icke-dispersiv infrarödanalysator (Non-Dispersive Infrared Analyser)

NG

Naturgas

NMC

Ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter)

3.   ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE

3.1.   Ansökan om EG-typgodkännande av en motortyp eller motorfamilj som en separat teknisk enhet

3.1.1.   Ansökan om EG-typgodkännande av en motortyp eller motorfamilj skall inges av motortillverkaren eller dennes ombud. För dieselmotorer avser godkännandet utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar, och för gasmotorer avser godkännandet utsläppen av gasformiga föroreningar.

3.1.2.   Ansökan skall åtföljas av följande handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

3.1.2.1.   En beskrivning av motortypen eller i tillämpliga fall motorfamiljen. Beskrivningen skall innehålla de uppgifter som anges i bilaga II till detta direktiv och uppfylla kraven i artiklarna 3 och 4 i direktiv 70/156/EEG.

3.1.3.   En motor som i fråga om de uppgifter som anges i bilaga II överensstämmer med motortypen eller huvudmotorn skall ställas till förfogande för den tekniska tjänst som ansvarar för de godkännandeprov som avses i avsnitt 6.

3.2.   Ansökan om EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess motor

3.2.1.   Ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon skall inges av fordonstillverkaren eller dennes ombud. För en dieselmotor eller dieselmotorfamilj avser godkännandet utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar, och för en gasmotor eller gasmotorfamilj avser godkännandet utsläppen av gasformiga föroreningar.

3.2.2.   Ansökan skall åtföljas av följande handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

3.2.2.1.   En beskrivning av fordonstypen, av de delar som hör till motorn samt av motortypen eller i tillämpliga fall motorfamiljen. Beskrivningen skall innehålla de uppgifter som anges i bilaga II, tillsammans med de dokument som krävs för tillämpningen av artikel 3 i direktiv 70/156/EEG.

3.3.   Ansökan om EG-typgodkännande av en fordonstyp med godkänd motor

3.3.1.   Ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon skall inges av fordonstillverkaren eller dennes ombud. För en godkänd dieselmotor eller dieselmotorfamilj avser fordonsgodkännandet utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar, och för en godkänd gasmotor eller gasmotorfamilj avser fordonsgodkännandet utsläppen av gasformiga föroreningar.

3.3.2.   Ansökan skall åtföljas av följande handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

3.3.2.1.   En beskrivning av fordonstypen och av till motorn hörande delar innehållande de tillämpliga uppgifter som anges i bilaga II samt en kopia av intyget om EG-typgodkännande (bilaga VI) för motorn eller i tillämpliga fall motorfamiljen som en separat teknisk enhet monterad i fordonstypen, tillsammans med de dokument som krävs för tillämpningen av artikel 3 i direktiv 70/156/EEG.

4.   EG-TYPGODKÄNNANDE

4.1.   EG-typgodkännande för generella bränsletyper

För EG-typgodkännande för generella bränsletyper gäller följande krav:

4.1.1.   För dieselbränsle skall huvudmotorn uppfylla kraven i detta direktiv med användning av det referensbränsle som specificeras i bilaga IV.

4.1.2.   För naturgas skall det framgå att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden. När det gäller naturgas talar man generellt om två bränsletyper: gas med högt värmevärde (H-gas) och gas med lågt värmevärde (L-gas). Det finns dock en betydande spridning inom bägge typerna. De skiljer sig märkbart åt i fråga om energiinnehållet uttryckt som Wobbe-tal samt i fråga om λ-skiftfaktor (Sλ). Formlerna för beräkningen av Wobbe-talet och Sλåterfinns i punkterna 2.25-2.26. Naturgas med en λ-skiftfaktor pa 0,89-1,08 (0,89 Sλ ≤ 1,08) anses vara H-typ, medan naturgas med en λ-skiftfaktor pa 1,08-1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) anses vara av L-typ. Referensbränslenas sammansättning återspeglar skiftfaktorns (Sλ) hela område.

Huvudmotorn skall uppfylla kraven i detta direktiv vid användning av referensbränslena GR (bränsle 1) och G25 (bränsle 2), enligt specifikationerna i bilaga IV, utan någon ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning skall huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga III.

4.1.2.1.   På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

4.1.3.   För motorer som drivs med naturgas och som ställs om för drift på H-gas eller L-gas med hjälp av en omkopplare, varvid anpassningen till variationerna inom de båda respektive gastyperna sker automatiskt, skall huvudmotorn för varje omkopplarläge provas med lämpligt referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga IV. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn skall uppfylla kraven i detta direktiv i båda omkopplarlägena utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven i respektive omkopplarläge. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning skall huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga III.

4.1.3.1.   På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

4.1.4.   För motorer som drivs med naturgas skall förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten bestämmas för varje förorening på följande sätt:

Formula

ou

Formula

et

Formula

4.1.5.   För motorgas(LPG)drivna motorer skall det framgå att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden. I gasol förekommer variationer i C3/C4-sammansättningen. Dessa variationer återspeglas i referensbränslena. Huvudmotorn bör uppfylla utsläppskraven på referensbränslena A och B enligt specifikationerna i bilaga IV utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tilllåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning skall huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga III.

4.1.5.1.   Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten skall bestämmas för varje förorening på följande sätt:

Formula

4.2.   EG-typgodkännande för viss bränsletyp

För EG-typgodkännande för en viss bränsletyp gäller följande krav:

4.2.1.   Godkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs på naturgas och som är konstruerad för drift på antingen gas av H-typ eller L-typ

Huvudmotorn skall provas för respektive gastyp med användning av tillämpligt referensbränsle enligt specifikationer i bilaga IV. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn skall uppfylla kraven i detta direktiv utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning skall huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga III.

4.2.1.1.   På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

4.2.1.2.   Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten skall bestämmas för varje förorening på följande sätt:

Formula

ou

Formula

et

Formula

4.2.1.3.   Vid leveransen till kunden skall motorn vara märkt (se punkt 5.1.5) med uppgift om vilka gastyper motorn är godkänd för.

4.2.2.   Godkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas eller gasol och som är konstruerad för drift med bränsle av en viss sammansättning.

4.2.2.1.   Huvudmotorn skall uppfylla utsläppskraven med användning av referensbränslena GR och G25 för naturgas och referensbränslena A och B för gasol, enligt specifikationerna i bilaga IV. Mellan proven får fininställnig av bränslesystemet göras. Fininställningen består i en omkalibrering av bränslesystemets databas, dock utan att reglersystemets grundläggande inriktning eller databasens grundstruktur ändras på något sätt. Vid behov får man byta ut delar som är direkt förknippade med bränsleflödets storlek (t.ex. insprutningsmunstycken).

4.2.2.2.   Om tillverkaren så önskar får motorn provas på referensbränslena GR och G23 eller G25 och G23. Då kommer typgodkännandet att gälla enbart för H-gas respektive L-gas.

4.2.2.3.   Vid leveransen till kunden skall motorn vara märkt (se punkt 5.1.5) med uppgift om vilken bränslesammansättning motorn har kalibrerats för.

4.3.   Godkännande av avgasutsläpp för motor som ingår i en motorfamilj

4.3.1.   Med undantag av det fall som beskrivs i punkt 4.3.2 skall, utan att något ytterligare prov krävs, godkännandet av en huvudmotor utsträckas till att omfatta alla motorer i motorfamiljen för alla bränslesammansättningar som ligger inom det område som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.2.2) eller för samma bränsletyp som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.1 eller 4.2).

4.3.2.   Ytterligare provmotor

Vid ansökan om typgodkännande av en motor, eller av ett fordon i fråga om dess motor, och då den aktuella motorn ingår i en motorfamilj gäller följande: Om det tekniska organet fastställer att huvudmotorn som valts ut för ansökan inte är helt representativ för motorfamiljen enligt definitionen i tillägg 1 till bilaga I, får en alternativ och vid behov en ytterligare referensmotor väljas ut av det tekniska organet och provas.

4.4.   Intyg om typgodkännande

Ett intyg som överensstämmer med mallen i bilaga VI skall utfärdas som bevis på de godkännanden som avses i punkterna 3.1, 3.2 och 3.3.

5.   MOTORMÄRKNING

5.1.   Den motor som godkänts som en teknisk enhet skall vara försedd med följande märkningar:

5.1.1.   Motortillverkarens varumärke eller firmanamn.

5.1.2.   Tillverkarens kommersiella beteckning,

5.1.3.   the EC type-approval number preceded by the distinctive letter(s) or number(s) of the country granting EC type-approval (3);

5.1.4.   För naturgasmotorer skall en av följande märkningar placeras efter EG-typgodkännandenumret:

| — | H på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ. |
| --- | --- |

—

H på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ.

| — | L på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ. |
| --- | --- |

—

L på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ.

| — | HL på motorer som godkänts och kalibrerats för både gas av H-typ och gas av L-typ. |
| --- | --- |

—

HL på motorer som godkänts och kalibrerats för både gas av H-typ och gas av L-typ.

| — | Ht på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ med bestämd sammansättning och vilka kan ställas om till gas av H-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

—

Ht på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ med bestämd sammansättning och vilka kan ställas om till gas av H-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

| — | Lt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ med bestämd sammansättning och vilka kan ställas om till gas av L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

—

Lt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ med bestämd sammansättning och vilka kan ställas om till gas av L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

| — | HLt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H- eller L-typ med bestämd sammansättning och vilka kan ställas om till gas av H- eller L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

—

HLt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H- eller L-typ med bestämd sammansättning och vilka kan ställas om till gas av H- eller L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

5.1.5.   Märkskyltar

För naturgas- och motorgas (LPG)motorer godkända för viss bränsletyp gäller följande krav på märkskyltarna:

5.1.5.1.   Innehåll

Följande information skall finnas med:

Då punkt 4.2.1.3 är tillämplig skall texten på märkskylten lyda ”ENBART FÖR DRIFT MED NATURGAS AV TYP H” respektive ”ENBART FÖR DRIFT MED NATURGAS AV TYP L”

Då punkt 4.2.2.3 är tillämplig skall texten på märkskylten lyda ”ENBART FÖR DRIFT MED NATURGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN . . .” eller ”ENBART FÖR DRIFT MED motorgas (LPG) MED SAMMANSÄTTNINGEN . . .”. Alla uppgifter i de tillämpliga tabellerna i bilaga IV skall finnas med tillsammans med uppgift om de enskilda beståndsdelar och gränser som motortillverkaren specificerat.

Bokstäverna och siffrorna måste vara minst 4 mm höga.

Observera:

Om det inte finns plats för sådana märkskyltar kan i stället en förenklad kod användas. I detta fall skall en förklarande not som innehåller alla ovanstående upplysningar finnas lätt tillgänglig både för den person som fyller på bränsletanken eller sköter underhåll eller reparationer av motorn och dess tillbehör samt för berörda myndigheter. Placering av och innehåll i denna förklarande not kommer att fastställas genom överenskommelse mellan tillverkaren och den godkännande myndigheten.

5.1.5.2.   Egenskaper

Märkskyltarna skall vara hållbara under motorns hela livslängd. Texten skall vara lättläst och outplånlig. Dessutom skall märkskyltarna fästas på ett sådant sätt att de sitter fast under motorns hela livslängd och att de inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga.

5.1.5.3.   Placering

Märkskyltarna skall fästas på en del av motorn som är nödvändig för dess normala drift och som normalt inte behöver bytas ut under motorns livslängd. Dessutom skall märkskyltarna placeras så att de är väl synliga för en genomsnittsperson när motorn har ställts i ordning med alla de tillbehör som är nödvändiga för motorns drift.

5.2.   Om ansökan avser EG-typgodkännande av en fordonstyp i fråga om motorn, skall de märkskyltar som avses i punkt 5.1.5 även placeras i anslutning till bränslepåfyllningsöppningen.

5.3.   Om ansökan avser EG-typgodkännande av en fordonstyp med godkänd motor, skall de märkskyltar som avses i punkt 5.1.5 även placeras i anslutning till bränslepåfyllningsöppningen.

6.   FÖRESKRIFTER OCH PROV

6.1.   Allmänt

6.1.1.   Utrustning för kontroll av utsläpp

6.1.1.1.   De komponenter som kan påverka utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från dieselmotorer och utsläppen av gasformiga föroreningar från gasmotorer skall vara så utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn vid normal användning uppfyller kraven i detta direktiv.

6.1.2.   Användning av utrustning för kontroll av utsläpp

6.1.2.1.   Användning av en manipulationsanordning och/eller en onormal strategi för kontroll av utsläpp är förbjuden.

6.1.2.2.   En manöveranordning får installeras i en motor eller i ett fordon om denna anordning

| — | endast utnyttjas under andra driftsförhållanden än de som anges under punkt 6.1.2.4, |
| --- | --- |

—

endast utnyttjas under andra driftsförhållanden än de som anges under punkt 6.1.2.4,

| — | endast tillfälligt aktiveras under de förhållanden som anges i punkt 6.1.2.4 om det gäller skydd mot motorskada, luftkontrollanordning (4), rökbegränsning (4), kallstart eller varmkörning, eller |
| --- | --- |

—

endast tillfälligt aktiveras under de förhållanden som anges i punkt 6.1.2.4 om det gäller skydd mot motorskada, luftkontrollanordning (4), rökbegränsning (4), kallstart eller varmkörning, eller

| — | endast aktiveras i samband med indikation från OBD-systemet om det gäller driftssäkerhet eller olika system för säkerhet och nödsystem för fortsatt körning (”limp-home strategies”). |
| --- | --- |

—

endast aktiveras i samband med indikation från OBD-systemet om det gäller driftssäkerhet eller olika system för säkerhet och nödsystem för fortsatt körning (”limp-home strategies”).

6.1.2.3.   Det är tillåtet att använda en funktion, anordning eller ett system för motorstyrning under de driftsförhållanden som anges i punkt 6.1.2.4, som resluterar i att det används en annan eller modifierad motorstyrningskontroll än normalt under de aktuella provcyklerna för utsläpp, om det i enlighet med kraven i punkterna 6.1.3 och/eller 6.1.4 helt har kunnat visas att denna anordning inte minskar avgasreningssystemets effektivitet. I alla andra fall skall sådana anordningar betraktas som en manipulationsanordning.

6.1.2.4.   De driftsförhållanden som anges i punkt 6.1.2.2 skall för såväl stationära som transienta driftsförhållanden (4) definieras enligt följande:

| — | Högst 1 000 m.ö.h. (eller motsvarande lufttryck på 90 kPa). |
| --- | --- |

—

Högst 1 000 m.ö.h. (eller motsvarande lufttryck på 90 kPa).

| — | Omgivande temperatur på 283-303 K (10-30 °C). |
| --- | --- |

—

Omgivande temperatur på 283-303 K (10-30 °C).

| — | Motorkylvätskans temperatur inom intervallet 343-368 K (70-95 °C). |
| --- | --- |

—

Motorkylvätskans temperatur inom intervallet 343-368 K (70-95 °C).

6.1.3.   Särskilda krav för elektroniska system för utsläppskontroll

6.1.3.1.   Dokumentation

Tillverkaren skall tillhandahålla dokumentation om systemets grundläggande konstruktion och metoden för att kontrollera utsläppsvariablerna, oavsett om detta görs direkt eller indirekt.

Denna dokumentation skall bestå av två delar:

| (a) | Det formella dokumentationsmaterialet, som lämnas till det tekniska organet i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in, skall innehålla en fullständig beskrivning av systemet. Denna dokumentation får vara kortfattad, under förutsättning att det framgår att alla utsläppsvärden är tillåtna enligt ett schema över samtliga alternativa ingångsvärden från den enskilda enheten. Uppgifterna skall bifogas den dokumentation som krävs enligt bilaga I, punkt 3. |
| --- | --- |

(a)

Det formella dokumentationsmaterialet, som lämnas till det tekniska organet i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in, skall innehålla en fullständig beskrivning av systemet. Denna dokumentation får vara kortfattad, under förutsättning att det framgår att alla utsläppsvärden är tillåtna enligt ett schema över samtliga alternativa ingångsvärden från den enskilda enheten. Uppgifterna skall bifogas den dokumentation som krävs enligt bilaga I, punkt 3.

| (b) | Kompletterande uppgifter om de parametrar som modifieras av eventuella manöveranordningar och villkoren för att dessa anordningar skall aktiveras. De kompletterande uppgifterna skall omfatta en beskrivning av bränslekontrollsystemets logik inklusive tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftsformer. |
| --- | --- |

(b)

Kompletterande uppgifter om de parametrar som modifieras av eventuella manöveranordningar och villkoren för att dessa anordningar skall aktiveras. De kompletterande uppgifterna skall omfatta en beskrivning av bränslekontrollsystemets logik inklusive tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftsformer.

Dokumentationen skall också innehålla en motivering till enventuell användning av manöveranordningar samt kompletterande uppgifter och provningsdata som visar vilken effekt manöveranordningar har på avgasutsläppen från motorn eller fordonet.

Dessa kompletterande uppgifter skall hållas strikt konfidentiella och behållas av tillverkaren, men kunna uppvisas vid kontroll i samband med typgodkännandet eller vid varje annan tidpunkt under typgodkännandets giltighetstid.

6.1.4.   För att kontrollera om en strategi eller anordning skall betraktas som en manipulationsanordning eller en onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionerna i punkterna 2.28 och 2.30 får den godkännande myndigheten och/eller det tekniska organet kräva ytterligare en Noxmätning inom ramen för det ETC-prov som kan utföras i samband med typgodkännandeprovet eller produktionskontrollen.

6.1.4.1.   Som ett alternativ till kravan i tillägg 4 till bilaga III i direktiv 88/77/EEG kan prov av NOx-utsläpp tas från de outspädda avgaserna i samband med ETC-provet i enlighet med de tekniska föreskrifterna i ISO DIS 16183 av den 15 oktober 2000.

6.1.4.2.   När det kontrolleras om en strategi eller anordning skall betraktas som en manipulationsanordning eller en onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionerna i punkterna 2.28 och 2.30, skall en extramarginal på 10 % accepteras i fråga om gränsvärdet för NOx.

6.1.5.   Övergångsbestämmelser för utvidgat typgodkännande

6.1.5.1.   Denna punkt skall endast vara tillämplig på två nya motorer med kompressionständning samt nya fordon som drivs av motorer med kompressionständning som har typgodkänts i enlighet med de krav som anges på rad A i tabellerna under punkt 6.2.1 i bilaga I till direktiv 88/77/EEG.

6.1.5.2.   Som ett alternativ till punkterna 6.1.3 och 6.1.4 kan tillverkaren uppvisa resultaten från en NOx-mätning för det tekniska organet. Denna mätning skall genomföras inom ramen för ett ETC-prov på en motor som överensstämmer med huvudmotorn i fråga om de uppgifter som anges i bilaga II, samt med det krav som anges i punkterna 6.1.4.1 och 6.1.4.2. Tillverkaren skall också lämna ett intyg om att motorn inte är försedd med någon manipulationsanordning eller att det används någon onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionen i punkt 2 i denna bilaga.

6.1.5.3.   Tillverkaren skall också lämna ett intyg om att resultaten från NOx-mätningen och det intyg för huvudmotorn som avses i punkt 6.1.4 också gäller för alla motortyper i den motorfamilj som beskrivs i bilaga II.

6.2.   Specifikationer för utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar och rök

För typgodkännande enligt rad A i tabellerna i punkt 6.2.1 skall utsläppen uppmätas i ESC- och ELR-prov med konventionella dieselmotorer, inbegripet sådana som är utrustade med elektronisk bränsleinsprutning, avgasåtercirkulation (EGR, Exhaust Gas Recirculation) och/eller oxidationskatalysatorrening. Dieselmotorer utrustade med avancerade system för avgasefterbehandling, däribland de-NOx-katalysatorer och/eller partikelfällor, skall dessutom genomgå ETC-prov.

För typgodkännandeprov enligt antingen rad B.1 eller B.2 eller rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 skall utsläppen uppmätas i ESC-, ELR- och ETC-prov.

För gasmotorer skall gasutsläppen uppmätas i ETC-prov.

ESC- och ELR-proven beskrivs i tillägg 1 till bilaga III, och ETC-provet i tilläggen 2 och 3 till bilaga III.

Utsläppen av gasformiga föroreningar samt i tillämpliga fall partikelformiga föroreningar och rök från den motor som undergår provning skall mätas med de metoder som beskrivs i tillägg 4 till bilaga III. I bilaga V beskrivs de rekommenderade analyssystemen för gasformiga föroreningar, de rekommenderade partikelprovtagningssystemen och det rekommenderade rökmätsystemet.

Andra system eller analysatorer får godkännas av den tekniska tjänsten om det framgår att de ger likvärdiga resultat i respektive provcykel. Att systemen är likvärdiga skall avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer) för bestämning av korrelationen mellan det aktuella systemet och ett av de referenssystem som nämns i detta direktiv. För partikelformiga utsläpp godtas enbart fullflödessystemet som referenssystem. ”Resultat” avser utsläppsvärdet från respektive provcykel. Korrelationsprovet skall utföras vid samma laboratorium, i samma provrum och på samma motor, och det skall helst göras samtidigt med de båda systemen. Kriteriet på överensstämmelse är att medelvärdena från provparen får avvika med högst ± 5 % mellan systemen. För att införa ett nytt system i direktivet skall fastställandet av att systemen är likvärdiga vara grundat på beräkning av repeterbarhet och reproducerbarhet enligt beskrivningen i ISO 5725.

6.2.1.   Gränsvärden

Den specifika massan av kolmonoxid, sammanlagda kolväten, kväveoxider och partiklar fastställd genom prov med ESC-cykeln, samt avgasröktäthet, fastställd genom prov med ELR-cykeln, får inte överstiga de värden som anges i tabell 1.

Tabell 1

Gränsvärden — ESC- och ELR-prov

| Rad | Massa av kolmonoxid (CO) g/kWh | Massa av kolväten (HC) g/kWh | Massa av kväveoxider (NOx) g/kWh | Massa av partiklar (PT) g/kWh | Rök m-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10 | 0,13 (5) | 0,8 |
| B 1 (2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B 2 (2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EEV) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

Rad

Massa av kolmonoxid (CO) g/kWh

Massa av kolväten (HC) g/kWh

Massa av kväveoxider (NOx) g/kWh

Massa av partiklar (PT) g/kWh

Rök m-1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10

0,13 (5)

0,8

B 1 (2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B 2 (2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EEV)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

När det gäller diesel- och gasmotorer som dessutom genomgår ett ETC-prov, får den specifika massan av kolmonoxid, icke-metankolväten, metan (i förekommande fall), kväveoxider och partiklar (i förekommande fall) inte överstiga de värden som anges i tabell 2.

Tabell 2

Gränsvärden — ETC-prov

| Rad | Massa av kolmonoxid (CO) g/kWh | Massa av ickemetankolväten (NMHC) g/kWh | Massa av metan (CH4) (6) g/kWh | Massa av kväveoxider (NOx) g/kWh | Massa av partiklar (PT) (7) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16 | 0,21 (8) |
| B 1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B 2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EEV) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Rad

Massa av kolmonoxid (CO) g/kWh

Massa av ickemetankolväten (NMHC) g/kWh

Massa av metan (CH4) (6) g/kWh

Massa av kväveoxider (NOx) g/kWh

Massa av partiklar (PT) (7) g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16

0,21 (8)

B 1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B 2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EEV)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

6.2.2.   Mätning av kolväten från diesel- och gasmotorer

6.2.2.1.   En tillverkare får välja att i ETC-provet mäta massan av de totala kolvätena (THC) i stället för massan av icke-metankolväten. Som gränsvärde för massan av de totala kolvätena gäller i så fall samma gränsvärde som för icke-metankolväten (se tabell 2).

6.2.3.   Särskilda krav för dieselmotorer

6.2.3.1.   Den specifika massan av kväveoxiderna som uppmätts i de slumpmässigt utvalda kontrollpunkterna inom ESC-provets kontrollområde får inte med mer än 10 % överstiga de värden som interpolerats fram från de angränsande provstegen (enligt bilaga III, tillägg 1, avsnitten 4.6.2 och 4.6.3).

6.2.3.2.   Rökvärdet från det slumpmässigt utvalda provningsvarvtalet i ELR-provet får inte överstiga det högsta av följande två värden: 120 % av det högsta rökvärdet från de två närliggande provningsvarvtalen, eller 105 % av gränsvärdet.

7.   MONTERING I FORDONET

7.1.   Beträffande motorinstallationen i fordonet skall följande villkor som anknyter till motorns typgodkännande vara uppfyllda:

7.1.1.   Inloppsundertrycket får inte överstiga det som anges för den typgodkända motorn i bilaga VI.

7.1.2.   Avgasmottrycket får inte överstiga det som anges för den typgodkända motorn i bilaga VI.

7.1.3.   Avgassystemets volym får inte avvika med mer än 40 % från den volym som anges för den typgodkända motorn i bilaga VI.

8.   MOTORFAMILJ

8.1.   Egenskaper för beskrivning av en motorfamilj

Motorfamiljen, som motortillverkaren definierat den, kan beskrivas i form av grundläggande egenskaper som skall vara gemensamma för alla motorer inom familjen. I några fall kan egenskaperna påverka varandra ömsesidigt. Man måste även ta hänsyn till sådana effekter för att säkerställa att endast de motorer som har liknande egenskaper i fråga om avgasutsläpp ingår i en motorfamilj.

För att motorer skall kunna anses tillhöra samma motorfamilj skall följande grundläggande egenskaper vara samma för alla motorer:

8.1.1.   Förbränningscykel:

| — | tvåtakt |
| --- | --- |

—

tvåtakt

| — | fyrtakt |
| --- | --- |

—

fyrtakt

8.1.2.   Kylmedel:

| — | luft |
| --- | --- |

—

luft

| — | vatten |
| --- | --- |

—

vatten

| — | olja |
| --- | --- |

—

olja

8.1.3.   För gasmotorer och motorer med avgasefterbehandling

| — | Antal cylindrar |
| --- | --- |

—

Antal cylindrar

(Andra dieselmotorer med färre cylindrar än huvudmotorn får räknas till samma motorfamilj om bränslesystemet mäter bränsleflödet till varje enskild cylinder.)

8.1.4.   Slagvolym per cylinder

| — | högst 15 % spridning mellan motorerna. |
| --- | --- |

—

högst 15 % spridning mellan motorerna.

8.1.5.   Inloppssystem

| — | sugmotor |
| --- | --- |

—

sugmotor

| — | överladdning |
| --- | --- |

—

överladdning

| — | överladdning med laddluftkylare |
| --- | --- |

—

överladdning med laddluftkylare

8.1.6.   Förbränningsrummets typ och utformning

| — | förkammare |
| --- | --- |

—

förkammare

| — | virvelkammare |
| --- | --- |

—

virvelkammare

| — | öppen kammare |
| --- | --- |

—

öppen kammare

8.1.7.   Ventiler och kanaler — konfiguration, storlek och antal

| — | cylinderlock |
| --- | --- |

—

cylinderlock

| — | cylindervägg |
| --- | --- |

—

cylindervägg

| — | vevhus |
| --- | --- |

—

vevhus

8.1.8.   Bränsleinsprutningssystem (dieselmotorer)

| — | pumpinsprutare |
| --- | --- |

—

pumpinsprutare

| — | radinsprutare |
| --- | --- |

—

radinsprutare

| — | fördelarpump |
| --- | --- |

—

fördelarpump

| — | ensamt pumpelement |
| --- | --- |

—

ensamt pumpelement

| — | enhetsinsprutare |
| --- | --- |

—

enhetsinsprutare

8.1.9.   Bränslesystem (gasmotorer)

| — | blandarenhet |
| --- | --- |

—

blandarenhet

| — | gasinduktion/insprutning (enkel- eller flerpunkts) |
| --- | --- |

—

gasinduktion/insprutning (enkel- eller flerpunkts)

| — | insprutning i vätskeform (enkel- eller flerpunkts) |
| --- | --- |

—

insprutning i vätskeform (enkel- eller flerpunkts)

8.1.10.   Tändsystem (gasmotorer)

8.1.11.   Diverse funktioner

| — | avgasåtercirkulation (EGR) |
| --- | --- |

—

avgasåtercirkulation (EGR)

| — | vatteninsprutning/emulsion |
| --- | --- |

—

vatteninsprutning/emulsion

| — | sekundär lufttillförsel |
| --- | --- |

—

sekundär lufttillförsel

| — | laddluftskylning |
| --- | --- |

—

laddluftskylning

8.1.12.   Avgasefterbehandling

| — | trevägskatalysator |
| --- | --- |

—

trevägskatalysator

| — | oxidationskatalysator |
| --- | --- |

—

oxidationskatalysator

| — | reduktionskatalysator |
| --- | --- |

—

reduktionskatalysator

| — | termisk reaktor |
| --- | --- |

—

termisk reaktor

| — | partikelfälla |
| --- | --- |

—

partikelfälla

8.2.   Val av huvudmotor

8.2.1.   Dieselmotorer

Som huvudmotor för en motorfamilj skall väljas den motor som har högst bränsletillförsel per takt vid uppgivet maximalt vridmoment. Om flera motorer delar detta högsta bränsletillförselvärde skall man i ett andra urvalssteg använda kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal. I vissa fall kan den godkännande myndigheten komma fram till att det bästa sättet att fastställa den högsta utsläppsnivån för familjen är att prova en annan motor i familjen. Myndigheten kan då välja ut ytterligare en motor för provning, varvid valet grundas på egenskaper som tyder på att dess avgasutsläpp kan vara de högsta inom den aktuella familjen.

Om en motorfamilj har andra variabla egenskaper som kan anses inverka på avgasutsläppen, skall dessa egenskaper också definieras och beaktas vid valet av huvudmotor.

8.2.2.   Gasmotorer

Som huvudmotor för en motorfamilj skall väljas den motor som har störst slagvolym. Om två eller flera motorer har denna slagvolym skall följande kriterier användas i tur och ordning:

| — | högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt |
| --- | --- |

—

högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt

| — | tidigaste tändtidpunkt |
| --- | --- |

—

tidigaste tändtidpunkt

| — | lägsta avgasåtercirkulationsvärde (EGR) |
| --- | --- |

—

lägsta avgasåtercirkulationsvärde (EGR)

| — | ingen luftpump eller pump med lägsta faktiska luftflöde |
| --- | --- |

—

ingen luftpump eller pump med lägsta faktiska luftflöde

I vissa fall kan den godkännande myndigheten komma fram till att det bästa sättet att fastställa den högsta utsläppsnivån för familjen är att prova en annan motor i familjen. Myndigheten kan då välja ut ytterligare en motor för provning, varvid valet grundas på egenskaper som tyder på att dess avgasutsläpp kan vara de högsta inom den aktuella familjen.

9.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9.1.   Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse skall vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG. Produktionsöverensstämmelsen skall kontrolleras på grundval av beskrivningen i intygen om typgodkännande enligt bilaga VI till detta direktiv.

Punkterna 2.4.2 och 2.4.3 i bilaga 10 till direktiv 70/156/EEG är tillämpliga när de ansvariga myndigheterna inte godtar tillverkarens kontrollförfarande.

9.1.1.   Om utsläpp av föroreningar skall uppmätas och ett typgodkännande av en motor en eller flera gånger har utvidgats, kommer proven att utföras på den motor eller de motorer som är beskrivna i den dokumentation som rör den aktuella utvidgningen av godkännandet.

9.1.1.1.   Produktionsöverensstämmelse hos motorn som undergår utsläppsprov.

Efter det att motorn lämnats över till myndigheterna för provning får tillverkaren inte genomföra någon justering av de utvalda motorerna.

9.1.1.1.1.   Tre motorer tas ut slumpmässigt i serien. Motorer som enbart undergår ESC-prov och ELR-prov eller enbart ETC-prov för typgodkännande enligt rad A i tabellerna i punkt 6.2.1 skall undergå de tillämpliga proven för kontroll av produktionsöverensstämmelse. Med myndighetens tillåtelse skall alla andra motorer som är typgodkända enligt rad A, B.1 eller B.2 eller C i tabellerna i punkt 6.2.1 provas antingen på ESC- eller ELR-cyklerna eller på ETC-cykel för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. Gränsvärdena anges i punkt 6.2.1 i denna bilaga.

9.1.1.1.2.   Proven skall utföras i enlighet med tillägg 1 till denna bilaga, om den ansvariga myndigheten godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett i enlighet med bilaga X till direktiv 70/156/EEG, vilken gäller motorfordon och släpvagnar till dessa.

Proven skall utföras i enlighet med tillägg 2 till denna bilaga, om den ansvariga myndigheten inte godtar den produktionsstandardavvikelse som uppgetts av tillverkaren i enlighet med bilaga X till direktiv 70/156/EEG, vilken gäller motorfordon och släpvagnar till dessa.

Om tillverkaren så begär får proven utföras i enlighet med tillägg 3 till denna bilaga.

9.1.1.1.3.   På grundval av en provning av slumpmässigt uttagna motorer skall en produktionsserie anses vara i överensstämmelse respektive inte i överensstämmelse, när värdena för alla föroreningar godkänts respektive värdena för en av föroreningarna underkänts, i enlighet med provningskriterierna i respektive tillägg.

Om en förorening godkänns, får detta resultat inte ändras genom andra prov som genomförs för andra föroreningar.

Om samtliga föroreningar inte godkänns och om en förorening inte underkänns, skall ett prov genomföras på en annan motor (se fig. 2).

Om inget beslut kan fattas, får tillverkaren när som helst avbryta provet. I det fallet bokförs resultatet som underkänt.

9.1.1.2.   Proven kommer att utföras på motorer som kommer direkt från produktionslinjen. Gasmotorer skall köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga III.

9.1.1.2.1.   Om tillverkaren så begär kan proven emellertid utföras på diesel- eller gasmotorer som har körts in längre tid än den tid som avses i punkt 9.1.1.2, dock i högst 100 timmar. I så fall kommer inkörningen att skötas av tillverkaren som skall förbinda sig att inte vidta någon anpassning av dessa motorer.

9.1.1.2.2.   När tillverkaren begär att få köra in motorn i enlighet med punkt 9.1.1.2.1, får inkörningen göras på — samtliga motorer som skall provas

| — | alla motorer som skall provas |
| --- | --- |

—

alla motorer som skall provas

eller

| — | den första motor som skall provas, för vilken en utvecklingskoefficient beräknas på följande sätt:






  — | De förorenande utsläppen kommer att mätas vid noll och ”x” timmars inkörning på den motor som skall provas först. |
| --- | --- | --- |

—

den första motor som skall provas, för vilken en utvecklingskoefficient beräknas på följande sätt:

—

De förorenande utsläppen kommer att mätas vid noll och ”x” timmars inkörning på den motor som skall provas först.

| — | Koefficienten för förändringen av utsläppsvärdena mellan noll och ”x” timmars inkörning kommer att för varje förorenande ämne beräknas enligt följande:
  Utsläpp vid ”x” timmar/Utsläpp vid noll timmar
  Förändringskoefficienten kan vara mindre än 1. |
| --- | --- |

—

Koefficienten för förändringen av utsläppsvärdena mellan noll och ”x” timmars inkörning kommer att för varje förorenande ämne beräknas enligt följande:

Utsläpp vid ”x” timmar/Utsläpp vid noll timmar

Förändringskoefficienten kan vara mindre än 1.

De följande motorerna som skall provas genomgår inte inkörning, men deras utsläppsvärden för noll timmars inkörning omräknas med hjälp av förändringskoefficienten.

Följande utsläppsvärden skall i detta fall användas:

| — | För den först provade motorn: de uppmätta värdena efter ”x” timmars inkörning. |
| --- | --- |

—

För den först provade motorn: de uppmätta värdena efter ”x” timmars inkörning.

| — | För övriga motorer: de uppmätta värdena efter noll timmars inkörning multiplicerade med förändringskoefficienten. |
| --- | --- |

—

För övriga motorer: de uppmätta värdena efter noll timmars inkörning multiplicerade med förändringskoefficienten.

9.1.1.2.3.   För diesel- och motorgas(LPG)motorer får alla dessa prov genomföras med kommersiellt tillgängliga bränslen. Om tillverkaren så begär får emellertid refersnbränslena i bilaga IV användas. Det innebär att proven, såsom beskrivet i punkt 4 i denna bilaga, skall utföras med minst två av referensbränslena för varje gasmotor.

9.1.1.2.4.   För naturgasmotorer får samtliga dessa prov utföras med kommersiellt tillgängligt bränsle enligt följande:

| — | För H-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle av H-typ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00), |
| --- | --- |

—

För H-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle av H-typ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00),

| — | För L-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle av L-typ (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19), |
| --- | --- |

—

För L-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle av L-typ (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19),

| — | För HL-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle som spänner över λ-skiftfaktorns hela område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

—

För HL-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle som spänner över λ-skiftfaktorns hela område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

Om tillverkaren så begär får emellertid referensbränslena i bilaga IV användas. Det innebär att rpoven skall utföras på det sätt som beskrivs i punkt 4 i denna bilaga.

9.1.1.2.5.   Om det uppstår skiljaktigheter på grund av att en gasmotor inte uppfyller kraven med ett kommersiellt tillgängligt bränsle, skall proven utföras med ett referensbränsle med vilket huvudmotorn har provats, eller med ett ytterligare möjligt bränsle, nr 3, enligt punkterna 4.1.3.1 och 4.2.1.1 och som huvudmotorn kan ha provats med. Då måste resultatet räknas om med hjälp av den tillämpliga faktorn eller de tillämpliga faktorerna ”r”, ”ra” eller ”rb” enligt punkterna 4.1.4, 4.1.5.1 och 4.2.1.2. Om r, ra eller rb är mindre än 1 skall ingen korrigering göras. Av både de uppmätta och beräknade resultaten måste det framgå att motorn klarar gränsvärdena med alla aktuella bränslen (bränslena 1 och 2 och, där så är tillämpligt, bränsle 3 för naturgasmotorer och bränslena A och B för gasolmotorer).

9.1.1.2.6.   Prov för produktionsöverensstämmelse av en gasmotor konstruerad för drift på ett bränsle med viss sammansättning skall utföras med det bränsle som motorn har kalibrerats för.

Figur 2

Flödesschema över provning av produktionsöverensstämmelse

Image

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 46.

(2)  EGT L 334, 28.12.1999, s 32
  .

(3)  1 = Tyskland, 2 = Frankrike, 3 = Italien, 4 = Nederländerna, 5 = Sverige, 6 = Belgien, 9 = Spanien, 11 = Förenade kungariket, 12 = Österrike, 13 = Luxemburg, 16 = Norge, 17 = Finland, 18 = Danmark, 21 = Portugal, 23 = Grekland, FL = Liechtenstein, IS = Island, IRL = Irland.

(4)  Kommer att utvärderas ytterligare av kommissionen fram till den 31 december 2001.

(5)  För motorer med en slagvolym som understiger 0,75 dm3 per cylinder och ett varvtal som överstiger 3 000 min-1 vid nominell effekt.

(6)  Gäller enbart naturgasmotorer

(7)  Gäller inte gasdrivna motorer i etapp A och etapp B1 och B2.

(8)  För motorer med en slagvolym som understiger 0,75 dm3 per cylinder och ett varvtal som överstiger 3 000 min-1 vid nominell effekt.

Tillägg 1

FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE NÄR STANDARDAVVIKELSEN ÄR TILLFREDSSTÄLLANDE

| 1. | I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas för kontroll av produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar, när tillverkarens produktionsstandardavvikelse är tillfredsställande. |
| --- | --- |

1.

I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas för kontroll av produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar, när tillverkarens produktionsstandardavvikelse är tillfredsställande.

| 2. | Vid en minsta stickprovsstorlek på tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 40, till 0,95 (producentens risk = 5 %), medan sannolikheten för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 65, är till 0,1 (konsumentens risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vid en minsta stickprovsstorlek på tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 40, till 0,95 (producentens risk = 5 %), medan sannolikheten för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 65, är till 0,1 (konsumentens risk = 10 %).

| 3. | För var och en av de föroreningar som anges i punkt 6.2.1 i bilaga I skall följande förfarande tillämpas (se fig. 2).
  Let:






  L | = den naturliga logaritmen av gränsvärdet för föroreningen. |
| --- | --- | --- |
| χi | = den naturliga logaritmen av det uppmätta värdet för stickprovets motor nr i. |
| s | = en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av de uppmätta värdena). |
| n | = antalet stickprov. |

3.

För var och en av de föroreningar som anges i punkt 6.2.1 i bilaga I skall följande förfarande tillämpas (se fig. 2).

Let:

L

= den naturliga logaritmen av gränsvärdet för föroreningen.

χi

= den naturliga logaritmen av det uppmätta värdet för stickprovets motor nr i.

s

= en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av de uppmätta värdena).

n

= antalet stickprov.

| 4. | Provutfallet för stickprovet beräknas genom att summan av standardavvikelserna bestäms i förhållande till gränsvärdet med hjälp av följande formel: |
| --- | --- |

4.

Provutfallet för stickprovet beräknas genom att summan av standardavvikelserna bestäms i förhållande till gränsvärdet med hjälp av följande formel:

| 5. | Då gäller följande:






  — | Om provutfallet är större än tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- | --- |

5.

Då gäller följande:

—

Om provutfallet är större än tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen.

| — | Om provutfallet är mindre än tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- |

—

Om provutfallet är mindre än tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen.

| — | I annat fall provas ytterligare en motor i överensstämmelse med punkt 9.1.1.1 i bilaga I, och beräkningen görs om på stickprovet med stickprovsstorleken en enhet större. |
| --- | --- |

—

I annat fall provas ytterligare en motor i överensstämmelse med punkt 9.1.1.1 i bilaga I, och beräkningen görs om på stickprovet med stickprovsstorleken en enhet större.

Tabell 3

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt förfarandet i tillägg 1

Minsta stickprovsstorlek: 3

| Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek) | Tröskelvärde för godkännande An | Tröskelvärde för underkännande Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | - 4,724 |
| 4 | 3,261 | - 4,790 |
| 5 | 3,195 | - 4,856 |
| 6 | 3,129 | - 4,922 |
| 7 | 3,063 | - 4,988 |
| 8 | 2,997 | - 5,054 |
| 9 | 2,931 | - 5,120 |
| 10 | 2,865 | - 5,185 |
| 11 | 2,799 | - 5,251 |
| 12 | 2,733 | - 5,317 |
| 13 | 2,667 | - 5,383 |
| 14 | 2,601 | - 5,449 |
| 15 | 2,535 | - 5,515 |
| 16 | 2,469 | - 5,581 |
| 17 | 2,403 | - 5,647 |
| 18 | 2,337 | - 5,713 |
| 19 | 2,271 | - 5,779 |
| 20 | 2,205 | - 5,845 |
| 21 | 2,139 | - 5,911 |
| 22 | 2,073 | - 5,977 |
| 23 | 2,007 | - 6,043 |
| 24 | 1,941 | - 6,109 |
| 25 | 1,875 | - 6,175 |
| 26 | 1,809 | - 6,241 |
| 27 | 1,743 | - 6,307 |
| 28 | 1,677 | - 6,373 |
| 29 | 1,611 | - 6,439 |
| 30 | 1,545 | - 6,505 |
| 31 | 1,479 | - 6,571 |
| 32 | - 2,112 | - 2,112 |

Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek)

Tröskelvärde för godkännande An

Tröskelvärde för underkännande Bn

3

3,327

- 4,724

4

3,261

- 4,790

5

3,195

- 4,856

6

3,129

- 4,922

7

3,063

- 4,988

8

2,997

- 5,054

9

2,931

- 5,120

10

2,865

- 5,185

11

2,799

- 5,251

12

2,733

- 5,317

13

2,667

- 5,383

14

2,601

- 5,449

15

2,535

- 5,515

16

2,469

- 5,581

17

2,403

- 5,647

18

2,337

- 5,713

19

2,271

- 5,779

20

2,205

- 5,845

21

2,139

- 5,911

22

2,073

- 5,977

23

2,007

- 6,043

24

1,941

- 6,109

25

1,875

- 6,175

26

1,809

- 6,241

27

1,743

- 6,307

28

1,677

- 6,373

29

1,611

- 6,439

30

1,545

- 6,505

31

1,479

- 6,571

32

- 2,112

- 2,112

Tillägg 2

FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE NÄRSTANDARDAVVIKELSEN ÄR OTILLFREDSSTÄLLANDE ELLER SAKNAS

| 1. | I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas vid kontroll av produktionsöverensstämmelser i fråga om utsläpp av föroreningar, när tillverkarens produktionsstandardavvikelse antingen är otillfredsställande eller saknas. |
| --- | --- |

1.

I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas vid kontroll av produktionsöverensstämmelser i fråga om utsläpp av föroreningar, när tillverkarens produktionsstandardavvikelse antingen är otillfredsställande eller saknas.

| 2. | Vid en minsta stickprovsstorlek på tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 40, till 0,95 (producentens risk = 5 %), medan sannolikheten för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 65, är till 0,1 (konsumentens risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vid en minsta stickprovsstorlek på tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 40, till 0,95 (producentens risk = 5 %), medan sannolikheten för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 65, är till 0,1 (konsumentens risk = 10 %).

| 3. | De i punkt 6.2.1. i bilaga I angivna mätvärdena för föroreningarna betraktas som den logaritmiska normalfördelningen och måste först transformeras genom bestämning av deras naturliga logaritmer. Den minsta och största stickprovsstorleken anges av m0 respektive m (m0 = 3 och m = 32), och n anger det aktuella antalet stickprov. |
| --- | --- |

3.

De i punkt 6.2.1. i bilaga I angivna mätvärdena för föroreningarna betraktas som den logaritmiska normalfördelningen och måste först transformeras genom bestämning av deras naturliga logaritmer. Den minsta och största stickprovsstorleken anges av m0 respektive m (m0 = 3 och m = 32), och n anger det aktuella antalet stickprov.

| 4. | Om de naturliga logaritmerna till mätvärdena i serien betecknas χ1, χ2,... χi och om L är den naturliga logaritmen till gränsvärdet för föroreningen bestäms följande:
  di = χi - L
  och |
| --- | --- |

4.

Om de naturliga logaritmerna till mätvärdena i serien betecknas χ1, χ2,... χi och om L är den naturliga logaritmen till gränsvärdet för föroreningen bestäms följande:

di = χi - L

och

| 5. | Tabell 4 visar värdena för godkännande (An) och underkännande (Bn) vid det aktuella antalet stickprov. Provutfallet är (dn)—/Vn och skall användas på följande sätt för bestämning av om serien är godkänd eller underkänd.
  För m0 ≤ n < m:






  — | är serien godkänd, om /vn ≤ An |
| --- | --- | --- |

5.

Tabell 4 visar värdena för godkännande (An) och underkännande (Bn) vid det aktuella antalet stickprov. Provutfallet är (dn)—/Vn och skall användas på följande sätt för bestämning av om serien är godkänd eller underkänd.

För m0 ≤ n < m:

—

är serien godkänd, om Formula/vn ≤ An

| — | är serien underkänd, om /vn ≥ Bn |
| --- | --- |

—

är serien underkänd, om Formula/vn ≥ Bn

| — | görs enny mätning, om An < /vn < Bn . |
| --- | --- |

—

görs enny mätning, om An < Formula/vn < Bn .

| 6. | Anmärkningar
  Följande rekursionsformler är praktiska vid beräkning av provutfallets successiva värden:


  (n = 2, 3, ...; (d1)- = d1; V1 = 0)
  Tabell 4
  Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt förfarandet i tillägg 2
  Minsta stickprovsstorlek: 3







  Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek) | Tröskelvärde för godkännande An | Tröskelvärde för underkännande Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | - 0,80381 | 16,64743 |
| 4 | - 0,76339 | 7,68627 |
| 5 | - 0,72982 | 4,67136 |
| 6 | - 0,69962 | 3,25573 |
| 7 | - 0,67129 | 2,45431 |
| 8 | - 0,64406 | 1,94369 |
| 9 | - 0,61750 | 1,59105 |
| 10 | - 0,59135 | 1,33295 |
| 11 | - 0,56542 | 1,13566 |
| 12 | - 0,53960 | 0,97970 |
| 13 | - 0,51379 | 0,85307 |
| 14 | - 0,48791 | 0,74801 |
| 15 | - 0,46191 | 0,65928 |
| 16 | - 0,43573 | 0,58321 |
| 17 | - 0,40933 | 0,51718 |
| 18 | - 0,38266 | 0,45922 |
| 19 | - 0,35570 | 0,40788 |
| 20 | - 0,32840 | 0,36203 |
| 21 | - 0,30072 | 0,32078 |
| 22 | - 0,27263 | 0,28343 |
| 23 | - 0,24410 | 0,24943 |
| 24 | - 0,21509 | 0,21831 |
| 25 | - 0,18557 | 0,18970 |
| 26 | - 0,15550 | 0,16328 |
| 27 | - 0,12483 | 0,13880 |
| 28 | - 0,09354 | 0,11603 |
| 29 | - 0,06159 | 0,09480 |
| 30 | - 0,02892 | 0,07493 |
| 31 | - 0,00449 | 0,05629 |
| 32 | - 0,03876 | 0,03876 |

6.

Anmärkningar

Följande rekursionsformler är praktiska vid beräkning av provutfallets successiva värden:

(n = 2, 3, ...; (d1)- = d1; V1 = 0)

Tabell 4

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt förfarandet i tillägg 2

Minsta stickprovsstorlek: 3

Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek)

Tröskelvärde för godkännande An

Tröskelvärde för underkännande Bn

3

- 0,80381

16,64743

4

- 0,76339

7,68627

5

- 0,72982

4,67136

6

- 0,69962

3,25573

7

- 0,67129

2,45431

8

- 0,64406

1,94369

9

- 0,61750

1,59105

10

- 0,59135

1,33295

11

- 0,56542

1,13566

12

- 0,53960

0,97970

13

- 0,51379

0,85307

14

- 0,48791

0,74801

15

- 0,46191

0,65928

16

- 0,43573

0,58321

17

- 0,40933

0,51718

18

- 0,38266

0,45922

19

- 0,35570

0,40788

20

- 0,32840

0,36203

21

- 0,30072

0,32078

22

- 0,27263

0,28343

23

- 0,24410

0,24943

24

- 0,21509

0,21831

25

- 0,18557

0,18970

26

- 0,15550

0,16328

27

- 0,12483

0,13880

28

- 0,09354

0,11603

29

- 0,06159

0,09480

30

- 0,02892

0,07493

31

- 0,00449

0,05629

32

- 0,03876

0,03876

Tillägg 3

FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE PÅ TILLVERKARENS BEGÄRAN

| 1. | I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas för kontroll av produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar när sådan kontroll har begärts av tillverkaren. |
| --- | --- |

1.

I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas för kontroll av produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar när sådan kontroll har begärts av tillverkaren.

| 2. | Vid en minsta stickprovsstorlek på tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 30, till 0,90 (producentens risk = 5 %), medan sannolikheten för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 65, är till 0,1 (konsumentens risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vid en minsta stickprovsstorlek på tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 30, till 0,90 (producentens risk = 5 %), medan sannolikheten för att ett parti godkänns, givet en felprocent på 65, är till 0,1 (konsumentens risk = 10 %).

| 3. | För var och en av de föroreningar som anges i punkt 6.2.1 i bilaga I skall följande förfarande tillämpas (se fig. 2).







  L | = | gränsvärdet för föroreningen. |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | det uppmätta värdet för stickprovets motor i. |
| n | = | antalet stickprov. |

3.

För var och en av de föroreningar som anges i punkt 6.2.1 i bilaga I skall följande förfarande tillämpas (se fig. 2).

L

=

gränsvärdet för föroreningen.

xi

=

det uppmätta värdet för stickprovets motor i.

n

=

antalet stickprov.

| 4. | Provutfallet för stickprovet är lika med antalet motorer som inte klarar gränsvärdet, dvs. antalet motorer med. xi ≥ L. |
| --- | --- |

4.

Provutfallet för stickprovet är lika med antalet motorer som inte klarar gränsvärdet, dvs. antalet motorer med. xi ≥ L.

| 5. | Då gäller följande:






  — | Om provutfallet är mindre än eller lika med tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- | --- |

5.

Då gäller följande:

—

Om provutfallet är mindre än eller lika med tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen.

| — | Om provutfallet är större än eller lika med tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- |

—

Om provutfallet är större än eller lika med tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen.

| — | I annat fall provas ytterligare en motor i överensstämmelse med punkt 9.1.1.1 i bilaga I, och beräkningen görs om på stickprovet med stickprovsstorleken en enhet större. |
| --- | --- |

—

I annat fall provas ytterligare en motor i överensstämmelse med punkt 9.1.1.1 i bilaga I, och beräkningen görs om på stickprovet med stickprovsstorleken en enhet större.

I tabell 5 har tröskelvärdena för godkännande respektive underkännande räknats fram med hjälp av ISOstandard 8422/1991.

Tabell 5

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt förfarandet i tillägg 3

Minsta stickprovsstorlek: 3

| Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek) | Tröskelvärde för godkännande | Tröskelvärde för underkännande |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek)

Tröskelvärde för godkännande

Tröskelvärde för underkännande

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

BILAGA II

INFORMATIONSDOKUMENT nr...

ENLIGT BILAGA I TILL RÅDETS DIREKTIV 70/156/EEG OM EG-TYPGODKÄNNANDE OCH AVSEENDE

åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LpG) vilka används i fordon

(Direktiv 88/77/EEG, senast ändrat genom direktiv 2001/27/EG)

Fordonstyp/grundmotor/motortyp (1): ...

| 0. | ALLMÄNT |
| --- | --- |

0.

ALLMÄNT

| 0.1. | Fabrikat (företagets namn): ... |
| --- | --- |

0.1.

Fabrikat (företagets namn): ...

| 0.2. | Typ och handelsbeteckning (ta med eventuella varianter): ... |
| --- | --- |

0.2.

Typ och handelsbeteckning (ta med eventuella varianter): ...

| 0.3. | Sätt och placering för typmärkningen, om sådan finns på fordonet: ... |
| --- | --- |

0.3.

Sätt och placering för typmärkningen, om sådan finns på fordonet: ...

| 0.4. | Fordonskategori (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

0.4.

Fordonskategori (i tillämpliga fall): ...

| 0.5. | Motorkategori — diesel / naturgas / gasol / etanoldriven motor (1): ... |
| --- | --- |

0.5.

Motorkategori — diesel / naturgas / gasol / etanoldriven motor (1): ...

| 0.6. | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

0.6.

Tillverkarens namn och adress: ...

| 0.7. | Placering av föreskrivna märkskyltar och påskrifter samt fastsättningsmetod: ... |
| --- | --- |

0.7.

Placering av föreskrivna märkskyltar och påskrifter samt fastsättningsmetod: ...

| 0.8. | Vid fall av komponenter och separata tekniska enheter — EG-typgodkännandemärkets placering och fastsättningsmetod: ... |
| --- | --- |

0.8.

Vid fall av komponenter och separata tekniska enheter — EG-typgodkännandemärkets placering och fastsättningsmetod: ...

| 0.9. | Adresser till sammansättningsfabriker (en eller flera): ... |
| --- | --- |

0.9.

Adresser till sammansättningsfabriker (en eller flera): ...

BILAGOR

| 1. | Väsentliga uppgifter om (grund)motorn och uppgifter om hur provförfarandet (tillägg 1) |
| --- | --- |

1.

Väsentliga uppgifter om (grund)motorn och uppgifter om hur provförfarandet (tillägg 1)

| 2. | Väsentliga uppgifter för motorfamiljen (tillägg 2) |
| --- | --- |

2.

Väsentliga uppgifter för motorfamiljen (tillägg 2)

| 3. | Väsentliga uppgifter om motortypen inom familjen (tillägg 3) |
| --- | --- |

3.

Väsentliga uppgifter om motortypen inom familjen (tillägg 3)

| 4. | Tekniska specifikationer hos motorrelaterade fordonsdelar (i tillämpliga fall) (tillägg 4) |
| --- | --- |

4.

Tekniska specifikationer hos motorrelaterade fordonsdelar (i tillämpliga fall) (tillägg 4)

| 5. | Fotografier och/eller ritningar av grundmotorn/motortypen och i tillämpliga fall av motorutrymmet. |
| --- | --- |

5.

Fotografier och/eller ritningar av grundmotorn/motortypen och i tillämpliga fall av motorutrymmet.

| 6. | Uppge eventuella ytterligare bifogade handlingar
  Datum, akt |
| --- | --- |

6.

Uppge eventuella ytterligare bifogade handlingar

Datum, akt

---

(1)  Stryk det ej det tillämpliga.

Tillägg 1

GRUNDLÄGGANDE SPECIFIKATIONER FÖR (GRUND)MOTORN OCH UPPGIFTER OM PROVETS GENOMFÖRANDE (1)

1.   Motor

| 1.1. | Tillverkare: ... |
| --- | --- |

1.1.

Tillverkare: ...

| 1.2. | Tillverkarens motorbeteckning: ... |
| --- | --- |

1.2.

Tillverkarens motorbeteckning: ...

| 1.3. | Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (2): |
| --- | --- |

1.3.

Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (2):

| 1.4. | Antal cylindrar och cylinderarrangemang: ... |
| --- | --- |

1.4.

Antal cylindrar och cylinderarrangemang: ...

| 1.4.1. | Cylinderdiameter: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Cylinderdiameter: ... mm

| 1.4.2. | Slaglängd: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Slaglängd: ... mm

| 1.4.3. | Tändningsföljd: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Tändningsföljd: ...

| 1.5. | Slagvolym: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Slagvolym: ... cm3

| 1.6. | Volymkompressionsförhållande (3) ... |
| --- | --- |

1.6.

Volymkompressionsförhållande (3) ...

| 1.7. | Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ... |
| --- | --- |

1.7.

Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ...

| 1.8. | Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanal: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanal: ... cm2

| 1.9. | Tomgångsvarvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Tomgångsvarvtal: ... min-1

| 1.10. | Maximal nettoeffekt: ... kW vid varvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Maximal nettoeffekt: ... kW vid varvtal: ... min-1

| 1.11. | Maximalt tillåtet varvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Maximalt tillåtet varvtal: ... min-1

| 1.12. | Maximalt nettovridmoment: ... Nm vid varvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Maximalt nettovridmoment: ... Nm vid varvtal: ... min-1

| 1.13. | Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (2) |
| --- | --- |

1.13.

Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (2)

| 1.14. | Bränsle: Diesel/gasol/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (2) |
| --- | --- |

1.14.

Bränsle: Diesel/gasol/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (2)

| 1.15. | Kylsystem |
| --- | --- |

1.15.

| 1.15.1. | Vätska |
| --- | --- |

1.15.1.

Vätska

| 1.15.1.1. | Slag av vätska: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Slag av vätska: ...

| 1.15.1.2. | Cirkulationspump(ar): ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Cirkulationspump(ar): ja/nej (2)

| 1.15.1.3. | Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.1.4. | Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.2. | Luft |
| --- | --- |

1.15.2.

Luft

| 1.15.2.1. | Fläkt: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Fläkt: ja/nej (2)

| 1.15.2.2. | Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.2.3. | Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

| 1.16. | Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren |
| --- | --- |

1.16.

| 1.16.1. | Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K

| 1.16.2. | Luftkylning: ... Referenspunkt: ...
  Högsta temperatur vid referenspunkten: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Luftkylning: ... Referenspunkt: ...

Högsta temperatur vid referenspunkten: ... K

| 1.16.3. | Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.16.3.

Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ...

| 1.16.4. | Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören (ett eller flera) vilken ligger intill avgasgrenrörens (ett eller flera) eller turboladdarnas (en eller flera) utloppsfläns(ar): ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören (ett eller flera) vilken ligger intill avgasgrenrörens (ett eller flera) eller turboladdarnas (en eller flera) utloppsfläns(ar): ... K

| 1.16.5. | Bränsletemperatur: min ... K, max ... K
  för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för gasmotorer vid tryckregulatorns slutsteg |
| --- | --- |

1.16.5.

Bränsletemperatur: min ... K, max ... K

för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för gasmotorer vid tryckregulatorns slutsteg

| 1.16.6. | Bränsletryck: min ... kPa, max ... kPa
  vid tryckregulatorns slutsteg, enbart för naturgasmotorer |
| --- | --- |

1.16.6.

Bränsletryck: min ... kPa, max ... kPa

vid tryckregulatorns slutsteg, enbart för naturgasmotorer

| 1.16.7. | Smörjmedelstemperatur: min ... K, max ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Smörjmedelstemperatur: min ... K, max ... K

| 1.17. | Överladdare:ja/nej
   (4) |
| --- | --- |

1.17.

| 1.17.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Fabrikat: ...

| 1.17.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Typ: ...

| 1.17.3. | Systembeskrivning t.ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Systembeskrivning t.ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ...

| 1.17.4. | Laddluftkylare: ja/nej (1) |
| --- | --- |

1.17.4.

Laddluftkylare: ja/nej (1)

| 1.18. | Insugningssystem
  1.18 Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (5)och under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (6): ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Insugningssystem

1.18 Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (5)och under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (6): ... kPa

| 1.19 | Avgasssystem
  Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (5)och under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 97/21/EG (6): ... kPa
  Avgassystemets volym: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19

Avgasssystem

Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (5)och under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 97/21/EG (6): ... kPa

Avgassystemets volym: ... dm3

2.   Åtgärder mot luftföroreningar

| 2.1. | Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): ... |
| --- | --- |

2.1.

Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): ...

| 2.2. | Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana anordningar finns och inte omfattas av någon annan rubrik) ... |
| --- | --- |

2.2.

Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana anordningar finns och inte omfattas av någon annan rubrik) ...

| 2.2.1. | Katalysator: ja/nej (7) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalysator: ja/nej (7)

| 2.2.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Fabrikat: ...

| 2.2.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Typ(er): ...

| 2.2.1.3. | Antal katalysatorer och katalysatorelement: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Antal katalysatorer och katalysatorelement: ...

| 2.2.1.4. | Katalysatorernas (en eller flera) dimensioner, form och volym: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Katalysatorernas (en eller flera) dimensioner, form och volym: ...

| 2.2.1.5. | Typ av katalys: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Typ av katalys: ...

| 2.2.1.6. | Totalt ädelmetallinnehåll: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Totalt ädelmetallinnehåll: ...

| 2.2.1.7. | Relativ koncentration: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Relativ koncentration: ...

| 2.2.1.8. | Substrat (struktur och material): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substrat (struktur och material): ...

| 2.2.1.9. | Celltäthet: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Celltäthet: ...

| 2.2.1.10. | Typ av katalysatorhölje: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Typ av katalysatorhölje: ...

| 2.2.1.11. | Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen):

| 2.2.2. | Syreavkännare: ja/nej (7) |
| --- | --- |

2.2.2.

Syreavkännare: ja/nej (7)

| 2.2.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Fabrikat: ...

| 2.2.2.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Typ: ...

| 2.2.2.3. | Placering: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Placering: ...

| 2.2.3. | Luftinsprutning: ja/nej (7) |
| --- | --- |

2.2.3.

Luftinsprutning: ja/nej (7)

| 2.2.3.1. | Typ (pulserande luft, luftpump etc.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Typ (pulserande luft, luftpump etc.): ...

| 2.2.4. | Avgasåterföring (EGR): ja/nej (7) |
| --- | --- |

2.2.4.

Avgasåterföring (EGR): ja/nej (7)

| 2.2.4.1. | Tekniska specifikationer (flöde osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Tekniska specifikationer (flöde osv.): ...

| 2.2.5. | Partikelfälla: ja/nej (7): |
| --- | --- |

2.2.5.

Partikelfälla: ja/nej (7):

| 2.2.5.1. | Partikelfällans dimensioner, form och volym: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Partikelfällans dimensioner, form och volym: ...

| 2.2.5.2. | Partikelfällans typ och konstruktion: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Partikelfällans typ och konstruktion: ...

| 2.2.5.3. | Placering (referensavstånd i avgasledningen): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Placering (referensavstånd i avgasledningen): ...

| 2.2.5.4. | Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning: ...

| 2.2.6. | Andra system: ja/nej (7) |
| --- | --- |

2.2.6.

Andra system: ja/nej (7)

| 2.2.6.1. | Beskrivning och funktionssätt: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Beskrivning och funktionssätt: ...

3.   Bränslesystem

| 3.1. | Dieselmotorer |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Matarpump
  Tryck (8): ... kPa eller pumpdiagram (9): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Matarpump

Tryck (8): ... kPa eller pumpdiagram (9): ...

| 3.1.2. | Insprutningssystem |
| --- | --- |

3.1.2.

Insprutningssystem

| 3.1.2.1. | Pump |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pump

| 3.1.2.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.1.3. | Bränslemängd: ... mm1
   (8) per slag vid motorvarvtal ... min-1 vid full insprutning, eller pumpdiagram (8)
   (9) ...
  Ange använd metod: på motor/i pumpprovbänk (9)

  Om systemet har laddtrycksreglering skall lämnas en tabell eller ett diagram över bränsleförsörjningen och laddtrycket som funktion av motorvarvtalet. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Bränslemängd: ... mm1
   (8) per slag vid motorvarvtal ... min-1 vid full insprutning, eller pumpdiagram (8)
   (9) ...

Ange använd metod: på motor/i pumpprovbänk (9)

Om systemet har laddtrycksreglering skall lämnas en tabell eller ett diagram över bränsleförsörjningen och laddtrycket som funktion av motorvarvtalet.

| 3.1.2.1.4. | Förställning av insprutning |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Förställning av insprutning

| 3.1.2.1.4.1. | Förställningskurva (8) ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Förställningskurva (8) ...

| 3.1.2.1.4.2. | Statisk förställning (8): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Statisk förställning (8): ...

| 3.1.2.2. | Tryckrör |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Tryckrör

| 3.1.2.2.1. | Längd: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Längd: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Innerdiameter: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Innerdiameter: ... mm

| 3.1.2.3. | Insprutare |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Insprutare

| 3.1.2.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.3.3. | Öppningstryck ... kPa (8)

  eller karakteristikdiagram (8)
   (9): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

Öppningstryck ... kPa (8)

eller karakteristikdiagram (8)
   (9): ...

| 3.1.2.4. | Regulator |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Regulator

| 3.1.2.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.4.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.4.3. | Varvtal då begränsningen påbörjas vid full belastning: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Varvtal då begränsningen påbörjas vid full belastning: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Högsta varvtal vid obelastad motor: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Högsta varvtal vid obelastad motor: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Tomgångsvarvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Tomgångsvarvtal: ... min-1

| 3.1.3. | Köldstartsystem |
| --- | --- |

3.1.3.

Köldstartsystem

| 3.1.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Typ(er): ...

| 3.1.3.3. | Beskrivning: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Beskrivning: ...

| 3.1.3.4. | Extra starthjälp: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Extra starthjälp: ...

| 3.1.3.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.3.4.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Typ: ...

| 3.2. | Gasmotorer
   (10) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Bränsle: naturgas/gasol (11) |
| --- | --- |

3.2.1.

Bränsle: naturgas/gasol (11)

| 3.2.2. | Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (12) |
| --- | --- |

3.2.2.

Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (12)

| 3.2.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.2.3. | Antal tryckreduceringssteg: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Antal tryckreduceringssteg: ...

| 3.2.2.4. | Tryck i slutsteget: min ... kPa, max ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Tryck i slutsteget: min ... kPa, max ... kPa

| 3.2.2.5. | Antal huvudinställningspunkter: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Antal huvudinställningspunkter:

| 3.2.2.6. | Antal inställningspunkter för tomgång: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Antal inställningspunkter för tomgång: ...

| 3.2.2.7. | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.3. | Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (11) |
| --- | --- |

3.2.3.

Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (11)

| 3.2.3.1. | Reglering av bränsle-luftförhållandet: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Reglering av bränsle-luftförhållandet: ...

| 3.2.3.2. | Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ...

| 3.2.3.3. | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.4. | Blandarenhet: |
| --- | --- |

3.2.4.

Blandarenhet:

| 3.2.4.1. | Antal: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Antal: ...

| 3.2.4.2. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Fabrikat: ...

| 3.2.4.3. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Typ(er): ...

| 3.2.4.4. | Placering: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Placering: ...

| 3.2.4.5. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.4.6. | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.5. | Insprutning via inloppsgrenrör |
| --- | --- |

3.2.5.

Insprutning via inloppsgrenrör

| 3.2.5.1. | Insprutning: enpunkts/flerpunkts (13) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Insprutning: enpunkts/flerpunkts (13)

| 3.2.5.2. | Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (13) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (13)

| 3.2.5.3. | Insprutningsutrustning |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Insprutningsutrustning

| 3.2.5.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.3.3. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.5.3.4. | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Intygsnummer enligt 1999/96/EG:

| 3.2.5.4. | Matarpump (i tillämpliga fall): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Matarpump (i tillämpliga fall):

| 3.2.5.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.4.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.4.3 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.5.5. | Insprutare: |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Insprutare:

| 3.2.5.5.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.5.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.5.3. | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.6. | Direktinsprutning |
| --- | --- |

3.2.6.

Direktinsprutning

| 3.2.6.1. | Insprutningspump/tryckregulator (13) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Insprutningspump/tryckregulator (13)

| 3.2.6.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.6.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Typ(er): ...

| 3.2.6.1.3 | Insprutningstidpunkt: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Insprutningstidpunkt: ...

| 3.2.6.1.4. | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.6.2. | Insprutare |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Insprutare

| 3.2.6.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.6.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.6.2.3. | Öppningstryck eller karakteristikdiagram (14): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Öppningstryck eller karakteristikdiagram (14): ...

| 3.2.6.2.4. | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.7. | Elektronisk styrenhet (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektronisk styrenhet (ECU)

| 3.2.7.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.7.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Typ(er): ...

| 3.2.7.3. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.8. | Utrustning som är specifik för drift på naturgas |
| --- | --- |

3.2.8.

Utrustning som är specifik för drift på naturgas

| 3.2.8.1. | Variant 1
  (enbart vid godkännanden av motorer för flera bestämda bränslesammansättningar) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Variant 1

(enbart vid godkännanden av motorer för flera bestämda bränslesammansättningar)

| 3.2.8.1.1. | Bränslesammansättning:








  metan (CH4): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etan (C2H6): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| propan (C3H8): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| butan (C4H10): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| C5/C5+: | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| syrgas (O2): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| inerta gaser (N2, He usw.): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |

3.2.8.1.1.

Bränslesammansättning:

metan (CH4):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

etan (C2H6):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

propan (C3H8):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

butan (C4H10):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

C5/C5+:

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

syrgas (O2):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

inerta gaser (N2, He usw.):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

| 3.2.8.1.2. | Insprutare (en eller flera) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Insprutare (en eller flera)

| 3.2.8.1.2.1. | Fabrikat (ett eller flera): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Fabrikat (ett eller flera): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.8.1.3. | Övrigt (i tillämpliga fall) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Övrigt (i tillämpliga fall)

| 3.2.8.2. | Variant 2
  (enbart vid godkännanden för flera bestämda bränslesammansättningar) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Variant 2

(enbart vid godkännanden för flera bestämda bränslesammansättningar)

4.   Ventiltider

| 4.1. | Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande uppgifter): |
| --- | --- |

4.1.

Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande uppgifter):

| 4.2. | Referens- eller inställningsområden (15): ... |
| --- | --- |

4.2.

Referens- eller inställningsområden (15): ...

5.   Tändsystem (endast för motorer med gnisttändning)

| 5.1. | Typ av tändsystem: gemensam tändspole för tändstiften/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (15) |
| --- | --- |

5.1.

Typ av tändsystem: gemensam tändspole för tändstiften/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (15)

| 5.2. | Tändstyrenhet |
| --- | --- |

5.2.

Tändstyrenhet

| 5.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Fabrikat: ...

| 5.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Typ(er): ...

| 5.3. | Tändförställningskurva/tändförställningsdiagram (15)
   (16): ... |
| --- | --- |

5.3.

Tändförställningskurva/tändförställningsdiagram (15)
   (16): ...

| 5.4. | Tändningsinställning (17): ... grader före ÖD vid ett varvtal av ... min-1 och ett MAP av ... kPa |
| --- | --- |

5.4.

Tändningsinställning (17): ... grader före ÖD vid ett varvtal av ... min-1 och ett MAP av ... kPa

| 5.5. | Tändstift |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Fabrikat: ...

| 5.5.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Typ(er): ...

| 5.5.3. | Gnistgap:mm ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Gnistgap:mm ... mm

| 5.6. | Tändspole/tändspolar |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Fabrikat: ...

| 5.6.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Typ(er): ...

6.   Hjälpaggregat som drivs av motorn

Motorn skall undergå provning med de hjälpaggregat påmonterade som behövs för driften av motorn (fläkt, vattenpump osv.) enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (18)och under de driftsförhållanden som är angivna i samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (19), bilaga I, punkt 5.1.1.

| 6.1. | Hjälpaggregat som skall monteras på inför provningen
  Om det är omöjligt eller praktiskt olämpligt att ha hjälpaggregaten påmonterade i provbänken, skall effekten som de förbrukar bestämmas och därefter subtraheras från den uppmätta motoreffekten i hela det driftsområde som används under provcyklerna (en eller flera) |
| --- | --- |

6.1.

Hjälpaggregat som skall monteras på inför provningen

Om det är omöjligt eller praktiskt olämpligt att ha hjälpaggregaten påmonterade i provbänken, skall effekten som de förbrukar bestämmas och därefter subtraheras från den uppmätta motoreffekten i hela det driftsområde som används under provcyklerna (en eller flera)

| 6.2. | Hjälpaggregat som skall monteras av inför provningen
  Hjälpaggregat som behövs enbart för driften av hela fordonet (tryckluftskompressor, luftkonditioneringsanläggning osv.) skall tas bort före provningen. I de fall hjälpaggregaten inte går att ta bort får effekten som de förbrukar bestämmas och därefter adderas till den uppmätta motoreffekten i hela det driftsområdet som används under provcyklerna (en eller flera). |
| --- | --- |

6.2.

Hjälpaggregat som skall monteras av inför provningen

Hjälpaggregat som behövs enbart för driften av hela fordonet (tryckluftskompressor, luftkonditioneringsanläggning osv.) skall tas bort före provningen. I de fall hjälpaggregaten inte går att ta bort får effekten som de förbrukar bestämmas och därefter adderas till den uppmätta motoreffekten i hela det driftsområdet som används under provcyklerna (en eller flera).

7.   Kompletterande information om provningsförhållanden

| 7.1. | Smörjmedel |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

Fabrikat: ...

| 7.1.2. | Typ: ...
  (Om bränslet är blandat med smörjmedel skall procenttalet olja i blandningen anges): ... |
| --- | --- |

7.1.2.

Typ: ...

(Om bränslet är blandat med smörjmedel skall procenttalet olja i blandningen anges): ...

| 7.2. | Hjälpaggregat som drivs av motorn (om sådana finns)
  Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten behöver bara bestämmas om






  — | hjälpaggregat som behövs för motorns drift inte är monterade på motorn och/eller |
| --- | --- | --- |

7.2.

Hjälpaggregat som drivs av motorn (om sådana finns)

Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten behöver bara bestämmas om

—

hjälpaggregat som behövs för motorns drift inte är monterade på motorn och/eller

| — | hjälpaggregat som inte behövs för motorns drift är monterade på motorn. |
| --- | --- |

—

hjälpaggregat som inte behövs för motorns drift är monterade på motorn.

| 7.2.1. | Uppräkning av hjälpaggregaten inklusive kortfattade uppgifter om dem: ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Uppräkning av hjälpaggregaten inklusive kortfattade uppgifter om dem: ...

| 7.2.2. | Effekt som förbrukas vid olika motorvarvtal:












  Utrustning | Förbrukad effekt (kW) |
| --- | --- | --- |
| Tomgång | Låga varvtal | Höga varvtal | Varvtal A (20) | Varvtal B (20) | Varvtal C (20) | Referensvarvtal (21) |
| P(a)
  Hjälpaggregat som behövs för motorns drift (effekten subtra-heras från den uppmätta motoreffekten). | | | | | | | |
| P(b)
  Hjälpaggregat som inte behövs för motorns drift (effekten adderas till den uppmätta motoreffekten). Se punkt 6.2. | | | | | | | |

7.2.2.

Effekt som förbrukas vid olika motorvarvtal:

Utrustning

Förbrukad effekt (kW)

Tomgång

Låga varvtal

Höga varvtal

Varvtal A (20)

Varvtal B (20)

Varvtal C (20)

Referensvarvtal (21)

P(a)

Hjälpaggregat som behövs för motorns drift (effekten subtra-heras från den uppmätta motoreffekten).

P(b)

Hjälpaggregat som inte behövs för motorns drift (effekten adderas till den uppmätta motoreffekten). Se punkt 6.2.

8.   Motorprestanda

| 8.1. | Motorvarvtal (22)

  Låga varvtalet (nlo): ... min-1

  Höga varvtalet (nhi): ... min-1

  För ESC- och ELR-cyklerna
  Tomgång: ... min-1 Varvtal A: ... min-1

  Varvtal B: ... min-1

  Varvtal C: ... min-1

  För ETC-cykeln
  Referensvarvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

8.1.

Motorvarvtal (22)

Låga varvtalet (nlo): ... min-1

Höga varvtalet (nhi): ... min-1

För ESC- och ELR-cyklerna

Tomgång: ... min-1 Varvtal A: ... min-1

Varvtal B: ... min-1

Varvtal C: ... min-1

För ETC-cykeln

Referensvarvtal: ... min-1

| 8.2. | Motoreffekt (kW) (uppmätt i enlighet med bestämmelserna i direktiv 80/1269/EEG (23),senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (24) | Motorvarvtal |
| --- | --- | --- |
| Tomgång | Varvtal A (25) | Varvtal B (25) | Varvtal C (25) | Referensvarvtal (26) |
| P(m)
  Effekt uppmätt i provbänken | | | | | |
| P(a) | | | | | |
| Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras på inför provningen (punkt 6.1). | | | | | |
| — Monterade | | | | | |
| — Ej monterade | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| P(b)
  Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras av inför provningen (punkt 6.2).
  — Monterade
  — Ej monterade | | | | | |
| P(n) | | | | | |
| Motoreffekt netto | | | | | |
| = P(m) — P(a) + P(b) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.

Motoreffekt (kW) (uppmätt i enlighet med bestämmelserna i direktiv 80/1269/EEG (23),senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (24)

Motorvarvtal

Tomgång

Varvtal A (25)

Varvtal B (25)

Varvtal C (25)

Referensvarvtal (26)

P(m)

Effekt uppmätt i provbänken

P(a)

Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras på inför provningen (punkt 6.1).

— Monterade

— Ej monterade

0

0

0

0

0

P(b)

Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras av inför provningen (punkt 6.2).

— Monterade

— Ej monterade

P(n)

Motoreffekt netto

= P(m) — P(a) + P(b)

0

0

0

0

0

| 8.3 | Dynamometerinställningar (kW)
  Dynamometerinställningarna för ESC- och ELR-proven och för ETC-provets referenscykel skall vara baserade på nettomotoreffekten P(n) i punkt 8.2. Motorn bör monteras i provbänken i ”nettoskick”, dvs. med enbart de hjälpaggregat som behövs för motorns drift. I det fallet är P(m) lika med P(n). Om det är omöjligt eller praktiskt olämpligt att köra motorn i nettoskick, skall dynamometerinställningarna korrigeras till nettoförhållanden med hjälp av formeln i tabellen ovan. |
| --- | --- |

8.3

Dynamometerinställningar (kW)

Dynamometerinställningarna för ESC- och ELR-proven och för ETC-provets referenscykel skall vara baserade på nettomotoreffekten P(n) i punkt 8.2. Motorn bör monteras i provbänken i ”nettoskick”, dvs. med enbart de hjälpaggregat som behövs för motorns drift. I det fallet är P(m) lika med P(n). Om det är omöjligt eller praktiskt olämpligt att köra motorn i nettoskick, skall dynamometerinställningarna korrigeras till nettoförhållanden med hjälp av formeln i tabellen ovan.

| 8.3.1 | ESC- och ELR-prov
  Dynamometerinställningarna räknas fram med formeln i bilaga III, tillägg 1, punkt 1.2.









  Procent belastning | Motorvarvtal |
| --- | --- | --- |
| Tomgång | Varvtal A | Varvtal B | Varvtal C |
| 10 | - - - | | | |
| 25 | - - - | | | |
| 50 | - - - | | | |
| 75 | - - - | | | |
| 100 | - - - | | | |

8.3.1

ESC- och ELR-prov

Dynamometerinställningarna räknas fram med formeln i bilaga III, tillägg 1, punkt 1.2.

Procent belastning

Motorvarvtal

Tomgång

Varvtal A

Varvtal B

Varvtal C

10

- - -

25

- - -

50

- - -

75

- - -

100

- - -

| 8.3.2 | ETC-prov
  Om motorn inte provas i nettoskick, skall användas en korrektionsformel för omvandling av den effekt eller det arbete som provcykeln genererat och som bestämts i enlighet med bilaga III, tillägg 2, punkt 3, till nettoeffekten eller nettoarbetet från provcykeln. Denna korrektionsformel skall tillhandahållas av motortillverkaren för hela det driftsområde som används under provcykeln, och den skall godkännas av Tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

8.3.2

Om motorn inte provas i nettoskick, skall användas en korrektionsformel för omvandling av den effekt eller det arbete som provcykeln genererat och som bestämts i enlighet med bilaga III, tillägg 2, punkt 3, till nettoeffekten eller nettoarbetet från provcykeln. Denna korrektionsformel skall tillhandahållas av motortillverkaren för hela det driftsområde som används under provcykeln, och den skall godkännas av Tekniska tjänsten.

---

(1)  I fallet icke-konventionella motorer och system skall tillverkaren lämna uppgifter som motsvarar dem som anges här.

(2)  Stryk det ej det tillämpliga.

(3)  Ange tolerans.

(4)  Stryk det ej det tillämpliga.

(5)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 46.

(6)  EGT L 334, 28.12.1999, s. 32

(7)  Stryk det ej det tillämpliga.

(8)  Ange tolerans.

(9)  Stryk det ej det tillämpliga.

(10)  Om systemen är utformade på annat sätt skall motsvarande uppgifter lämnas (avseende punkt 3.2).

(11)  Stryk det ej det tillämpliga.

(12)  Ange tolerans.

(13)  Stryk det ej det tillämpliga.

(14)  Ange tolerans.

(15)  Stryk det ej det tillämpliga.

(16)  Ange tolerans.

(17)  Ange tolerans.

(18)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 46.

(19)  EGT L 334, 28.12.1999, s. 32
  .

(20)  ESC-prof.

(21)  Enbart ETC-prov.

(22)  Ange toleransen, som skall hålla sig inom ± 3 % av de värden tillverkaren uppgett.

(23)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 46.

(24)  EGT L 334, 28.12.1999, s. 32
  .

(25)  ESC-prof.

(26)  Enbart ETC-prov.

Tillägg 2

GRUNDLÄGGANDE TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR MOTORFAMILJEN

1.   Gemensamma parametrar

| 1.1 | Förbränningscykel: ... |
| --- | --- |

1.1

Förbränningscykel: ...

| 1.2 | Kylmedel: ... |
| --- | --- |

1.2

Kylmedel: ...

| 1.3 | Antal cylindrar (1) ... |
| --- | --- |

1.3

Antal cylindrar (1) ...

| 1.4 | Slagvolym per cylinder: ... |
| --- | --- |

1.4

Slagvolym per cylinder: ...

| 1.5 | Luftinloppssystem: ... |
| --- | --- |

1.5

Luftinloppssystem: ...

| 1.6 | Förbränningsrummets typ/utformning: ... |
| --- | --- |

1.6

Förbränningsrummets typ/utformning: ...

| 1.7 | Ventiler och kanaler — konfiguration, storlek och antal: ... |
| --- | --- |

1.7

Ventiler och kanaler — konfiguration, storlek och antal: ...

| 1.8 | Bränsleförsörjningssystem: ... |
| --- | --- |

1.8

Bränsleförsörjningssystem: ...

| 1.9 | Tändsystem (gasmotorer): ... |
| --- | --- |

1.9

Tändsystem (gasmotorer): ...

| 1.10 | Diverse funktioner:






  — | laddluftkylsystem (1) ... |
| --- | --- | --- |

1.10

Diverse funktioner:

—

laddluftkylsystem (1) ...

| — | avgasåterföring (EGR) (1): ... |
| --- | --- |

—

avgasåterföring (EGR) (1): ...

| — | vatteninsprutning/emulsion (1): ... |
| --- | --- |

—

vatteninsprutning/emulsion (1): ...

| — | luftinsprutning (1): ... |
| --- | --- |

—

luftinsprutning (1): ...

| 1.11 | Avgasefterbehandling (1): ...
  Bevis för att motorn har likvärdigt (eller för grundmotorn lägsta) förhållande mellan systemeffekt och bränslemängd per slag enligt diagram nummer: ... |
| --- | --- |

1.11

Avgasefterbehandling (1): ...

Bevis för att motorn har likvärdigt (eller för grundmotorn lägsta) förhållande mellan systemeffekt och bränslemängd per slag enligt diagram nummer: ...

2.   Tabeller över motorfamiljer

| 2.1 | Dieselmotorfamiljens namn: ... |
| --- | --- |

2.1

Dieselmotorfamiljens namn: ...

| 2.1.1 | Specifikation av motorerna inom denna familj: ... | Grundmotor |
| --- | --- | --- |
| Motortyp | | | | | |
| Antal cylindrar | | | | | |
| Nominellt varvtal (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd
  per slag (mm3) | | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Varvtal vid maximalt vridmoment (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd
  per slag (mm3) | | | | | |
| Maximalt vridmoment (Nm) | | | | | |
| Varvtal vid låg tomgång (min-1) | | | | | |
| Slagvolym (i % av grundmotorns) | | | | | 100 |

2.1.1

Specifikation av motorerna inom denna familj: ...

Grundmotor

Motortyp

Antal cylindrar

Nominellt varvtal (min-1)

Bränslemängd

per slag (mm3)

Nominell nettoeffekt (kW)

Varvtal vid maximalt vridmoment (min-1)

Bränslemängd

per slag (mm3)

Maximalt vridmoment (Nm)

Varvtal vid låg tomgång (min-1)

Slagvolym (i % av grundmotorns)

100

| 2.2 | Gasmotorfamiljens namn: |
| --- | --- |

2.2

Gasmotorfamiljens namn:

| 2.2.1 | Specifikation av motorerna inom denna familj: ... | Grundmotor |
| --- | --- | --- |
| Motortyp | | | | | |
| Antal cylindrar | | | | | |
| Nominellt varvtal (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mg) | | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Varvtal vid maximalt vridmoment (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd
  per slag (mm3) | | | | | |
| Maximalt vridmoment (Nm) | | | | | |
| Varvtal vid låg tomgång (min-1) | | | | | |
| Slagvolym (i % av grundmotorns) | | | | | 100 |
| Tändningsinställning | | | | | |
| Avgasåterföringsflöde (EGR) | | | | | |
| Luftpump, ja/nej | | | | | |
| Luftpumpens verkliga flöde | | | | | |

2.2.1

Specifikation av motorerna inom denna familj: ...

Grundmotor

Motortyp

Antal cylindrar

Nominellt varvtal (min-1)

Bränslemängd per slag (mg)

Nominell nettoeffekt (kW)

Varvtal vid maximalt vridmoment (min-1)

Bränslemängd

per slag (mm3)

Maximalt vridmoment (Nm)

Varvtal vid låg tomgång (min-1)

Slagvolym (i % av grundmotorns)

100

Tändningsinställning

Avgasåterföringsflöde (EGR)

Luftpump, ja/nej

Luftpumpens verkliga flöde

---

(1)  Skriv ett streck (—) om uppgiften inte är tillämplig.

Tillägg 3

GRUNDLÄGGANDE TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR MOTORTYPEN INOM FAMILJEN (1)

1.   Motor

| 1.1. | Tillverkare: ... |
| --- | --- |

1.1.

Tillverkare: ...

| 1.2 | Tillverkarens motorbeteckning: ... |
| --- | --- |

1.2

Tillverkarens motorbeteckning: ...

| 1.3 | Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (2) |
| --- | --- |

1.3

Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (2)

| 1.4 | Antal cylindrar och cylinderarrangemang: ... |
| --- | --- |

1.4

Antal cylindrar och cylinderarrangemang: ...

| 1.4.1 | Cylinderdiameter: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1

Cylinderdiameter: ... mm

| 1.4.2 | Slaglängd: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2

Slaglängd: ... mm

| 1.4.3 | Tändningsföljd: ... |
| --- | --- |

1.4.3

Tändningsföljd: ...

| 1.5 | Slagvolym: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5

Slagvolym: ... cm3

| 1.6 | Volymkompressionsförhållande (3) ... |
| --- | --- |

1.6

Volymkompressionsförhållande (3) ...

| 1.7 | Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ... |
| --- | --- |

1.7

Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ...

| 1.8 | Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanal: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8

Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanal: ... cm2

| 1.9 | Tomgångsvarvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9

Tomgångsvarvtal: ... min-1

| 1.10 | Maximal nettoeffekt: ... kW vid varvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.10

Maximal nettoeffekt: ... kW vid varvtal: ... min-1

| 1.11 | Maximalt tillåtet varvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11

Maximalt tillåtet varvtal: ... min-1

| 1.12 | Maximalt nettovridmoment: ... Nm vid varvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.12

Maximalt nettovridmoment: ... Nm vid varvtal: ... min-1

| 1.13 | Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (4) |
| --- | --- |

1.13

Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (4)

| 1.14 | Bränsle: Diesel/gasol/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (4) |
| --- | --- |

1.14

Bränsle: Diesel/gasol/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (4)

| 1.15 | Kylsystem |
| --- | --- |

1.15

| 1.15.1 | Vätska |
| --- | --- |

1.15.1

Vätska

| 1.15.1.1 | Slag av vätska: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1

Slag av vätska: ...

| 1.15.1.2 | Cirkulationspump(ar): ja/nej (4) |
| --- | --- |

1.15.1.2

Cirkulationspump(ar): ja/nej (4)

| 1.15.1.3 | Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3

Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.1.4 | Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4

Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.2 | Luft |
| --- | --- |

1.15.2

Luft

| 1.15.2.1 | Fläkt: ja/nej (4) |
| --- | --- |

1.15.2.1

Fläkt: ja/nej (4)

| 1.15.2.2 | Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2

Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.2.3 | Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3

Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

| 1.16 | Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren |
| --- | --- |

1.16

| 1.16.1 | Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K |
| --- | --- |

1.16.1

Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K

| 1.16.2 | Luftkylning:Referenspunkt:
  ... Högsta temperatur vid referenspunkten: ... K |
| --- | --- |

1.16.2

Luftkylning:Referenspunkt:

... Högsta temperatur vid referenspunkten: ... K

| 1.16.3 | Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ... K |
| --- | --- |

1.16.3

Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ... K

| 1.16.4 | Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören (ett eller flera) vilken ligger intill avgasgrenrörens (ett eller flera) eller turboladdarnas (en eller flera) utloppsfläns(ar): ... K |
| --- | --- |

1.16.4

Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören (ett eller flera) vilken ligger intill avgasgrenrörens (ett eller flera) eller turboladdarnas (en eller flera) utloppsfläns(ar): ... K

| 1.16.5 | Bränsletemperatur: min ... K, max ... K
  för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för naturgasmotorer vid tryckregulatorns slutsteg |
| --- | --- |

1.16.5

Bränsletemperatur: min ... K, max ... K

för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för naturgasmotorer vid tryckregulatorns slutsteg

| 1.16.6 | Bränsletryck: min ... kPa, max ... kPa
  vid tryckregulatorns slutsteg, enbart för naturgasmotorer |
| --- | --- |

1.16.6

Bränsletryck: min ... kPa, max ... kPa

vid tryckregulatorns slutsteg, enbart för naturgasmotorer

| 1.16.7 | Smörjmedelstemperatur: min ... K, max ... K |
| --- | --- |

1.16.7

Smörjmedelstemperatur: min ... K, max ... K

| 1.17 | Överladdare: ja/nej (5) |
| --- | --- |

1.17

Överladdare: ja/nej (5)

| 1.17.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Fabrikat: ...

| 1.17.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Typ: ...

| 1.17.3 | Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ... |
| --- | --- |

1.17.3

Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ...

| 1.17.4 | Laddluftkylare: ja/nej (5) |
| --- | --- |

1.17.4

Laddluftkylare: ja/nej (5)

| 1.18 | Insugningssystem |
| --- | --- |

1.18

| 1.18 | Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (6)och under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (7) ... kPa |
| --- | --- |

1.18

Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (6)och under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (7) ... kPa

| 1.19 | Avgasssystem
  Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (6)och under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (7) ... kPa
  Avgassystemets volym: ... cm3 |
| --- | --- |

1.19

Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (6)och under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (7) ... kPa

Avgassystemets volym: ... cm3

2.   Åtgärder mot luftföroreningar

| 2.1 | Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): ... |
| --- | --- |

2.1

Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): ...

| 2.2 | Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana anordningar finns och inte omfattas av någon annan rubrik) ... |
| --- | --- |

2.2

Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana anordningar finns och inte omfattas av någon annan rubrik) ...

| 2.2.1 | Katalysator: ja/nej (5) |
| --- | --- |

2.2.1

Katalysator: ja/nej (5)

| 2.2.1.1 | Antal katalysatorer och katalysatorelement: |
| --- | --- |

2.2.1.1

Antal katalysatorer och katalysatorelement:

| 2.2.1.2 | Katalysatorns dimensioner, form och volym: ... |
| --- | --- |

2.2.1.2

Katalysatorns dimensioner, form och volym: ...

| 2.2.1.3 | Typ av katalys: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3

Typ av katalys: ...

| 2.2.1.4 | Totalt ädelmetallinnehåll: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4

Totalt ädelmetallinnehåll: ...

| 2.2.1.5 | Relativ koncentration: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5

Relativ koncentration: ...

| 2.2.1.6 | Substrat (struktur och material): ... |
| --- | --- |

2.2.1.6

Substrat (struktur och material): ...

| 2.2.1.7 | Celltäthet: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7

Celltäthet: ...

| 2.2.1.8 | Typ av katalysatorhölje: ... |
| --- | --- |

2.2.1.8

Typ av katalysatorhölje: ...

| 2.2.1.9 | Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): |
| --- | --- |

2.2.1.9

Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen):

| 2.2.2 | Syreavkännare: ja/nej (8) |
| --- | --- |

2.2.2

Syreavkännare: ja/nej (8)

| 2.2.2.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.2.2.1

Fabrikat: ...

| 2.2.2.2. | Typ ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Typ ...

| 2.2.2.3. | Placering ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Placering ...

| 2.2.3 | Luftinsprutning: ja/nej (8) |
| --- | --- |

2.2.3

Luftinsprutning: ja/nej (8)

| 2.2.3.1 | Typ (pulserande luft, luftpump osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1

Typ (pulserande luft, luftpump osv.): ...

| 2.2.4 | Avgasåterföring (EGR): ja/nej (8) |
| --- | --- |

2.2.4

Avgasåterföring (EGR): ja/nej (8)

| 2.2.4.1 | Tekniska specifikationer (flöde osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1

Tekniska specifikationer (flöde osv.): ...

| 2.2.5 | Partikelfälla: ja/nej (8): ... |
| --- | --- |

2.2.5

Partikelfälla: ja/nej (8): ...

| 2.2.5.1 | Partikelfällans dimensioner, form och volym: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1

Partikelfällans dimensioner, form och volym: ...

| 2.2.5.2 | Partikelfällans typ och konstruktion: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2

Partikelfällans typ och konstruktion: ...

| 2.2.5.3 | Placering (referensavstånd i avgasledningen): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3

Placering (referensavstånd i avgasledningen): ...

| 2.2.5.4 | Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4

Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning: ...

| 2.2.6 | Andra system: ja/nej (8) |
| --- | --- |

2.2.6

Andra system: ja/nej (8)

| 2.2.6.1 | Beskrivning och funktionssätt: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1

Beskrivning och funktionssätt: ...

3.   Bränslesystem

| 3.1 | Dieselmotorer |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Matarpump
  Tryck (9) ... kPa eller pumpfiagram (8): ... |
| --- | --- |

3.1.1

Matarpump

Tryck (9) ... kPa eller pumpfiagram (8): ...

| 3.1.2 | Insprutningssystem |
| --- | --- |

3.1.2

Insprutningssystem

| 3.1.2.1 | Pump |
| --- | --- |

3.1.2.1

Pump

| 3.1.2.1.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1

Fabrikat: ...

| 3.1.2.1.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2

Typ(er): ...

| 3.1.2.1.3 | Bränslemängd: ... mm3
   (9) per slag vid motorvarvtal: ... min-1 vid full insprutning, eller pumpdiagram (8)
   (9): ...
  Ange använd metod: på motor/i pumpprovbänk (8)

  Om systemet har laddtrycksreglering skall lämnas en tabell eller ett diagram över bränsleförsörjningen och laddtrycket som funktion av motorvarvtalet. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3

Bränslemängd: ... mm3
   (9) per slag vid motorvarvtal: ... min-1 vid full insprutning, eller pumpdiagram (8)
   (9): ...

Ange använd metod: på motor/i pumpprovbänk (8)

Om systemet har laddtrycksreglering skall lämnas en tabell eller ett diagram över bränsleförsörjningen och laddtrycket som funktion av motorvarvtalet.

| 3.1.2.1.4 | Förställning av insprutning |
| --- | --- |

3.1.2.1.4

Förställning av insprutning

| 3.1.2.1.4.1 | Förställningskurva (9): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1

Förställningskurva (9): ...

| 3.1.2.1.4.2 | Statisk förställning (9): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2

Statisk förställning (9): ...

| 3.1.2.2 | Tryckrör |
| --- | --- |

3.1.2.2

Tryckrör

| 3.1.2.2.1 | Längd: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1

Längd: ... mm

| 3.1.2.2.2 | Innerdiameter: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2

Innerdiameter: ... mm

| 3.1.2.3 | Insprutare |
| --- | --- |

3.1.2.3

Insprutare

| 3.1.2.3.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1

Fabrikat: ...

| 3.1.2.3.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2

Typ(er): ...

| 3.1.2.3.3. | Öppningstryck: ... kPA (10) eller karakreristikdiagram (10)
   (11) |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

Öppningstryck: ... kPA (10) eller karakreristikdiagram (10)
   (11)

| 3.1.2.4 | Regulator |
| --- | --- |

3.1.2.4

Regulator

| 3.1.2.4.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1

Fabrikat: ...

| 3.1.2.4.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2

Typ(er): ...

| 3.1.2.4.3 | Varvtal då begränsningen påbörjas vid full belastning: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3

Varvtal då begränsningen påbörjas vid full belastning: ... min-1

| 3.1.2.4.4 | Högsta varvtal vid obelastad motor: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4

Högsta varvtal vid obelastad motor: ... min-1

| 3.1.2.4.5 | Tomgångsvarvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5

Tomgångsvarvtal: ... min-1

| 3.1.3 | Köldstartsystem |
| --- | --- |

3.1.3

Köldstartsystem

| 3.1.3.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.1

Fabrikat: ...

| 3.1.3.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2

Typ(er): ...

| 3.1.3.3 | Beskrivning: |
| --- | --- |

3.1.3.3

Beskrivning:

| 3.1.3.4 | Extra starthjälp: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4

Extra starthjälp: ...

| 3.1.3.4.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1

Fabrikat: ...

| 3.1.3.4.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2

Typ: ...

| 3.2. | Gasmotorer
   (12) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Bränsle: naturgas/gasol (11) |
| --- | --- |

3.2.1.

Bränsle: naturgas/gasol (11)

| 3.2.2 | Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (10) |
| --- | --- |

3.2.2

Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (10)

| 3.2.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.2.3 | Antal tryckreduceringssteg: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3

Antal tryckreduceringssteg: ...

| 3.2.2.4 | Tryck i slutsteget: min ... kPa, max. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4

Tryck i slutsteget: min ... kPa, max. ... kPa

| 3.2.2.5 | Antal huvudinställningspunkter: ... |
| --- | --- |

3.2.2.5

Antal huvudinställningspunkter: ...

| 3.2.2.6 | Antal inställningspunkter för tomgång: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6

Antal inställningspunkter för tomgång: ...

| 3.2.2.7 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.3 | Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (13) |
| --- | --- |

3.2.3

Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (13)

| 3.2.3.1 | Reglering av bränsle-luftförhållande: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1

Reglering av bränsle-luftförhållande: ...

| 3.2.3.2 | Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2

Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ...

| 3.2.3.3 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.4 | Blandarenhet: |
| --- | --- |

3.2.4

Blandarenhet:

| 3.2.4.1 | Antal: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1

Antal: ...

| 3.2.4.2 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.4.2

Fabrikat: ...

| 3.2.4.3 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3

Typ(er): ...

| 3.2.4.4 | Placering: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4

Placering: ...

| 3.2.4.5 | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.4.6 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.5 | Insprutning via inloppsgrenrör |
| --- | --- |

3.2.5

Insprutning via inloppsgrenrör

| 3.2.5.1 | Insprutning: enpunkts/flerpunkts (13) |
| --- | --- |

3.2.5.1

Insprutning: enpunkts/flerpunkts (13)

| 3.2.5.2 | Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (13) |
| --- | --- |

3.2.5.2

Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (13)

| 3.2.5.3 | Insprutningsutrustning |
| --- | --- |

3.2.5.3

Insprutningsutrustning

| 3.2.5.3.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1

Fabrikat: ...

| 3.2.5.3.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2

Typ(er): ...

| 3.2.5.3.3 | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.5.3.4 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.5.4 | Matarpump (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4

Matarpump (i tillämpliga fall): ...

| 3.2.5.4.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1

Fabrikat: ...

| 3.2.5.4.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2

Typ(er): ...

| 3.2.5.4.3 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.5.5 | Insprutare: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5

Insprutare: ...

| 3.2.5.5.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1

Fabrikat: ...

| 3.2.5.5.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2

Typ(er): ...

| 3.2.5.5.3 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.6 | Direktinsprutning |
| --- | --- |

3.2.6

Direktinsprutning

| 3.2.6.1 | Insprutningspump/tryckregulator (13) |
| --- | --- |

3.2.6.1

Insprutningspump/tryckregulator (13)

| 3.2.6.1.1 | Fabrikat:(n): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1

Fabrikat:(n): ...

| 3.2.6.1.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2

Typ(er): ...

| 3.2.6.1.3 | Insprutningstidpunkt: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Insprutningstidpunkt: ...

| 3.2.6.1.4 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.6.2 | Insprutare |
| --- | --- |

3.2.6.2

Insprutare

| 3.2.6.2.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1

Fabrikat: ...

| 3.2.6.2.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2

Typ(er): ...

| 3.2.6.2.3 | Öppningstryck eller karakteristikdiagram (14): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3

Öppningstryck eller karakteristikdiagram (14): ...

| 3.2.6.2.4 | Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4

Intygsnummer enligt 1999/96/EG: ...

| 3.2.7 | Elektronisk styrenhet (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7

Elektronisk styrenhet (ECU)

| 3.2.7.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.7.1

Fabrikat: ...

| 3.2.7.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2

Typ(er): ...

| 3.2.7.3 | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.8 | Utrustning som är specifik för drift på naturgas |
| --- | --- |

3.2.8

Utrustning som är specifik för drift på naturgas

| 3.2.8.1 | Variant 1
  (enbart vid godkännanden av motorer för flera bestämda bränslesammansättningar) |
| --- | --- |

3.2.8.1

Variant 1

(enbart vid godkännanden av motorer för flera bestämda bränslesammansättningar)

| 3.2.8.1.1 | Bränslesammansättning:








  metan (CH4): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etan (C2H6): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| propan (C3H8): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| butan (C4H10): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| C5/C5+: | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| syrgas(O2): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |
| inerta gaser (N2, He usw.): | basvärde: ... mol-% | min. ... mol-% | max. ... mol-% |

3.2.8.1.1

Bränslesammansättning:

metan (CH4):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

etan (C2H6):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

propan (C3H8):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

butan (C4H10):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

C5/C5+:

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

syrgas(O2):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

inerta gaser (N2, He usw.):

basvärde: ... mol-%

min. ... mol-%

max. ... mol-%

| 3.2.8.1.2 | Insprutare (en eller flera) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2

Insprutare (en eller flera)

| 3.2.8.1.2.1 | Fabrikat (ett eller flera): |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1

Fabrikat (ett eller flera):

| 3.2.8.1.2.2 | Typ(er): |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2

Typ(er):

| 3.2.8.1.3 | Övrigt (i tillämpliga fall) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3

Övrigt (i tillämpliga fall)

| 3.2.8.2 | Variant 2
  (enbart vid godkännanden för flera bestämda bränslesammansättningar) |
| --- | --- |

3.2.8.2

Variant 2

(enbart vid godkännanden för flera bestämda bränslesammansättningar)

4.   Ventiltider

| 4.1 | Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande uppgifter): ... |
| --- | --- |

4.1

Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande uppgifter): ...

| 4.2 | Referens- eller inställningsområden (15) ... |
| --- | --- |

4.2

Referens- eller inställningsområden (15) ...

5.   Tändsystem (endast för motorer med gnisttändning)

| 5.1. | Typ av tändsystem: gemensam tändspole för tändstiften/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (15) |
| --- | --- |

5.1.

Typ av tändsystem: gemensam tändspole för tändstiften/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (15)

| 5.2 | Tändstyrenhet |
| --- | --- |

5.2

Tändstyrenhet

| 5.2.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.2.1

Fabrikat: ...

| 5.2.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.2.2

Typ(er): ...

| 5.3 | Tändförställningskurva/tändförställningsdiagram (15)
   (16): ... |
| --- | --- |

5.3

Tändförställningskurva/tändförställningsdiagram (15)
   (16): ...

| 5.4 | Tändningsinställning (15) ... rader före ÖD vid ett varvtal av ... min-1 och ett MAP av ... kPa |
| --- | --- |

5.4

Tändningsinställning (15) ... rader före ÖD vid ett varvtal av ... min-1 och ett MAP av ... kPa

| 5.5 | Tändstift |
| --- | --- |

5.5

| 5.5.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Fabrikat: ...

| 5.5.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Typ(er): ...

| 5.5.3. | Gnistgap: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Gnistgap: ... mm

| 5.6 | Tändspole/tändspolar |
| --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.6.1

Fabrikat: ...

| 5.6.2 | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.6.2

Typ(er): ...

---

(1)  Skall uppges för varje motor som ingår i familjen.

(2)  Stryk det ej tillämpliga.

(3)  Ange tolerans.

(4)  Stryk det ej tillämpliga.

(5)  Stryk det ej tillämpliga.

(6)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 46.

(7)  EGT L 334, 28.12.1999, s. 32
  .

(8)  Stryk det ej tillämpliga.

(9)  Ange tolerans.

(10)  Ange tolerans.

(11)  Stryk det ej tillämpliga.

(12)  Om systemen är utformade på annat sätt skall motsvarande uppgifter lämnas (avseende punkt 3.2).

(13)  Stryk det ej tillämpliga.

(14)  Ange tolerans.

(15)  Stryk det ej tillämpliga.

(16)  Ange tolerans.

Tillägg 4

TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR MOTORRELATERADE FORDONSDELAR

| 1. | Inloppssystemets undertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning ... kPa |
| --- | --- |

1.

Inloppssystemets undertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning ... kPa

| 2. | Avgassystemets mottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning ... kPa |
| --- | --- |

2.

Avgassystemets mottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning ... kPa

| 3. | Avgassystemets volym: ... cm3 |
| --- | --- |

3.

Avgassystemets volym: ... cm3

| 4. | Effekt förbrukad av de hjälpaggregat som behövs för driften av motorn enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (1) under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (2), bilaga I, punkt 5.1.1. |
| --- | --- |

4.

Effekt förbrukad av de hjälpaggregat som behövs för driften av motorn enligt vad som är angivet i direktiv 80/1269/EEG (1) under driftsförhållandena enligt samma direktiv, senast ändrat genom direktiv 1999/99/EG
   (2), bilaga I, punkt 5.1.1.

| Utrustning | Förbrukat effekt (kW) vid olika motorvarvtal |
| --- | --- |
| Tomgång | Höga varvtalet | Låga varvtalet | Varv-tal A (3) | Varv-tal B (3) | Varv-tal C (3) | Referens-varvtal (4) |
| P(a)
  Hjälpaggregat som behövs för driften av motorn (subtraheras från den uppmätta motoreffekten). Se bilaga 1, section 6.1. | | | | | | | |

Utrustning

Förbrukat effekt (kW) vid olika motorvarvtal

Tomgång

Höga varvtalet

Låga varvtalet

Varv-tal A (3)

Varv-tal B (3)

Varv-tal C (3)

Referens-varvtal (4)

P(a)

Hjälpaggregat som behövs för driften av motorn (subtraheras från den uppmätta motoreffekten). Se bilaga 1, section 6.1.

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 46.

(2)  EGT L 334, 28.12.1999, s. 32
  .

(3)  ESC test.

(4)  ETC test only.

BILAGA III

PROVNINGSFÖRFARANDE

1.   INLEDNING

1.1.   I den här bilagan beskrivs metoderna för att bestämma utsläppen av gas- och partikelformiga ämnen samt rök från de provade motorerna. Tre provcykler beskrivs, och de skall användas i enlighet med bestämmelserna i bilaga I, punkt 6.2:

| — | ESC: provcykel med 13 stationära steg. |
| --- | --- |

—

ESC: provcykel med 13 stationära steg.

| — | ELR: transienta belastningssteg vid olika varvtal; belastningsstegen utgör tillsammans provningsförfarandet och körs samtidigt. |
| --- | --- |

—

ELR: transienta belastningssteg vid olika varvtal; belastningsstegen utgör tillsammans provningsförfarandet och körs samtidigt.

| — | ETC: en transient uppdelad sekvens av transienta steg. |
| --- | --- |

—

ETC: en transient uppdelad sekvens av transienta steg.

1.2.   Provet skall genomföras med motorn monterad i provbänk och ansluten till en dynamometer.

1.3.   Principer för mätningen

De avgasutsläpp som skall mätas från motorn omfattar gasformiga ämnen (koldioxid, sammanlagda kolväten endast för dieselmotorer vid ESC-prov, icke metankolväten endast för diesel- och motorgas (LPG) motorer vid ETC-prov, metan endast för gasmotorer vid ETC-prov samt kväveoxider), partiklar (enbart dieselmotorer), och rök (enbart dieselmotorer vid ELR-prov). Vidare används ofta koldioxid som spårgas för att bestämma utspädningsförhållandet hos system med del- och fullflödesutspädning. Enligt god branschpraxis är en genomgående mätning av koldioxid ett utmärkt verktyg för att konstatera mätproblem under provningsförloppet.

1.3.1.   ESC-prov

Under en fastställd serie av driftsförhållanden med varmkörd motor skall mängderna av de ovannämnda avgasutsläppen undersökas fortlöpande genom provtagning från de outspädda avgaserna. Provcykeln består av ett antal steg med olika varvtals- och effektvärden, som skall täcka det typiska driftsområdet för dieselmotorer. I varje steg mäts koncentrationerna av alla gasformiga föroreningar, liksom avgasflödet och den avgivna effekten, och de uppmätta värdena viktas sedan. Partikelprovet skall spädas ut med konditionerad omgivningsluft. Under hela provningsförloppet tas ett enda partikelprov, och det samlas upp på lämpliga filter. Antalet gram per kilowattimme av varje utsläppt förorenande ämne skall beräknas enligt anvisningarna i tillägg 1 till denna bilaga. Vidare skall NOx mätas i tre provningspunkter inom det kontrollområde som valts ut av provningsmyndigheten (1) och de uppmätta värdena skall jämföras med de värden som räknats fram från de steg av provcykeln vilka innehåller de utvalda provningspunkterna. Genom denna dubbelkontroll av NOx säkerställer man bestämningen av motorns kapacitet i fråga om utsläppsbegränsning inom motorns typiska driftsområde.

1.3.2.   ELR-prov

Under ett fastställt belastningsresponsprov skall röken från en varmkörd motor analyseras med hjälp av en opacimeter. Provet går ut på att belasta motorn från 10 % till 100 % vid tre olika konstanta motorvarvtal. Vidare skall ett fjärde belastningssteg, som bestäms av provningsmyndigheten (1) köras, och värdet från detta skall jämföras med värdena från de föregående belastningsstegen. Toppvärdet för röken skall bestämmas med hjälp av en medelvärdesalgoritm enligt anvisningarna i tillägg 1 till denna bilaga.

1.3.3.   ETC-prov

Under en fastställd provcykel med transienta steg bestående av driftsförhållanden med varmkörd motor, vilka nära efterliknar vägtypsspecifika körningsmönster för motorer i tunga lastvagnar och bussar, skall de ovannämnda föroreningarna undersökas efter utspädning av hela avgasflödet med konditionerad omgivningsluft. Med hjälp av motordynamometerns återkopplingssignaler för motorns vridmoment och varvtal skall kraften integreras över provcykelns tid, och som resultat erhåller man det arbete som motorn genererat under provcykeln. Koncentrationen av NOx och kolväten skall bestämmas för hela provcykeln genom att man beräknar integralen av analysatorsignalen. Koncentrationerna av CO, CO2 och icke-metankolväten kan bestämmas genom integrering av analysatorsignalen eller genom provuppsamling i säckar. För partiklar skall ett proportionellt prov samlas upp på därför avsedda filter. Det utspädda avgasflödet skall bestämmas för hela provcykeln för beräkningen av de förorenande ämnenas massutsläppsvärden. Massutsläppsvärdena skall ställas i relation till motorns arbete så att man får fram antalet gram av varje förorenande ämne som släpps ut per kilowattimme enligt anvisningarna i tillägg 2 till denna bilaga.

2.   PROVNINGSVILLKOR

2.1.   Provningsvillkor för motorn

2.1.1.   Inloppsluftens absoluta temperatur (Ta) i Kelvin och det torra lufttrycket (ps) i kPa skall mätas, och parametern F bestämmas enligt följande:

| a) | för dieselmotorer:
  Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning

  Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften |
| --- | --- |

a)

för dieselmotorer:

Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning

Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften

| (b) | För gasmotorer: |
| --- | --- |

(b)

För gasmotorer:

2.1.2.   Provets giltighet

För att ett prov skall betraktas som giltigt skall värdet på parametern F uppfylla följande villkor:

0,96 ≤ F ≤ 1,06

2.2.   Motorer med laddluftkylning

Laddluftens temperatur registreras och skall vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning ligga inom ± 5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges i bilaga II, tillägg 1, punkt 1.16.3. Kylmedlets temperatur skall vara minst 293 K (20 °C).

Vid användning ett särskilt provningssystem för laddluften eller en extern fläkt skall laddluftens temperatur ligga inom ± 5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges i bilaga II, tillägg 1, punkt 1.16.3 vid varvtalet för uppgiven största effekt och full belastning. Den inställning av laddluftkylaren som krävs för att uppfylla ovanstående villkor är inte kontrollerad och skall användas under hela provcykeln.

2.3.   Luftinloppssystem

Motorn skall vara utrustad med ett luftinloppssystem som ger en strypning av luftintaget som ligger inom ± 100 Pa från den övre gränsen för motorn när den körs vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning.

2.4.   Avgassystem

Provmotorn skall vara utrustad med ett avgassystem som ger ett avgasmottryck som ligger inom ± 1 000 Pa från den övre gränsen för motorn när den körs vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning samt har en volym som ligger inom ± 40 % av den som tillverkaren specificerat. Ett speciellt för provning framtaget avgassystem får användas under förutsättning att det återspeglar motorns verkliga driftsförhållanden. Avgassystemet skall uppfylla kraven för uppsamling av avgaser enligt bilaga III, tillägg 4, punkt 3.4, och bilaga V, punkt 2.2.1, EP — Avgasrör, och punkt 2.3.1, EP — Avgasrör.

Om motorn är utrustad med avgasefterbehandling måste det avgasrör som används vid provet ha samma diameter som det avgasrör som används vid drift av fordonet, på ett avsnitt som är minst fyra rördiametrar långt räknat uppströms från inloppet till expansionsdelen där avgasefterbehandlaren sitter. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till avgasefterbehandlaren skall vara samma som i fordonskonfigurationen eller ligga inom tillverkarens avståndsspecifikationer. Avgasmottrycket eller strypningen skall uppfylla samma villkor som ovan och får ställas in med en ventil. Efterbehandlarbehållaren får tas bort under övningsprov och bestämning av vridmomentkurvan och ersättas med en motsvarande behållare med inaktivt katalysämne.

2.5.   Kylsystem

Det använda motorkylsystemet skall ha tillräcklig kapacitet för att hålla motorn vid den normala driftstemperatur som föreskrivits av tillverkaren.

2.6.   Smörjolja

Uppgifter om den smörjolja som används vid provningen skall noteras och lämnas tillsammans med provningsresultaten enligt anvisningarna i bilaga II, tillägg 1, punkt 7.1.

2.7.   Bränsle

Bränslet skall vara det referensbränsle som anges i bilaga IV.

Bränsletemperaturen och mätpunkten skall specificeras av tillverkaren och ligga inom de gränser som ges i bilaga II, tillägg 1, punkt 1.16.5. Bränsletemperaturen får inte underskrida 306 K (33 °C). Om det saknas uppgift om temperaturen skall den vara 311 K ± 5 K (38 °C ± 5 °C) vid inloppet till bränslematningen.

För naturgas- och ”motorgas (LPG)” motorer skall bränslets temperatur och mätpunkt ligga inom de gränser som anges i bilaga II, tillägg 1, punkt 1.16.5 eller i bilaga II, tillägg 3, punkt 1.16.5 när motorn inte är en huvudmotor.

2.8.   Provning av system för avgasefterbehandling

Om motorn är utrustad med ett system för avgasefterbehandling skall de utsläpp som mäts upp under provcykeln/provcyklerna vara representativa för utsläppen under verkliga driftsförhållanden ”på fältet”. Om detta inte kan åstadkommas med en enda provcykel (t.ex. i fallet partikelfilter med periodisk regenerering), skall flera provcykler genomföras, varefter man tar medelvärdet av provresultaten och/eller viktar dem. Överenskommelse om det exakta förfarandet skall träffas mellan motortillverkaren och provningsmyndigheten grundat på god branschpraxis.

---

(1)  Provningpunkterna skall bestämmas med hjälp av vedertagna statistiska stickprovsmetoder.

Tillägg 1

ESC- OCH ELR-PROVCYKLERNA

1.   MOTOR- OCH DYNAMOMETERINSTÄLLNINGAR

1.1   Bestämning av motorvarvtalen A, B och C

Motorvarvtalen A, B och C skall uppges av tillverkaren i enlighet med följande:

Det höga varvtalet nhi skall definieras som det hösta vartal vid vilket 70 % av den uppgivna maximala nettoeffekten P(n), bestämd enligt anvisningarna i bilaga II, tillägg 1, punkt 8.2 uppnås på effektkurvan. The highest engine speed where this power value occurs on the power curve is defined as nhi.

Det lägsta varvtalet nhi skall definieras som det högsta vartal vid vilket 50 % av den uppgivna maximala nettoeffekten P(n), bestämd enligt anvisningarna i bilaga II, tillägg 1, punkt 8.2 uppnås på effektkurvan. The lowest engine speed where this power value occurs on the power curve is defined as nlo.

Motorvarvtalen A, B och C skall beräknas enligt följande:

Varvtal A = nlo + 25% (nhi - nlo)

Varvtal B = nlo + 50% (nhi - nlo)

Varvtal C = nlo + 75% (nhi - nlo)

Varvtalen A, B och C kan verifieras på ett av följande sätt:

| a) | Vid provningen för godkännande av motorn enligt direktiv 80/1269/EEG skall ytterligare provpunkter mätas upp för en noggrann bestämning av nhi och nlo. Maximieffekten samt nhi och nlo skall bestämmas ur effektkurvan, och varvtalen A, B och C skall räknas fram med ovanstående formler. |
| --- | --- |

a)

Vid provningen för godkännande av motorn enligt direktiv 80/1269/EEG skall ytterligare provpunkter mätas upp för en noggrann bestämning av nhi och nlo. Maximieffekten samt nhi och nlo skall bestämmas ur effektkurvan, och varvtalen A, B och C skall räknas fram med ovanstående formler.

| b) | Motorns vridmomentkurva skall bestämmas längs hela belastningskurvan, från högsta varvtal utan belastning till tomgångsvarvtal, med hjälp av minst 5 mätpunkter per varvtalsintervall om 1000 min-1 samt med mätpunkter inom ± 50 min-1 från varvtalet vid uppgiven maximieffekt. Maximieffekten samt nhi och nlo skall bestämmas ur den erhållna kurvan, och varvtalen A, B och C skall räknas fram med ovanstående formler. |
| --- | --- |

b)

Motorns vridmomentkurva skall bestämmas längs hela belastningskurvan, från högsta varvtal utan belastning till tomgångsvarvtal, med hjälp av minst 5 mätpunkter per varvtalsintervall om 1000 min-1 samt med mätpunkter inom ± 50 min-1 från varvtalet vid uppgiven maximieffekt. Maximieffekten samt nhi och nlo skall bestämmas ur den erhållna kurvan, och varvtalen A, B och C skall räknas fram med ovanstående formler.

Om de uppmätta varvtalen A, B och C ligger inom ± 3 % från de varvtal som tillverkaren uppgett, skall dessa uppgivna varvtal användas för avgasprovet. Om toleransen överskrids för något av varvtalen, skall i stället de uppmätta varvtalen användas för avgasprovet.

1.2.   Fastställande av dynamometerinställningar

Vridmomentkurvan vid full belastning skall bestämmas genom att man experimenterar sig fram för att beräkna vridmomentvärdena för de specificerade provstegen med motorn i nettoskick enligt anvisningarna i bilaga II, tillägg 1, punkt 8.2. Hänsyn skall tas till den effekt som förbrukas av eventuell utrustning som drivs av motorn. Dynamometerinställningen för varje provsteg skall beräknas med följande formel:

s = P(n) x (L/100) om provningen görs med motorn i nettoskick

s = P(n) x (L/100) + (P(a) - P(b)) om provningen görs med en motor som inte är i nettoskick.

där:

| s | = dynamometerinställning i kW |
| --- | --- |
| P(n) | = motorns nettoeffekt i kW enligt bilaga II, tillägg 1, punkt 8.2 |
| L | = belastning i % enligt tabellen i punkt 2.7.1 |
| P(a) | = den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten som skall monteras enligt bilaga II, tillägg 1, punkt 6.1 |
| P(b) | = den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten som skall tas av enligt bilaga II, tillägg 1, punkt 6.2 |

s

= dynamometerinställning i kW

P(n)

= motorns nettoeffekt i kW enligt bilaga II, tillägg 1, punkt 8.2

L

= belastning i % enligt tabellen i punkt 2.7.1

P(a)

= den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten som skall monteras enligt bilaga II, tillägg 1, punkt 6.1

P(b)

= den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten som skall tas av enligt bilaga II, tillägg 1, punkt 6.2

2.   ESC-PROV

Om tillverkaren så begär kan ett övningsprov köras för konditionering av motorn och avgassystemet före själva mätcykeln.

2.1.   Förberedelse av provtagningsfiltren

Minst en timme före provet placeras varje filter eller filterpar i en stängd, oförseglad petriskål som ställs i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs varje filter eller filterpar, och tareringsvikten registreras. Filtret eller filterparet förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare fram till provet. Om ett filter eller filterpar, som tas ur vägningskammaren, inte används inom åtta timmar skall det konditioneras och vägas på nytt innan det används.

2.2.   Installation av mätutrustningen

Instrument och provtagningssonder installeras på föreskrivet sätt. Om ett system med fullflödesutspädning används för utspädning av avgaserna skall avgasröret anslutas till systemet.

2.3.   Start av utspädningssystemet och motorn

Utspädningssystemet och motorn startas och varmkörs tills samtliga temperaturer och tryck har stabiliserats vid högsta effekt enligt tillverkarens rekommendationer och god branschpraxis.

2.4.   Start av partikelprovtagningssystemet

Partikelprovtagningssystemet startas och körs på by-pass. Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man leder utspädningsluft genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används kan en enda mätning av bakgrundsnivån göras före eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad kan mätningar göras i början och slutet av provcykeln, varefter genomsnittet av värdena beräknas.

2.5.   Justering av utspädningsfaktorn

Utspädningsluften skall ställas in så att den temperatur hos de utspädda avgaserna som mäts upp omedelbart före huvudfiltret inte överskrider 325 K (52 °C). Utspädningsfaktorn skall vara minst 4.

I system med mätning av CO2- eller NOx-koncentrationen för reglering av utspädningsfaktorn måste utspädningsluftens CO2- eller NOx-halt mätas vid början och slutet av varje prov. Bakgrundskoncentrationerna av CO2 och NOx i utspädningsluften före och efter provet får skilja sig åt med högst 100 ppm respektive 5 ppm

2.6.   Kontroll av analysatorerna

Utsläppsanalysatorernas nollpunkt och mätområde ställs in.

2.7.   Provcykel

2.7.1. Följande 13-stegscykel skall följas vid bänkprovet med motorn:

| Steg | Motorvarvtal | Belastning (procent) | Vägningsfaktor | Provstegets varaktighet
  (minuter) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | tomgång | — | 0,15 | 4 |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 |

Steg

Motorvarvtal

Belastning (procent)

Vägningsfaktor

Provstegets varaktighet

(minuter)

1

tomgång

—

0,15

4

2

A

100

0,08

2

3

B

50

0,10

2

4

B

75

0,10

2

5

A

50

0,05

2

6

A

75

0,05

2

7

A

25

0,05

2

8

B

100

0,09

2

9

B

25

0,10

2

10

C

100

0,08

2

11

C

25

0,05

2

12

C

75

0,05

2

13

C

50

0,05

2

2.7.2.   Provsekvens

Provsekvensen skall påbörjas. Vid varje provcykel skall provet genomföras i den stegordning som anges i tabellen i punkt 2.7.1.

Motorn skall köras den föreskrivna tiden i varje steg efter att varvtalet uppnåtts och ändringen av belastningen slutförts under de första 20 sekunderna. Det angivna varvtalet skall hållas inom en avvikelse på ± 50 min-1, och det angivna vridmomentet inom en avvikelse på ± 2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet.

Om tillverkaren så begär kan provsekvensen upprepas ett antal gånger för att en tillräcklig mängd partikelmassa skall samlas upp på filtret. Tillverkaren skall lämna en utförlig beskrivning av metoderna för behandlingen och beräkningen av provresultaten. Gasutsläppen skall bara mätas i den första provcykeln.

2.7.3.   Analysatorernas utslag

Analysatorernas utslag skall registreras på en remsskrivare eller mätas med ett dataregistreringssystem med likvärdiga egenskaper, och avgaserna skall passera genom analysatorerna under hela provcykeln.

2.7.4.   Partikelprovtagning

Två filter (huvud- och sekundärfilter, se bilaga III, tillägg 4) skall användas under hela provningsförfarandet. De vägningsfaktorer för varje steg som angetts i provcykelförfarandet skall beaktas genom att man tar ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet under varje enskilt steg av cykeln. Detta kan åstadkommas genom att provtagningsflödet, provtagningstiden och/eller utspädningsfaktorn anpassas i motsvarande mån, så att villkoret för de effektiva vägningsfaktorerna i punkt 5.6 blir uppfyllt.

Provtagningstiden i varje steg måste vara minst 4 sekunder per 0,01 vägningsfaktor. Provtagningen måste ske så sent som möjligt inom varje steg. Partikelprovtagningen skall vara slutförd tidigast 5 sekunder före slutet av respektive steg.

2.7.5.   Motorförhållanden

Motorns varvtal och belastning, inloppsluftens temperatur och undertryck, avgasernas temperatur och undertryck, bränsleflödet och luft- eller avgasflödet, laddningsluftens temperatur samt bränsletemperaturen och luftfuktigheten skall registreras under varje steg, varvid kraven i fråga om varvtal och belastning (se punkt 2.7.2) skall vara uppfyllda under den tid partikelprovet tas, och under alla omständigheter under den sista minuten av varje steg.

Eventuella ytterligare uppgifter som behövs för beräkningen skall registreras (se punkterna 4 och 5).

2.7.6.   NOx-kontroll inom kontrollområdet

NOx-kontrollen inom kontrollområdet skall utföras direkt efter slutförandet av steg 13.

Motorn skall konditioneras under förhållandena för steg 13 under loppet av tre minuter innan mätningarna påbörjas. Tre mätningar skall utföras i de olika punkter inom kontrollområdet vilka valts ut av provningsmyndigheten (1). Tiden för varje mätning skall vara 2 minuter.

Mätförfarandet är identiskt med NOx-mätningen i 13-stegscykeln och skall utföras i enlighet med punkterna 2.7.3, 2.7.5 och 4.1 i detta tillägg samt bilaga III, tillägg 4, punkt 3.

Beräkningen skall göras enligt anvisningarna i punkt 4.

2.7.7.   Kontroll av analysatorerna

Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för upprepning av kontrollen. Provet skall anses godtagbart om skillnaden mellan resultaten före och efter provet är mindre än 2 % av spänngasvärdet.

3.   ESC-PROV

3.1.   Installation av mätutrustningen

Opacimetern och i tillämpliga fall provtagningssonderna skall installeras efter ljuddämparen eller eventuell efterbehandlare i enlighet med tillverkarens allmänna installationsanvisningar. Vidare skall kraven i avsnitt 10 av ISO IDS 11614 följas i tillämpliga fall.

Före eventuella kontroller av nollställning och fullt skalutslag skall opacimetern värmas upp och stabiliseras i enlighet med instrumenttillverkarens rekommendationer. Om opacimetern är utrustad med ett system för genomblåsning med luft för att förhindra igensotning av mätoptiken skall det systemet också kopplas på och ställas in i enlighet med tillverkarens rekommendationer.

3.2.   Kontroll av opacimetern

Kontrollen av nollställning och fullt skalutslag skall göras i opacimeterns röktäthetsläge, eftersom den skalan har två klart definierbara kalibreringspunkter, nämligen 0 % och 100 % röktäthet. Beräkningen av ljusabsorptionskoefficienten kommer sedan att ske automatiskt på basis av den uppmätta röktätheten och LA, som uppgetts av opacimetertillverkaren, när instrumentet ställs tillbaka i k-läge inför provningen.

När opacimeterns ljusstråle är obruten skall utslaget ställas in på 0,0 % ± 1,0 % röktäthet. När ljusstrålen hindras från att nå mottagaren skall utslaget ställas in på 100,0 % ± 1,0 % röktäthet.

3.3.   Provcykel

3.3.1.   Konditionering av motorn

Varmkörning av motorn och systemet skall ske vid maximal effekt för stabilisering av motorparametrarna i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Denna konditionering bör också förhindra att mätningen påverkas av rester i avgassystemet från ett föregående prov.

När motorn har uppnått stabila förhållanden skall provcykeln påbörjas inom 20 ± 2 s efter konditioneringsfasen. Om tillverkaren så begär kan ett övningsprov köras för ytterligare konditionering före själva mätcykeln.

3.3.2.   Provsekvens

Provet består av en sekvens av tre belastningssteg som alla tre körs vid tre motorvarvtal: A (cykel 1), B (cykel 2) och C (cykel 3), bestämda i enlighet med bilaga III, punkt 1.1. Detta följs av cykel 4 vid ett varvtal inom kontrollområdet och en belastning på mellan 10 % och 100 %. Varvtalet och belastningen för cykel 4 bestäms av provningsmyndigheten (2). Följande sekvens skall följas med dynamometern ansluten till provmotorn enligt figur 3:

Figur 3

ELR-provets sekvens

Image

| (a) | Motorn skall köras med varvtalet A och 10 % belastning i 20 ± 2 s. Det angivna varvtalet skall hållas med en maximal avvikelse på ± 20 min-1 och det angivna vridmomentet skall hållas med en maximal avvikelse på ± 2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet. |
| --- | --- |

(a)

Motorn skall köras med varvtalet A och 10 % belastning i 20 ± 2 s. Det angivna varvtalet skall hållas med en maximal avvikelse på ± 20 min-1 och det angivna vridmomentet skall hållas med en maximal avvikelse på ± 2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet.

| (b) | Vid slutet av den ovanstående fasen skall gasspaken snabbt föras över till högsta öppet läge och hållas kvar där i 10 ± 1 s. Därvid skall man lägga på den dynamometerbelastning som behövs för att hålla varvtalet med en avvikelse på maximalt ± 150 min-1 under de första 3 sekunderna och ± 20 min-1 under återstoden av fasen. |
| --- | --- |

(b)

Vid slutet av den ovanstående fasen skall gasspaken snabbt föras över till högsta öppet läge och hållas kvar där i 10 ± 1 s. Därvid skall man lägga på den dynamometerbelastning som behövs för att hålla varvtalet med en avvikelse på maximalt ± 150 min-1 under de första 3 sekunderna och ± 20 min-1 under återstoden av fasen.

| (c) | Sekvensen i a-b skall upprepas två gånger. |
| --- | --- |

(c)

Sekvensen i a-b skall upprepas två gånger.

| (d) | När det tredje belastningssteget körts klart skall motorn ställas in på varvtal B och 10 % belastning inom loppet av 20 ± 2 s. |
| --- | --- |

(d)

När det tredje belastningssteget körts klart skall motorn ställas in på varvtal B och 10 % belastning inom loppet av 20 ± 2 s.

| (e) | Sekvensen i a-c skall köras med motorn på varvtalet B. |
| --- | --- |

(e)

Sekvensen i a-c skall köras med motorn på varvtalet B.

| (f) | När det tredje belastningssteget körts klart skall motorn ställas in på varvtal B och 10 % belastning inom loppet av 20 ± 2 s. |
| --- | --- |

(f)

När det tredje belastningssteget körts klart skall motorn ställas in på varvtal B och 10 % belastning inom loppet av 20 ± 2 s.

| (g) | Sekvensen i a-c skall köras med motorn på varvtalet C. |
| --- | --- |

(g)

Sekvensen i a-c skall köras med motorn på varvtalet C.

| (h) | När det tredje belastningssteget körts klart skall motorn ställas in på det valda varvtalet och en valfri belastning över 10 % inom loppet av 20 ± 2 s. |
| --- | --- |

(h)

När det tredje belastningssteget körts klart skall motorn ställas in på det valda varvtalet och en valfri belastning över 10 % inom loppet av 20 ± 2 s.

| (i) | Sekvensen i a-c skall köras med motorn på det valda varvtalet. |
| --- | --- |

(i)

Sekvensen i a-c skall köras med motorn på det valda varvtalet.

3.4.   Validering av provcykeln

De relativa standardavvikelserna för de genomsnittliga rökvärdena vid varje provningsvarvtal (A, B och C) skall vara mindre än 15 % av motsvarande genomsnittliga värde (SVA, SVB, och SVC beräknade i enlighet med punkt 6.3.3 i detta tillägg ur de tre på varandra följande belastningsstegen vid varje provningsvarvtal) eller mindre än 10 % av gränsvärdet i tabell 1 i bilaga I, varvid det högsta värdet skall gälla. Om avvikelsen är större skall sekvensen upprepas tills tre på varandra följande belastningssteg uppfyller valideringsvillkoren.

3.5.   Efterkontroll av opacimetern

Opacimeterns nollpunktsavvikelse efter provningen får inte överskrida ± 5,0 % av gränsvärdet i tabell 1 i bilaga I.

4.   BERÄKNING AV GASFORMIGA UTSLÄPP

4.1.   Behandling av mätdata

För bedömningen av gasformiga utsläpp skall man bestämma medelvärdet av registreringarna på mätremsan under de sista 30 sekunderna i varje provsteg, och de genomsnittliga koncentrationerna (conc) av kolväten, CO och NOx under varje provsteg skall bestämmas ur de genomsnittliga registreringarna på mätremsan och motsvarande kalibreringsdata. Ett annat slags registrering kan användas om det ger likvärdiga data.

För NOx-kontrollen inom kontrollområdet gäller ovanstående krav bara förNOx.

Avgasflödet GEXHW eller det utspädda avgasflödet GTOTW, om det används som alternativ, skall bestämmas i enlighet med bilaga III, tillägg 4, punkt 2.3.

4.2.   Korrigering från torr bas till våt bas

Den uppmätta koncentrationen skall omvandlas till våt bas enligt följande formler, om den inte redan mätts på våt bas.

conc (våt) = Kw × conc (tor)

För outspädda avgaser:

Formula

och

Formula

För utspädda avgaser:

Formula

eller

Formula

| För utspädningsluft | För inloppsluften (om denna inte är identisk med utspädningsluften) |
| --- | --- |
| KW,d = 1 - KW1 | KW,a = 1 - KW2 |
| | |
| | |

För utspädningsluft

För inloppsluften (om denna inte är identisk med utspädningsluften)

KW,d = 1 - KW1

KW,a = 1 - KW2

Formula

Formula

Formula

Formula

där:

| Ha, Hd | = | g vatten/kg torr luft |
| --- | --- | --- |
| Rd, Ra | = | utspädningsluftens respektive inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| pd, pa | = | utspädningsluftens respektive inloppsluftens mättnadstryck (kPa) |
| pB | = | atmosfärstryck (kPa) |

Ha, Hd

=

g vatten/kg torr luft

Rd, Ra

=

utspädningsluftens respektive inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pd, pa

=

utspädningsluftens respektive inloppsluftens mättnadstryck (kPa)

pB

=

atmosfärstryck (kPa)

4.3.   Fuktighets- och temperaturkorrigering för NOx

Eftersom NOx-utsläppen beror på omgivande luftförhållanden skall NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftens temperatur och fuktighet med hjälp av faktorerna i följande formler:

Formula

där

| A | = | 0,309 GFUEL/GAIRD - 0,0266 |
| --- | --- | --- |
| B | = | - 0,209 GFUEL/GAIRD + 0,00954 |
| Ta | = | luftens temperatur (K) |
| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |

A

=

0,309 GFUEL/GAIRD - 0,0266

B

=

- 0,209 GFUEL/GAIRD + 0,00954

Ta

=

luftens temperatur (K)

Ha

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Formula

där:

| Ra | = | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | = | Sättigungsdampfdruck der Ansaugluft, kPa |
| pB | = | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

=

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

=

Sättigungsdampfdruck der Ansaugluft, kPa

pB

=

atmosfärstryck (kPa)

4.4.   Beräkning av utsläppens massflöden

Massflödena (g/h) av utsläpp för varje steg skall beräknas enligt följande under antagandet att avgasernas densitet är 1,293 kg/m3 vid 273 K (0 °C) och 101,3 kPa:

(1) NOx mass = 0,001587 × NOx conc × KH,D × GEXHW

(2) COx mass = 0,000966 × COconc × GEXHW

(3) HCmass = 0,000479 × HCconc × GEXHW

där NOx conc, COconc, HCconc
   (3) är de genomsnittliga koncentrationer (ppm) i de outspädda avgaserna som bestämts enligt punkt 4.1.

Om, som alternativ, de gasformiga utsläppen bestäms med ett system med fullflödesutspädning, skall följande formler användas:

(1) NOx mass = 0,001587 × NOx conc × KH,D × GTOTW

(2) COx mass = 0,000966 × COconc × GTOTW

(3) HCmass = 0,000479 × HCconc × GTOTW

där NOx conc, COconc, HCconc
   (4) are the average background corrected concentrations (ppm) of each mode in the diluted exhaust gas, as determined in Annex III, Appendix 2, section 4.3.1.1.4.5.

4.5.   Beträkning av det specifika utstläppet

Utsläppen (g/kWh) skall beräknas för alla enskilda föroreningsämnen på följande sätt:

Formula

Formula

Formula

De vägningsfaktorer (WF) som används i ovanstående beräkningar är de som återfinns i punkt 2.7.1.

4.6.   Beräkning av utsläppsvärdena i kontrollområdet

För de tre speciellt utvalda kontrollpunkterna i punkt 2.7.6 skall NOx-utsläppet mätas och beräknas enligt punkt 4.6.1, men även bestämmas genom interpolering med hjälp av de steg av provcykeln som ligger närmast respektive kontrollpunkt i enlighet med punkt 4.6.2. De uppmätta värdena jämförs sedan med de interpolerade värdena i enlighet med punkt 4.6.3.

4.6.1.   Beräkning av det specifika utsläppet

NOx-utsläppet för varje kontrollpunkt (Z) beräknas på följande sätt:

NOx mass,Z = 0,001587 x NOx conc,Z x KH,D x GEXHW

Formula

4.6.2.   Bestämning av utsläppsvärdet med hjälp av provcykeln

NOx-utsläppet för varje kontrollpunkt skall interpoleras fram från de fyra mest näraliggande steg av provcykeln vilka omger den utvalda kontrollpunkten Z (se fig. För dessa steg (R, S, T och U) gäller följande definitioner:

| Varvtal(R) | Varvtal (T) = nRT |
| --- | --- |
| Varvtal (S) | Varvtal (U) = nSU |
| Belastning (R) | Belastning (S) |
| Belastning (T) | Belastning (U) |

Varvtal(R)

Varvtal (T) = nRT

Varvtal (S)

Varvtal (U) = nSU

Belastning (R)

Belastning (S)

Belastning (T)

Belastning (U)

NOx-utsläppet i den utvalda kontrollpunkten Z beräknas på följande sätt:

Formula

och

Formula

Formula

Formula

Formula

där

| ER, ES, ET, EU | = de specifika NOx-utsläppen i de omgivande provstegen beräknade i enlighet med punkt 4.6.1. |
| --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = motorns vridmoment i de omgivande provstegen. |

ER, ES, ET, EU

= de specifika NOx-utsläppen i de omgivande provstegen beräknade i enlighet med punkt 4.6.1.

MR, MS, MT, MU

= motorns vridmoment i de omgivande provstegen.

Figur 4

Interpolering av kontrollpunkten för NOx

Image

4.6.3.   Jämförelse av NOx-utsläppsvärden

Det uppmätta specifika NOx-utsläppet i kontrollpunkten Z (NOx,Z) jämförs med det interpolerade värdet (EZ) så här:

Formula

5.   BERÄKNING AV PARTIKELFORMIGA UTSLÄPP

5.1.   Behandling av mätdata

För utvärderingen av resultaten för partiklar skall de totala provmassorna (MSAM,i) som passerar genom filtren registreras i varje steg.

Filtren återförs till vägningskammaren och konditioneras i minst en och högst 80 timmar varpå de vägs. Filtrens bruttovikt registreras, och tareringsvikten (se punkt 2.1 i detta tillägg) subtraheras. Partikelmassan Mf är summan av de partikelmassor som uppsamlats på huvud- och sekundärfiltret.

Om bakgrundskorrigering skall tillämpas, skall utspädningsluftens massa (MDIL) som passerar genom filtren samt partikelmassan (Md) registreras. Om mer än en mätning gjorts måste kvoten Md/MDIL beräknas för varje enskild mätning och medelvärdet beräknas.

5.2.   System med delflödesutspädning

De slutgiltiga provresultat för partikelutsläpp som skall rapporteras bestäms genom nedanstående steg. Eftersom utspädningsförhållandet kan regleras på flera olika sätt, används olika beräkningsmetoder för GEDFW. Samtliga beräkningar skall göras på grundval av medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden.

5.2.1.   Isokinetiska systemet

GEDFW,i = GEXHW,i × qI

Formula

där r är förhållandet mellan den isokinetiska sondens tvärsnittsarea och avgasrörets tvärsnittsarea:

Formula

5.2.2.   System med mätning av CO2- eller NOx-koncentration

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

Formula

där:

| concE | = | koncentration på våt bas av spårgasen i de outspädda avgaserna |
| --- | --- | --- |
| concD | = | koncentration på våt bas av spårgasen i de utspädda avgaserna |
| concA | = | koncentration på våt bas av spårgasen i utspädningsluften |

concE

=

koncentration på våt bas av spårgasen i de outspädda avgaserna

concD

=

koncentration på våt bas av spårgasen i de utspädda avgaserna

concA

=

koncentration på våt bas av spårgasen i utspädningsluften

Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omräknas till våt bas i enlighet med punkt 4.2 i detta tillägg.

5.2.3.   System med mätning av CO2 och kolbalansmetoden (5)

Formula

där:

| CO2D | = CO2-koncentrationen i de utspädda avgaserna |
| --- | --- |
| CO2A | = CO2-koncentration i utspädningsluften
  (koncentrationer i volymprocent på våt vas) |

CO2D

= CO2-koncentrationen i de utspädda avgaserna

CO2A

= CO2-koncentration i utspädningsluften

(koncentrationer i volymprocent på våt vas)

Denna formel bygger på antagandet om kolbalans (de kolatomer som tillförs motorn släpps ut i form av CO2) och har härletts så här:

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

och

Formula

5.2.4.   System med flödesmätning

GEDFW,i = GEXHW,i × qi

Formula

5.3.   System med flödesutspädning

De provresultat för partikelutsläpp som skall rapporteras erhålls på nedanstående sätt. Samtliga beräkningar skall göras på grundval av medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden.

GEDFW,i = GTOTW,i

5.4.   Beräkning av partikelmassflödet

Partikelmassflödet beräknas så här:

Formula

där

| | = | |
| --- | --- | --- |
| MSAM | = | |
| i | = | 1, . . . n |

Formula

=

Formula

MSAM

=

Formula

i

=

1, . . . n

och erhålls över provcykeln genom att medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden summeras.

Bakgrundskorrigering av partikelmassflödet kan göras så här:

Formula

Om mer än en mätning görs skall Formula ersättas med Formula.

Formula för de enskilda stegen

eller

Formula för de enskilda stegen

5.5.   Beräkning av det specifika utsläppet

Partikelutsläppet beräknas så här:

Formula

5.6.   Effektiv vägningsfaktor

Den effektiva vägningsfaktorn WFE,i för varje steg beräknas så här:

Formula

Värdena på de effektiva vägningsfaktorerna skall ligga inom ± 0,003 (± 0,005 för tomgångssteget) från värdena i tabellen i punkt 2.7.1

6.   BERÄKNING AV RÖKVÄRDEN

6.1.   Bessel algoritmen

Bessel-algoritmen skall användas för att beräkna sekundmedelvärdena av de momentant uppmätta rökvärdena, som omvandlats i enlighet med punkt 6.3.1. Algoritmen simulerar ett andra ordningens lågpassfilter, och för att den skall kunna användas krävs iterativa beräkningar för att bestämma de tillhörande koefficienterna. Dessa koefficienter är en funktion av opacimetersystemets responstid och av provtagningsfrekvensen. Därför måste stegen i punkt 6.1.1 göras om varje gång det sker en ändring av systemets responstid och/eller av provtagningsfrekvensen.

6.1.1.   Beräkning av responstiden och Bessel-konstanterna för filtret

Den responstid (tF) som skall användas i Bessel-algoritmen är en funktion av opacimetersystemets fysikaliska och elektriska responstid som de definieras i bilaga III, tillägg 4, punkt 5.2.4, och beräknas så här:

Formula

där:

| tp | = | fysikalisk responstid (s) |
| --- | --- | --- |
| te | = | Elektrisk responstid (s) |

tp

=

fysikalisk responstid (s)

te

=

Elektrisk responstid (s)

Beräkningarna av filtrets gränsfrekvens fc) grundas på en momentan ökning av invärdet från 0 till 1 på = 0,01 s (se bilaga VII). Responstiden definieras som tiden från den punkt då Bessel-algoritmens utvärde når 10 % (t10) och fram till den punkt då utvärdet når 90 % (t90) av det nämnda invärdet 1. Dessa tider skall tas fram genom iteration av fc tills t90 - t10
  tF. Den första iterationen av fc görs med följande formel:

Formula

Bessel-konstanterna E och K beräknsa så här:

Formula

K = 2 x E x (D x Ώ2 - 1) - 1

där:

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

6.1.2   Beräkning med Bessel-algoritmen

Med hjälp av värdena på konstanterna E och K beräknas sekundmedelvärdet av utvärdet för ett momentant invärde Si så här med Bessel-algoritmen

Yi = Yi - 1 + E x (Si + 2 X Si - 1 + Si - 2 - 4 x Yi - 2) + K x (Yi - 1 - Yi - 2)

där:

| Si-2 | = | Si-1 = 0 |
| --- | --- | --- |
| Si | = | 1 |
| Yi-2 | = | Yi-1 = 0 |

Si-2

=

Si-1 = 0

Si

=

1

Yi-2

=

Yi-1 = 0

Tiderna t10 and t90 interpoleras fram. Responstiden tF för det aktuella värdet på fc definieras som tidsskillnaden t90 and t10. Om denna responstid inte ligger tillräckligt nära den erforderliga responstiden fortsätter man iterera tills man når en responstid som avviker med mindre än 1 % från den erforderliga responstiden:

((t90 - t10) - tF ) ≤ 0,01 x tF

6.2.   Behandling av mätdata

Rökmätningen skall göras med en frekvens om lägst 20 mätningar per sekund.

6.3.   Bestämning av rökvärden

6.3.1.   Omräkning

Eftersom ljustransmissionen är den grundläggande mätstorheten i alla opacimetrar, skall rökvärdena omvandlas från ljustransmission (τ) till ljusabsorptionskoefficient (k) så här:

Formula

och

N = 100—τ

där:

| k | = | ljusabsorptionskoefficient m-1 |
| --- | --- | --- |
| LA | = | effektiv optisk väg enligt tillverkarens uppgift (m) |
| N | = | opacitet (röktäthet) (%) |
| τ | = | transmission, % |

k

=

ljusabsorptionskoefficient m-1

LA

=

effektiv optisk väg enligt tillverkarens uppgift (m)

N

=

opacitet (röktäthet) (%)

τ

=

transmission, %

Omvandlingen skall göras innan mätdata behandlas vidare.

6.3.2   Beräkning av rökmedelvärdet med Bessel-algoritmen

Den sökta gränsfrekvensen fc är den frekvens som ger den erforderliga filterresponstiden tF. När denna frekvens väl har bestämts genom iterationsförfarandet i punkt 6.1.1, skall de tillhörande värdena på Bessel-algoritmens konstanter E och K räknas fram. Bessel-algoritmen används sedan på de momentana rökvärdena i mätserien (k-värdena) enligt anvisningarna i punkt 6.1.2:

Yi = Yi - 1 + E x (Si + 2 x Si - 1 + Si - 2 - 4 x Yi - 2) + K x (Yi - 1 - Yi - 2)

Bessel-algoritmen är rekursiv till sin natur. För att man skall kunna sätta i gång algoritmen behöver man således några initiala invärden Si-1 och Si-2 och några initiala utvärden Yi-1 och Yi-2. Dessa startvärden kan sättas till 0.

För varje belastningssteg vid de tre varvtalen A, B och C skall det högsta ensekundsvärdet Ymax väljas ut bland de enskilda värdena Yi från varje rökvärdesserie.

6.3.3.   Slutresultat

De genomsnittliga rökvärden (SV) från varje provcykel (provningsvarvtal) räknas fram så här:

| Varvtal A: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A) / 3 |
| --- | --- |
| Varvtal B: | SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B) / 3 |
| Varvtal C: | SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C) / 3 |

Varvtal A:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A) / 3

Varvtal B:

SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B) / 3

Varvtal C:

SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C) / 3

där:

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = det högsta genomsnittliga ensekundsrökvärdet framräknat med Bessel-algoritmen för respektive belastningssteg |
| --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

= det högsta genomsnittliga ensekundsrökvärdet framräknat med Bessel-algoritmen för respektive belastningssteg

Slutresultatet räknas fram så här:

SV = (0,43 x SVA) + (0,56 x SVB) + (0,01 x SVC)

---

(1)  Provningpunkterna skall bestämmas med hjälp av vedertagna statistiska stickprovsmetoder.

(2)  Provningpunkterna skall bestämmas med hjälp av vedertagna statistiska stickprovsmetoder.

(3)  Baserat på C1-ekvivalent.

(4)  Baserat på C1-ekvivalent.

(5)  Detta värde gäller endast det referensbränsle som avses i bilaga I.

Tillägg 2

ETC-PROVCYKELN

1.   BESTÄMNING AV MOTORNS VRIDMOMENTKURVA

1.1.   Bestämning av varvtalsområdet för vridmomentkurvan

För att ETC-provcykeln skall kunna genereras i provbänken måste motorns vridmomentkurva ha bestämts. Lägsta och högsta varvtal för vridmomentkurvan definieras så här:

| Lägsta varvtal | = tomgångsvarvtal |
| --- | --- |
| Högsta varvtal | = nhi × 1,02 eller det varvtal där vridmoment vid full belastning sjunker till noll, om det senare varvtalet är lägre |

Lägsta varvtal

= tomgångsvarvtal

Högsta varvtal

= nhi × 1,02 eller det varvtal där vridmoment vid full belastning sjunker till noll, om det senare varvtalet är lägre

1.2.   Förhållanden vid bestämning av vridmomentkurvan

Motorn skall varmköras på högsta effekt för att stabilisera motorparametrarna i enlighet med tillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. När motorn har stabiliserats bestäms vridmomentkurvan så här:

| (a) | Motorn avlastas och körs på tomgång. |
| --- | --- |

(a)

Motorn avlastas och körs på tomgång.

| (b) | Motorn körs med full belastning/helt öppet spjäll och på lägsta varvtal (dvs. tomgång). |
| --- | --- |

(b)

Motorn körs med full belastning/helt öppet spjäll och på lägsta varvtal (dvs. tomgång).

| (c) | Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund. |
| --- | --- |

(c)

Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund.

1.3.   Uppritning av vridmomentkurvan

Alla mätpunkter som registrerats enligt anvisningarna i punkt 1.2 binds samman med linjär interpolering mellan punkterna. Som resultat erhålls vridmomentkurvan. Den används för att omvandla de normaliserade vridmomentvärdena till verkliga vridmomentvärden för provcykeln enligt anvisningarna i punkt 2.

1.4.   Alternativa sätt att bestämma vridmomentkurvan

Om en tillverkare anser att ovanstående förfaranden inte är säkra eller representativa för en viss motor, får alternativa metoder användas. Dessa alternativa metoder måste uppfylla syftet med de beskrivna förfarandena för bestämning av vridmomentkurvan, nämligen att bestämma det högsta tillgängliga vridmomentet vid alla varvtal som uppnås under provcyklerna. Om man av säkerhetsskäl eller av det skäl att förfarandena inte är representativa gör avsteg från de förfaranden för bestämning av vridmomentkurvan vilka beskrivs i denna punkt, skall sådana ges godkännande av Tekniska tjänsten med en motivering för varför avstegen får göras. Under inga omständigheter får fallande kontinuerliga svep av varvtalet användas för styrda motorer eller motorer med turboladdare.

1.5.   Förnyad bestämning av vridmomentkurvan

Vridmomentkurvan behöver inte bestämmas före varenda provcykel. Vridmomentkurvan för en motor behöver bestämmas före en provcykel bara

| — | om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen |
| --- | --- |

—

om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen

oder

| — | om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda. |
| --- | --- |

—

om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda.

2.   BESTÄMNING AV REFERENSPROVCYKELN

Provcykeln med transienta belastningssteg beskrivs i tillägg 3 till denna bilaga. De normaliserade vridmomenten och varvtalen skall räknas om till verkliga värden på nedanstående sätt. Som resultat erhålls då referensprovcykeln.

2.1.   Verkligt varvtal

Det normaliserade varvtalet räknas om till det verkliga varvtalet med följande formel:

Formula

Referensvarvtalet (nref) motsvarar det normaliserade varvtalet 100 % i dynamometertabellen i tilllägg 3. Det definieras så här (se fig. 1 i bilaga I):

nref = nlo + 95 % × (nhi - nlo)

där nhi and nlo är bestämda enligt bilaga I, punkt 2, eller enligt bilaga III, tillägg 1, punkt 1.1.

2.2.   Verkligt vridmoment

Vridmomentet är normaliserat till procent av högsta vridmoment vid respektive varvtal. Referenscykelns vridmoment räknas om till verkliga värden med hjälp av vridmomentkurvan, som bestämts enligt anvisningarna i punkt 1.3, så här:

Verkligt vridmoment = (vridmoment i procent × högsta vridmoment/100)

för respektive verkligt varvtal bestämt enligt punkt 2.1.

De negativa vridmomenten i punkterna med motorbromsning (”m”) (”motoring points”) skall för bestämningen av referenscykeln åsättas verkliga värden som bestämts på endera av följande sätt:

| — | 40 % av det positiva vridmoment som finns i närmast liggande varvtalspunkt utan motorbromsning, |
| --- | --- |

—

40 % av det positiva vridmoment som finns i närmast liggande varvtalspunkt utan motorbromsning,

| — | bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn i området från lägsta till högsta varvtal (samma gränsvarvtal som vid bestämningen av vridmomentkurvan), |
| --- | --- |

—

bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn i området från lägsta till högsta varvtal (samma gränsvarvtal som vid bestämningen av vridmomentkurvan),

| — | bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn med tomgångsvarvtal respektive referensvarvtal, varefter linjär interpolering görs mellan dessa två punkter. |
| --- | --- |

—

bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn med tomgångsvarvtal respektive referensvarvtal, varefter linjär interpolering görs mellan dessa två punkter.

2.3.   Exempel på omräkning till verkliga värden

Följande provpunkt skall omräknas till verkligt värde:

| Varvtal i % | = 43 % |
| --- | --- |
| Vridmo ment i % | = 82 % |

Varvtal i %

= 43 %

Vridmo ment i %

= 82 %

Följande givna värden:

| Referensvarvtal | = 2 200 min- 1 |
| --- | --- |
| tomgångsvarvtal | = 600 min- 1 |

Referensvarvtal

= 2 200 min- 1

tomgångsvarvtal

= 600 min- 1

blir

verkligt varvtal = (43 × (2 200 - 600)/100) + 600 = 1 288 min-1

verkligt vridmoment = (82 × 700/100) = 574 Nm

där det högsta vridmomentet som avläses i vridmomentkurvan vid 1 288 min-1 är 700 Nm.

3.   EMISSIONSPROV

Om tillverkaren så begär kan ett övningsprov köras för konditionering av motorn och avgassystemet före själva mätcykeln.

Naturgas- och ”motorgas (LPG)” motorer skall köras in med ETC-provet. Motorn skall köras genom minst två ETC-cykler tills det uppmätta CO-utsläppet från en ETC-cykel är maximalt 25 % högre än CO-utsläppet från närmast föregående ETC-cykel.

3.1.   Förberedelse av provtagningsfiltren (gäller endast dieselmotorer)

Minst en timme före provet placeras varje filter eller filterpar i en stängd, oförseglad petriskål som ställs i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs varje filter eller filterpar, och tareringsvikten registreras. Filtret eller filterparet förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare fram till provet. Om ett filter eller filterpar, som tas ur vägningskammaren, inte används inom åtta timmar skall det konditioneras och vägas på nytt innan det används.

3.2.   Installation av mätutrustningen

Instrument och provtagningssonder installeras på föreskrivet sätt. Avgasröret skall anslutas till systemet för fullflödesutspädning.

3.3.   Start av utspädningssystemet och motorn

Utspädningssystemet och motorn startas och varmkörs tills samtliga temperaturer och tryck har stabiliserats vid högsta effekt enligt tillverkarens rekommendationer och god branschpraxis.

3.4.   Start av partikelprovtagningssystemet (gäller enbart dieselmotorer)

Partikelprovtagningssystemet startas och körs på by-pass. Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man leder utspädningsluft genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används kan en enda mätning av bakgrundsnivån göras före eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad kan mätningar göras i början och slutet av provcykeln, varefter genomsnittet av värdena beräknas.

3.5.   Inställning av systemet med fullflödesutspädning

Det totala utspädda avgasflödet ställs in så att vatten inte kondenseras i systemet och så att filterytorna får en högsta temperatur på 325 K (52oC) eller lägre (se bilaga V, punkt 2.3.1, DT — Utspädningstunnel).

3.6.   Kontroll av analysatorerna

Utsläppsanalysatorernas nollpunkt och mätområde ställs in. Om provsäckar används skall de tömmas på luft.

3.7.   Start av motorn

Den stabiliserade motorn startas i enlighet med tillverkarens anvisningar i instruktionsboken, antingen med en startmotor som används i produktionen eller med dynamometern. Som alternativ kan man också, utan att stänga av motorn dessemellan, starta provet direkt från motorns konditioneringsfas när motorn har nått tomgångsvarvtal.

3.8.   Provcykel

3.8.1.   Provsekvens

Provsekvensen skall påbörjas när motorn har nått tomgångsvarvtal. Provet skall utföras enligt den referenscykel som beskrivs i punkt 2 i detta tillägg. Börvärdeskommandona om varvtal och vridmoment skall ges med frekvensen 5 s-1 eller högre (10 s-1 rekommenderas). Återkopplingssignalerna för varvtal och vridmoment skall registreras minst en gång per sekund under provcykeln, och det är tillåtet att filtrera signalerna elektroniskt.

3.8.2.   Analysatorernas utslag

När motorn eller provsekvensen startas — det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen — skall mätutrustningen startas samtidigt, närmare bestämt genom att

| — | starta insamling eller analys av utspädningsluft, |
| --- | --- |

—

starta insamling eller analys av utspädningsluft,

| — | starta insamling eller analys av utspädda avgaser, |
| --- | --- |

—

starta insamling eller analys av utspädda avgaser,

| — | starta mätning av mängden utspädda avgaser (CVS, Constant Volume Sampling) och av de temperaturer och tryck som behöver registreras, |
| --- | --- |

—

starta mätning av mängden utspädda avgaser (CVS, Constant Volume Sampling) och av de temperaturer och tryck som behöver registreras,

| — | starta registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment. |
| --- | --- |

—

starta registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment.

Kolväten och NOx skall mätas fortlöpande i utspädningstunneln med en frekvens på 2 mätningar per sekund. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integrering av analysatorsignalerna över provcykeln. Systemets responstid får vara högst 20 s, och den skall vid behov anpassas till CVS-flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provcykel. CO, CO2, icke-metankolväten och CH4 skall bestämmas genom integrering eller genom analys av de koncentrationer i provsäcken som samlats upp under provcykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsluften skall bestämmas genom integrering eller genom uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga värden skall registreras med minst en mätning per sekund.

3.8.3.   Partikelprovtagning (gäller endast dieselmotorer)

När motorn eller provsekvensen startas — det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen — skall partikelprovtagningssystemet kopplas om från by-pass till partikeluppsamling.

Om ingen flödeskompensering används skall provtagningspumparna (en eller flera) ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls inom ± 5 % från det inställda flödet. Om flödeskompensering används (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) måste man visa att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovflödet inte varierar med mer än ± 5 % av det inställda värdet på förhållandet (med undantag av de första 10 sekunderna av provtagningen).

Observera: Vid användning av dubbelutspädning är provtagningsflödet nettoskillnaden mellan flödet genom provtagningsfiltren och den sekundära utspädningsluftens flöde.

Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätarna (en eller flera) eller flödesinstrumentet skall registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela provcykeln (med en avvikelse på högst ± 5 %) på grund av stor partikelmassa på filtret, skall provet ogiltigförklaras. Provet skall då göras om med ett lägre flöde och/eller filter med större diameter.

3.8.4   Motorstopp

Om någon gång under provcykeln motorn stannar, skall den konditioneras och startas om, varefter provet upprepas. Om det under provcykeln uppstår fel på någon del av den nödvändiga provutrustningen, skall provet ogiltigförklaras.

3.8.5.   Arbetsmoment efter provet

När provet avslutats skall mätningen av den utspädda avgasvolymen, gasflödet till uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. För integrerande analysatorsystem skall provtagningen fortsätta tills systemets responstider har löpt ut.

Om uppsamlingssäckar används skall koncentrationerna i dem analyseras så fort som möjligt och allra senast 20 minuter efter provcykelns slut.

Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för efterkontroll av analysatorerna. Provet skall anses godtagbart om skillnaden mellan resultaten före och efter provet är mindre än 2 % av spänngasvärdet.

Endast för dieselmotorer: Partikelfiltren skall ställas tillbaka i vägningskammaren senast en timme efter avslutat prov och skall konditioneras i en stängd men oförseglad petriskål i minst en timme men högst 80 timmar före vägning.

3.9.   Verifiering av provresultaten

3.9.1.   Kompensering för tidsfördröning mellan börvärdessignal och återkopplad signal

För att minimera effekten av tidsfördröjningen mellan de återkopplade varvtals- och momentsignalerna respektive referenscykelns signaler (börvärdessignalerna) är det tillåtet att förskjuta hela den återkopplade signalsekvensen framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referenscykeln. I sådant fall skall både varvtal och vridmoment förskjutas med samma tidslängd och i samma riktning.

3.9.2   Beräkning av arbetet som genereras under provcykeln

Det verkliga arbete som genereras under provcykeln, Wact (kWh), beräknas med hjälp av alla registrerade värdepar av återkopplade varvtal och vridmoment. Detta görs efter att en eventuell kompensering för tidsfördröjningen gjorts om detta alternativ väljs. Det verkliga arbete Wact som provcykeln genererat används för jämförelse med referenscykelns arbete, Wref, och för beräkning av de specifika utsläppen (se punkterna 4.4 och 5.2). Samma metod skall användas för integrering av både referenscykelns effekt och den verkliga effekten. Om värden skall bestämmas i punkter mellan angränsande värden i referenscykeln eller mellan uppmätta värden, skall linjär interpolering användas.

Vid integrering av referenscykelns arbete och det verkliga arbetet skall alla negativa vridmomentvärden åsättas värdet noll och tas med. Om integreringen görs för en provtagningsfrekvens på mindre än 5 mätningar per sekund och om vridmomentvärdet under ett givet tidsavsnitt ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt, skall den negativa delen åsättas värdet noll, dvs. den skall inte tas med i det integrerade värdet. Däremot skall den positiva delen tas med i det integrerade värdet.

Wact får avvika med maximalt — 15 % och + 5 % från Wref.

3.9.3.   Statistisk validering av provcykeln

Linjär regressionsanalys av återkopplingsvärdenas beroende av referensvärdena skall utföras för varvtal, vridmoment och effekt. Detta görs efter att en eventuell kompensering för tidsfördröjningen gjorts om detta alternativ väljs. Minsta kvadrat-metoden skall användas med bäst anpassade funktion på formen

y = mx + b

där:

| y | = återkopplingsvärde (verkligt värde) för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW), |
| --- | --- |
| m | = regressionslinjens lutningskoefficient, |
| x | = referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW), |
| b | = regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln. |

y

= återkopplingsvärde (verkligt värde) för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW),

m

= regressionslinjens lutningskoefficient,

x

= referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW),

b

= regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.

Skattningens standardavvikelse (SE) för regressionen av y på x samt förklaringsgraden (r2) skall beräknas för varje regressionslinje.

Denna analys bör göras med en frekvens på en punkt per sekund. Alla negativa vridmoment från referenscykeln och de tillhörande återkopplingsvärdena skall strykas vid beräkningarna för den statistiska valideringen av provcykelns vridmoment och effekt. För att ett prov skall anses som giltigt måste villkoren i tabell 6 vara uppfyllda:

Tabell 6

Regressionslinjetoleranser

| | Varvtal | Vridmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardavvikel se för skattningen av y på x | Max 100 min-1 | Max 13 % (15 % (1) av det maximala vridmomentet från bestämningen av motorns maximieffekt | Max 8 % (15 %) (1) av det maximala effekten från bestämningen av motorns maximieffekt |
| regressionslinjens lutning, m | 0,95 — 1,03 | 0,83-1,03 | 0,89-1,03
  (0,83-1,03) (1) |
| Förklaringsgrad, r2 | min. 0,9700 (min.0,950-0) (1) | min. 0,8800
  (min. 0,7500) (1) | min. 0,9100
  (min. 0,7500) (1) |
| regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm eller ± 2 %
  (± 20 Nm eller ± 3 %) (1) av maximalt vridmoment, om det senare värdet är högre | ± 4 Nm eller ± 2 % (± 4 Nm eller ± 3 %) (1) av maximalt vridmoment, om det senare värdet är högre |

Varvtal

Vridmoment

Effekt

Standardavvikel se för skattningen av y på x

Max 100 min-1

Max 13 % (15 % (1) av det maximala vridmomentet från bestämningen av motorns maximieffekt

Max 8 % (15 %) (1) av det maximala effekten från bestämningen av motorns maximieffekt

regressionslinjens lutning, m

0,95 — 1,03

0,83-1,03

0,89-1,03

(0,83-1,03) (1)

Förklaringsgrad, r2

min. 0,9700 (min.0,950-0) (1)

min. 0,8800

(min. 0,7500) (1)

min. 0,9100

(min. 0,7500) (1)

regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, b

± 50 min-1

± 20 Nm eller ± 2 %

(± 20 Nm eller ± 3 %) (1) av maximalt vridmoment, om det senare värdet är högre

± 4 Nm eller ± 2 % (± 4 Nm eller ± 3 %) (1) av maximalt vridmoment, om det senare värdet är högre

Det är tillåtet att utesluta enstaka mätvärden från regressionsanalysen när de uppfyller villkoren i tabell 7.

Tabell 7

Villkor för uteslutning av enstaka punkter från regressionsanalysen

| Villkor | Mätvärde som får uteslutas |
| --- | --- |
| Full belastning/helt öppet spjäll och återkopplat | Vridmoment och/eller effekt |
| Ingen belastning, ingen tomgångspunkt och återkopplat vridmomentvärde > referensvärdet | Vridmoment och/eller effekt |
| Ingen belastning/stängt spjäll, tomgångspunkt och varvtal > referenstomgångsvarvtal | Vridmoment och/eller effekt |

Villkor

Mätvärde som får uteslutas

Full belastning/helt öppet spjäll och återkopplat

Vridmoment och/eller effekt

Ingen belastning, ingen tomgångspunkt och återkopplat vridmomentvärde > referensvärdet

Vridmoment och/eller effekt

Ingen belastning/stängt spjäll, tomgångspunkt och varvtal > referenstomgångsvarvtal

Vridmoment och/eller effekt

4.   BERÄKNING AV GASFORMIGA UTSLÄPP

4.1.   Bestämning av utspätt avgasflöde

Det sammanlagda utspädda avgasflödet under provcykeln (kg per prov) skall räknas fram med hjälp av mätvärdena från provcykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätanordningen (V0 för PDP eller KV för CFV, båda bestämda enligt bilaga III, tillägg 5, punkt 2). Följande formler skall användas om temperaturen på de utspädda avgaserna hålls konstant under hela provcykeln med hjälp av en värmeväxlare (± 6 K för ett PDP-CVS-system; ± 11 K för ett CFV-CVS-system — se vidare bilaga V, punkt 2.3).

PDP-CVS-system:

MTOTW = 1,293 x V0 x Np x (pB - p1) x 273 / (101,3 x T)

Hierin bedeuten:

| MTOTW | = | de utspädda avgasernas massa på våt bas under cykeln (kg) |
| --- | --- | --- |
| V0 | = | gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden (m3/varv) |
| NP | = | sammanlagt antal pumpvarv per prov |
| pB | = | atmosfärstryck i provrummet (kPa) |
| p1 | = | undertryck vid pumpinloppet (relativt atmosfärstrycket) (kPa) |
| T | = | de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet mätt över provcykeln (K) |

MTOTW

=

de utspädda avgasernas massa på våt bas under cykeln (kg)

V0

=

gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden (m3/varv)

NP

=

sammanlagt antal pumpvarv per prov

pB

=

atmosfärstryck i provrummet (kPa)

p1

=

undertryck vid pumpinloppet (relativt atmosfärstrycket) (kPa)

T

=

de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet mätt över provcykeln (K)

CFV-CVS-system:

MTOTW = 1,293 x t X Kv X pA / T0,5

där:

| MTOTW | = | de utspädda avgasernas massa på våt bas under cykeln (kg) |
| --- | --- | --- |
| t | = | provcykelns varaktighet (s) |
| Kv | = | kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden |
| pA | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | = | absolut temperatur vid inloppet till venturiröret (K) |

MTOTW

=

de utspädda avgasernas massa på våt bas under cykeln (kg)

t

=

provcykelns varaktighet (s)

Kv

=

kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden

pA

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

=

absolut temperatur vid inloppet till venturiröret (K)

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) skall de momentana massutsläppen beräknas och integreras över provcykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa så här:

PDP-CVS-system:

MTOTW,i = 1,293 x V0 X Np,i x (pB - p1) x 273 / (101,3 · T)

där:

| MTOTW,i | = | momentan massa av de utspädda avgaserna på våt bas (kg) |
| --- | --- | --- |
| Np,i | = | sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall |

MTOTW,i

=

momentan massa av de utspädda avgaserna på våt bas (kg)

Np,i

=

sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall

CFV-CVS-system:

MTOTW,i = 1,293 x Δti x Kv x pA / T0,5

där:

| MTOTW,i | = | momentan massa av de utspädda avgaserna på våt bas (kg) |
| --- | --- | --- |
| Δti | = | tidsintervall (s) |

MTOTW,i

=

momentan massa av de utspädda avgaserna på våt bas (kg)

Δti

=

tidsintervall (s)

Om den sammanlagda provmassan för mätning av partiklar (MSAM) och gasformiga föroreningar överskrider 0,5 % av det totala CVS-flödet (MTOTW), skall CVS-flödet korrigeras för MSAM, eller också skall partikelprovflödet återföras till CVS-systemet innan det når flödesmätaren (PDP- eller CFV-system).

4.2.   NOx-korrigering för luftfuktighet

a) Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av de faktorer som anges i följande formler:

| a) | för dieselmotorer: |
| --- | --- |

a)

för dieselmotorer:

| b) | för gasmotorer: |
| --- | --- |

b)

för gasmotorer:

där:

| Ha | = | inloppsluftens fuktighet per kg torr luft) |
| --- | --- | --- |

Ha

=

inloppsluftens fuktighet per kg torr luft)

där

Formula

| Ra | = | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | = | inloppsluftens mättnadstryck (kPa) |
| pB | = | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

=

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

=

inloppsluftens mättnadstryck (kPa)

pB

=

atmosfärstryck (kPa)

4.3.   Beräkning av utsläppens massflöden

4.3.1.   System med konstant massflöde

För system med värmeväxlare skall massan av föroreningar (g per prov) bestämmas med följande formler:

(1) NOx mass = 0,001587 x NOx conc x KH,D x MTOTW (dieselmotorer)

(2) NOx mass = 0,001587 x NOx conc x KH,G x MTOTW (gasmotorer)

(3) COmass = 0,000966 x COconc x MTOTW

(4) HCmass = 0,000479 x HCconc x MTOTW' (dieselmotorer)

(5) HCmass = 0,000502 x HCconc x MTOTW' (motorgas- (PLG) motorer)

(6) NMHCmass = 0,000516 x NMHCconc x MTOTW' (naturgasmotorer)

(7) CH4 mass = 0,000552 x CH4 conc x MTOTW (naturgasmotorer)

där:

| NOx conc, COconc, HCconc
   (2), NMHCconc | = genomsnitt av bakgrundskorrigerade koncentrationer (ppm) från hela provcykeln och bestämda genom integrering (obligatoriskt för NOx och kolväten) eller mätning efter uppsamling i säck |
| --- | --- |
| MTOTW | = sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser under hela provcykeln och bestämd enligt punkt 4.1 |
| KH,D | = korrigeringsfaktor för luftfuktighet för dieselmotorer och bestämd enligt punkt 4.2 |
| KH,G | = korrigeringsfaktor för luftfuktighet för gasmotorer och bestämd enligt punkt 4.2 |

NOx conc, COconc, HCconc
   (2), NMHCconc

= genomsnitt av bakgrundskorrigerade koncentrationer (ppm) från hela provcykeln och bestämda genom integrering (obligatoriskt för NOx och kolväten) eller mätning efter uppsamling i säck

MTOTW

= sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser under hela provcykeln och bestämd enligt punkt 4.1

KH,D

= korrigeringsfaktor för luftfuktighet för dieselmotorer och bestämd enligt punkt 4.2

KH,G

= korrigeringsfaktor för luftfuktighet för gasmotorer och bestämd enligt punkt 4.2

Koncentrationer uppmätta på torr bas skall räknas om till våt bas i enlighet med bilaga III, tillägg 1, punkt 4.2.

Bestämningen av NMHCconc beror på vilken analysmetod som använts (se bilaga III, tillägg 4, punkt 3.3.4). I båda fallen skall CH4-koncentrationen bestämmas och subtraheras från kolvätekoncentrationen på följande sätt

| a) | Med gaskromatografi:
  NMHCconc = HCconc - CH4 conc |
| --- | --- |

a)

Med gaskromatografi:

NMHCconc = HCconc - CH4 conc

| b) | Med ickemetanavskiljare: |
| --- | --- |

b)

Med ickemetanavskiljare:

där:

| HC(med avskiljare) | = kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom ickemetanavskiljaren (NMC) |
| --- | --- |
| HC(u tan avskiljare | = kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom ickemetanavskiljaren (NMC) |
| CEM | = metanavskiljningsgrad bestämd enligt bilaga III, tillägg 5, punkt 1.8.4.1 |
| CEE | = etanavskiljningsgrad bestämd enligt bilaga III, tillägg 5, punkt 1.8.4.2 |

HC(med avskiljare)

= kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom ickemetanavskiljaren (NMC)

HC(u tan avskiljare

= kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom ickemetanavskiljaren (NMC)

CEM

= metanavskiljningsgrad bestämd enligt bilaga III, tillägg 5, punkt 1.8.4.1

CEE

= etanavskiljningsgrad bestämd enligt bilaga III, tillägg 5, punkt 1.8.4.2

4.3.1.1.   Bestämning av bakgrundskorrigerade koncentrationer

Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsluften skall subtraheras från de uppmätta koncentrationerna för att få fram nettokoncentrationerna av föroreningar. Genomsnittsvärdena för bakgrundskoncentrationerna kan bestämmas med hjälp av uppsamlingssäckar eller genom fortlöpande mätning med integrering. Följande formel skall användas:

Formula

där:

| conc | = koncentration (ppm) av respektive förorening i de utspädda avgaserna korrigerad med den mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften, |
| --- | --- |
| conce | = koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna, |
| concd | = koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften |
| DF | = utspädningsfaktor. |

conc

= koncentration (ppm) av respektive förorening i de utspädda avgaserna korrigerad med den mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften,

conce

= koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna,

concd

= koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften

DF

= utspädningsfaktor.

Utspädningsfaktorn beräknas på följande sätt:

| a) | Diesel- och ”motorgas (LPG)” motorer |
| --- | --- |

a)

Diesel- och ”motorgas (LPG)” motorer

| b) | Naturgasmotorer |
| --- | --- |

b)

Naturgasmotorer

där:

| CO2, conce | = | koncentration (volymprocent) av CO2 i de utspädda avgaserna |
| --- | --- | --- |
| HCconce | = | koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna |
| NMHCconce | = | koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna |
| COconce | = | koncentration (ppm) av CO i de utspädda avgaserna |
| FS | = | Stöikometrisk faktor. |

CO2, conce

=

koncentration (volymprocent) av CO2 i de utspädda avgaserna

HCconce

=

koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna

NMHCconce

=

koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna

COconce

=

koncentration (ppm) av CO i de utspädda avgaserna

FS

=

Stöikometrisk faktor.

Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omräknas till våt bas i enlighet med bilaga III, tillägg 1, punkt 4.2.

Den stökiometriska faktorn beräknas så här:

FS = 100 × (x/x + (y/2) + 3,76 × (x + (y/4)))

där:

| x, y | = | Bränslesammansättning CxHy |
| --- | --- | --- |

x, y

=

Bränslesammansättning CxHy

Om bränslesammansättningen inte är känd får följande stökiometriska faktor användas som alternativ:

| FS (Diesel) | = 13,4 |
| --- | --- |
| FS (LPG) | = 11,6 |
| FS (NG) | = 9,5 |

FS (Diesel)

= 13,4

FS (LPG)

= 11,6

FS (NG)

= 9,5

4.3.2.   System med flödesmätning

För system utan värmeväxlare skall massan av föroreningar (g per prov) bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen och integrering av dessa momentana värden över provcykeln. Vidare gäller att bakgrundskorrigeringen skall göras direkt på de momentana koncentrationsvärdena. Följande formel skall användas:

| (1) | (dieselmotorer) |
| --- | --- |

(1)

Formula

| (2) | (gasmotorer) |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | (dieselmotorer) |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | (LPG motorer) |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | (NG motorer) |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | (NG motorer) |
| --- | --- |

(7)

Formula

där:

| conce | = | koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna, |
| --- | --- | --- |
| concd | = | koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften |
| MTOTW,i | = | momentant värde på massan (kg) av de utspädda avgaserna (se punkt 4.1), |
| MTOTW | = | sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln (se punkt 4.1), |
| KH,D | = | korrigeringsfaktor för luftfuktighet för dieselmotorer och bestämd enligt punkt 4.2 |
| KH,G | = | korrigeringsfaktor för luftfuktighet för gasmotorer och bestämd enligt punkt 4.2 |
| DF | = | utspädningsfaktorn bestämd enligt punkt 4.3.1.1. |

conce

=

koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna,

concd

=

koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften

MTOTW,i

=

momentant värde på massan (kg) av de utspädda avgaserna (se punkt 4.1),

MTOTW

=

sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln (se punkt 4.1),

KH,D

=

korrigeringsfaktor för luftfuktighet för dieselmotorer och bestämd enligt punkt 4.2

KH,G

=

korrigeringsfaktor för luftfuktighet för gasmotorer och bestämd enligt punkt 4.2

DF

=

utspädningsfaktorn bestämd enligt punkt 4.3.1.1.

4.4.   Beräkning av det specifika utsläppet

Utsläppen (g/kWh) skall beräknas för alla enskilda föroreningsämnen på följande sätt:

Formula (diesel- och gasmotorer)

Formula (diesel- och gasmotorer)

Formula (diesel- och motorgas- (LPG) motorer)

Formula (naturgasmotorer)

Formula (naturgasmotorer)

där:

| Wact | = | det verkliga arbetet (kWh) under provcykeln bestämt enligt punkt 3.9.2. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

det verkliga arbetet (kWh) under provcykeln bestämt enligt punkt 3.9.2.

5.   BERÄKNING AV PARTIKELFORMIGA UTSLÄPP (ENDAST DIESELMOTORER)

5.1.   Beräkning av utsläppens massflöden

Partikelmassan (g/prov) beräknas så här:

PTmass = (Mf/MSAM) x (MTOTW/1 000)

där:

| Mf | = partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- |
| MTOTW | = sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser under hela provcykeln och bestämd enligt punkt 4.1 |
| MSAM | = massa (kg) av utspädda avgaser tagna från utspädningstunneln för uppsamling av partiklar |

Mf

= partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

MTOTW

= sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser under hela provcykeln och bestämd enligt punkt 4.1

MSAM

= massa (kg) av utspädda avgaser tagna från utspädningstunneln för uppsamling av partiklar

där:

| Mf | = | Mf,p + Mf,b, (mg) om massorna på respektive filter mäts var för sig |
| --- | --- | --- |
| Mf,p | = | partikelmassan (mg) som samlats upp på huvudfiltret |
| Mf,b | = | partikelmassan (mg) som samlats upp på sekundärfiltret |

Mf

=

Mf,p + Mf,b, (mg) om massorna på respektive filter mäts var för sig

Mf,p

=

partikelmassan (mg) som samlats upp på huvudfiltret

Mf,b

=

partikelmassan (mg) som samlats upp på sekundärfiltret

Vid användning av ett system med dubbel utspädning skall massan av den sekundära utspädningsluften subtraheras från den sammanlagda massan av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren.

MSAM = MTOT - MSEC

där:

| MTOT | = | massan (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret |
| --- | --- | --- |
| MSEC | = | massan (kg) av den sekundära utspädningsluften |

MTOT

=

massan (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret

MSEC

=

massan (kg) av den sekundära utspädningsluften

Om utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar bestäms i enlighet med punkt 3.4, kan partikelmassan bakgrundskorrigeras. I så fall skall partikelmassan (g per prov) beräknas så här:

Formula

| Mf, MSAM, MTOTW | = se ovan |
| --- | --- |
| MDIL | = massan (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar |
| Md | = massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften |
| DF | = utspädningsfaktorn bestämd enligt punkt 4.3.1.1. |

Mf, MSAM, MTOTW

= se ovan

MDIL

= massan (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar

Md

= massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften

DF

= utspädningsfaktorn bestämd enligt punkt 4.3.1.1.

5.2.   Beräkning av partikelformiga utsläpp

Partikelutsläppet (g/kWh) beräknas så här:

Formula

där:

| Wact | = | det verkliga arbetet (kWh) under provcykeln bestämt enligt punkt 3.9.2. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

det verkliga arbetet (kWh) under provcykeln bestämt enligt punkt 3.9.2.

---

(1)  Fram till och med den 1 oktober 2005 kan siffrorna inom parentes användas vid typgodkännandeprov av gasmotorer. (Före den 1 oktober 2004 skall kommissionen rapportera om gasmotorteknikens utveckling för att bekräfta eller justera regressionslinjetoleranserna för de gasmotorer som anges i denna tabell.)

(2)  Baserad på C1 ekvivalent.

Tillägg 3

DYNAMOMETERTABELL FÖR ETC-PROV

| Tid
  s | Normalt Varvtal
  % | Normalt Vridmoment
  % |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | ”m” |
| 38 | 82,9 | ”m” |
| 39 | 51,3 | ”m” |
| 40 | 28,5 | ”m” |
| 41 | 29,3 | ”m” |
| 42 | 26,7 | ”m” |
| 43 | 20,4 | ”m” |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | ”m” |
| 87 | 52 | ”m” |
| 88 | 43,3 | ”m” |
| 89 | 36,1 | ”m” |
| 90 | 27,6 | ”m” |
| 91 | 21,1 | ”m” |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | ”m” |
| 119 | 44,3 | ”m” |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | ”m” |
| 125 | 65,3 | ”m” |
| 126 | 64 | ”m” |
| 127 | 59,7 | ”m” |
| 128 | 52,8 | ”m” |
| 129 | 45,9 | ”m” |
| 130 | 38,7 | ”m” |
| 131 | 32,4 | ”m” |
| 132 | 27 | ”m” |
| 133 | 21,7 | ”m” |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | ”m” |
| 165 | 50 | ”m” |
| 166 | 49,2 | ”m” |
| 167 | 49,3 | ”m” |
| 168 | 49,9 | ”m” |
| 169 | 51,6 | ”m” |
| 170 | 49,7 | ”m” |
| 171 | 48,5 | ”m” |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | ”m” |
| 177 | 53,6 | ”m” |
| 178 | 40,8 | ”m” |
| 179 | 32,9 | ”m” |
| 180 | 26,3 | ”m” |
| 181 | 20,9 | ”m” |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | ”m” |
| 232 | 43,6 | ”m” |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | ”m” |
| 248 | 65,5 | ”m” |
| 249 | 64,4 | ”m” |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | ”m” |
| 254 | 56,9 | ”m” |
| 255 | 54,5 | ”m” |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | ”m” |
| 275 | 67,1 | ”m” |
| 276 | 66,7 | ”m” |
| 277 | 65,6 | ”m” |
| 278 | 64,5 | ”m” |
| 279 | 62,9 | ”m” |
| 280 | 59,3 | ”m” |
| 281 | 54,1 | ”m” |
| 282 | 51,3 | ”m” |
| 283 | 47,9 | ”m” |
| 284 | 43,6 | ”m” |
| 285 | 39,4 | ”m” |
| 286 | 34,7 | ”m” |
| 287 | 29,8 | ”m” |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | ”m” |
| 290 | 35,5 | ”m” |
| 291 | 20,9 | ”m” |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | ”m” |
| 294 | 32 | ”m” |
| 295 | 23,6 | ”m” |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | ”m” |
| 305 | 29,2 | ”m” |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | ”m” |
| 317 | 59 | ”m” |
| 318 | 50,7 | ”m” |
| 319 | 41,8 | ”m” |
| 320 | 34,7 | ”m” |
| 321 | 28,7 | ”m” |
| 322 | 25,2 | ”m” |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | ”m” |
| 380 | 45,5 | ”m” |
| 381 | 44,7 | ”m” |
| 382 | 43,8 | ”m” |
| 383 | 41 | ”m” |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | ”m” |
| 390 | 49,9 | ”m” |
| 391 | 48 | ”m” |
| 392 | 45,3 | ”m” |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | ”m” |
| 465 | 51,7 | ”m” |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | ”m” |
| 472 | 60,1 | ”m” |
| 473 | 53,2 | ”m” |
| 474 | 44 | ”m” |
| 475 | 35,2 | ”m” |
| 476 | 30,5 | ”m” |
| 477 | 26,5 | ”m” |
| 478 | 22,5 | ”m” |
| 479 | 20,4 | ”m” |
| 480 | 19,1 | ”m” |
| 481 | 19,1 | ”m” |
| 482 | 13,4 | ”m” |
| 483 | 6,7 | ”m” |
| 484 | 3,2 | ”m” |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | ”m” |
| 493 | 38,4 | ”m” |
| 494 | 39,4 | ”m” |
| 495 | 39,7 | ”m” |
| 496 | 40,5 | ”m” |
| 497 | 40,8 | ”m” |
| 498 | 39,7 | ”m” |
| 499 | 39,2 | ”m” |
| 500 | 38,7 | ”m” |
| 501 | 32,7 | ”m” |
| 502 | 30,1 | ”m” |
| 503 | 21,9 | ”m” |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | ”m” |
| 528 | 54,5 | ”m” |
| 529 | 51,3 | ”m” |
| 530 | 45,5 | ”m” |
| 531 | 40,8 | ”m” |
| 532 | 38,9 | ”m” |
| 533 | 36,6 | ”m” |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | ”m” |
| 550 | 66,8 | ”m” |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | ”m” |
| 563 | 56 | ”m” |
| 564 | 53,9 | ”m” |
| 565 | 52,1 | ”m” |
| 566 | 49,9 | ”m” |
| 567 | 46,4 | ”m” |
| 568 | 43,6 | ”m” |
| 569 | 40,8 | ”m” |
| 570 | 37,5 | ”m” |
| 571 | 27,8 | ”m” |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | ”m” |
| 595 | 31,6 | ”m” |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | ”m” |
| 607 | 39 | ”m” |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | ”m” |
| 616 | 49,1 | ”m” |
| 617 | 47 | ”m” |
| 618 | 43,1 | ”m” |
| 619 | 39,2 | ”m” |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | ”m” |
| 641 | 51 | ”m” |
| 642 | 49,4 | ”m” |
| 643 | 49,2 | ”m” |
| 644 | 48,6 | ”m” |
| 645 | 47,5 | ”m” |
| 646 | 46,5 | ”m” |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | ”m” |
| 661 | 55,4 | ”m” |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | ”m” |
| 666 | 52 | ”m” |
| 667 | 50,4 | ”m” |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | ”m” |
| 702 | 64,3 | ”m” |
| 703 | 63 | ”m” |
| 704 | 62,2 | ”m” |
| 705 | 61,6 | ”m” |
| 706 | 62,4 | ”m” |
| 707 | 62,2 | ”m” |
| 708 | 61 | ”m” |
| 709 | 58,7 | ”m” |
| 710 | 55,5 | ”m” |
| 711 | 51,7 | ”m” |
| 712 | 49,2 | ”m” |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | ”m” |
| 715 | 46,2 | ”m” |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | ”m” |
| 720 | 41,9 | ”m” |
| 721 | 41,3 | ”m” |
| 722 | 41,4 | ”m” |
| 723 | 41,2 | ”m” |
| 724 | 41,8 | ”m” |
| 725 | 41,8 | ”m” |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | ”m” |
| 729 | 43,9 | ”m” |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | ”m” |
| 732 | 57,1 | ”m” |
| 733 | 52 | ”m” |
| 734 | 44,4 | ”m” |
| 735 | 40,2 | ”m” |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | ”m” |
| 758 | 49,1 | ”m” |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | ”m” |
| 777 | 60,3 | ”m” |
| 778 | 58,7 | ”m” |
| 779 | 57,2 | ”m” |
| 780 | 56,1 | ”m” |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | ”m” |
| 789 | 59,3 | ”m” |
| 790 | 58,6 | ”m” |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | ”m” |
| 825 | 48,6 | ”m” |
| 826 | 47,9 | ”m” |
| 827 | 46,8 | ”m” |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | ”m” |
| 836 | 59 | ”m” |
| 837 | 59,8 | ”m” |
| 838 | 60,3 | ”m” |
| 839 | 61,2 | ”m” |
| 840 | 61,8 | ”m” |
| 841 | 62,5 | ”m” |
| 842 | 62,4 | ”m” |
| 843 | 61,5 | ”m” |
| 844 | 63,7 | ”m” |
| 845 | 61,9 | ”m” |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | ”m” |
| 848 | 59,2 | ”m” |
| 849 | 57,3 | ”m” |
| 850 | 52,3 | ”m” |
| 851 | 49,3 | ”m” |
| 852 | 47,3 | ”m” |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | ”m” |
| 856 | 44,3 | ”m” |
| 857 | 43,1 | ”m” |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | ”m” |
| 876 | 60,3 | ”m” |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | ”m” |
| 886 | 63,1 | ”m” |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | ”m” |
| 896 | 61,2 | ”m” |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | ”m” |
| 907 | 58,2 | ”m” |
| 908 | 57,6 | ”m” |
| 909 | 57,1 | ”m” |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | ”m” |
| 915 | 55,2 | ”m” |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1000 | 55,4 | ”m” |
| 1001 | 55,2 | ”m” |
| 1002 | 55,8 | 26,3 |
| 1003 | 55,8 | 23,3 |
| 1004 | 56,4 | 50,2 |
| 1005 | 57,6 | 68,3 |
| 1006 | 58,8 | 90,2 |
| 1007 | 59,9 | 98,9 |
| 1008 | 62,3 | 98,8 |
| 1009 | 63,1 | 74,4 |
| 1010 | 63,7 | 49,4 |
| 1011 | 63,3 | 9,8 |
| 1012 | 48 | 0 |
| 1013 | 47,9 | 73,5 |
| 1014 | 49,9 | 99,7 |
| 1015 | 49,9 | 48,8 |
| 1016 | 49,6 | 2,3 |
| 1017 | 49,9 | ”m” |
| 1018 | 49,3 | ”m” |
| 1019 | 49,7 | 47,5 |
| 1020 | 49,1 | ”m” |
| 1021 | 49,4 | ”m” |
| 1022 | 48,3 | ”m” |
| 1023 | 49,4 | ”m” |
| 1024 | 48,5 | ”m” |
| 1025 | 48,7 | ”m” |
| 1026 | 48,7 | ”m” |
| 1027 | 49,1 | ”m” |
| 1028 | 49 | ”m” |
| 1029 | 49,8 | ”m” |
| 1030 | 48,7 | ”m” |
| 1031 | 48,5 | ”m” |
| 1032 | 49,3 | 31,3 |
| 1033 | 49,7 | 45,3 |
| 1034 | 48,3 | 44,5 |
| 1035 | 49,8 | 61 |
| 1036 | 49,4 | 64,3 |
| 1037 | 49,8 | 64,4 |
| 1038 | 50,5 | 65,6 |
| 1039 | 50,3 | 64,5 |
| 1040 | 51,2 | 82,9 |
| 1041 | 50,5 | 86 |
| 1042 | 50,6 | 89 |
| 1043 | 50,4 | 81,4 |
| 1044 | 49,9 | 49,9 |
| 1045 | 49,1 | 20,1 |
| 1046 | 47,9 | 24 |
| 1047 | 48,1 | 36,2 |
| 1048 | 47,5 | 34,5 |
| 1049 | 46,9 | 30,3 |
| 1050 | 47,7 | 53,5 |
| 1051 | 46,9 | 61,6 |
| 1052 | 46,5 | 73,6 |
| 1053 | 48 | 84,6 |
| 1054 | 47,2 | 87,7 |
| 1055 | 48,7 | 80 |
| 1056 | 48,7 | 50,4 |
| 1057 | 47,8 | 38,6 |
| 1058 | 48,8 | 63,1 |
| 1059 | 47,4 | 5 |
| 1060 | 47,3 | 47,4 |
| 1061 | 47,3 | 49,8 |
| 1062 | 46,9 | 23,9 |
| 1063 | 46,7 | 44,6 |
| 1064 | 46,8 | 65,2 |
| 1065 | 46,9 | 60,4 |
| 1066 | 46,7 | 61,5 |
| 1067 | 45,5 | ”m” |
| 1068 | 45,5 | ”m” |
| 1069 | 44,2 | ”m” |
| 1070 | 43 | ”m” |
| 1071 | 42,5 | ”m” |
| 1072 | 41 | ”m” |
| 1073 | 39,9 | ”m” |
| 1074 | 39,9 | 38,2 |
| 1075 | 40,1 | 48,1 |
| 1076 | 39,9 | 48 |
| 1077 | 39,4 | 59,3 |
| 1078 | 43,8 | 19,8 |
| 1079 | 52,9 | 0 |
| 1080 | 52,8 | 88,9 |
| 1081 | 53,4 | 99,5 |
| 1082 | 54,7 | 99,3 |
| 1083 | 56,3 | 99,1 |
| 1084 | 57,5 | 99 |
| 1085 | 59 | 98,9 |
| 1086 | 59,8 | 98,9 |
| 1087 | 60,1 | 98,9 |
| 1088 | 61,8 | 48,3 |
| 1089 | 61,8 | 55,6 |
| 1090 | 61,7 | 59,8 |
| 1091 | 62 | 55,6 |
| 1092 | 62,3 | 29,6 |
| 1093 | 62 | 19,3 |
| 1094 | 61,3 | 7,9 |
| 1095 | 61,1 | 19,2 |
| 1096 | 61,2 | 43 |
| 1097 | 61,1 | 59,7 |
| 1098 | 61,1 | 98,8 |
| 1099 | 61,3 | 98,8 |
| 1100 | 61,3 | 26,6 |
| 1101 | 60,4 | ”m” |
| 1102 | 58,8 | ”m” |
| 1103 | 57,7 | ”m” |
| 1104 | 56 | ”m” |
| 1105 | 54,7 | ”m” |
| 1106 | 53,3 | ”m” |
| 1107 | 52,6 | 23,2 |
| 1108 | 53,4 | 84,2 |
| 1109 | 53,9 | 99,4 |
| 1110 | 54,9 | 99,3 |
| 1111 | 55,8 | 99,2 |
| 1112 | 57,1 | 99 |
| 1113 | 56,5 | 99,1 |
| 1114 | 58,9 | 98,9 |
| 1115 | 58,7 | 98,9 |
| 1116 | 59,8 | 98,9 |
| 1117 | 61 | 98,8 |
| 1118 | 60,7 | 19,2 |
| 1119 | 59,4 | ”m” |
| 1120 | 57,9 | ”m” |
| 1121 | 57,6 | ”m” |
| 1122 | 56,3 | ”m” |
| 1123 | 55 | ”m” |
| 1124 | 53,7 | ”m” |
| 1125 | 52,1 | ”m” |
| 1126 | 51,1 | ”m” |
| 1127 | 49,7 | 25,8 |
| 1128 | 49,1 | 46,1 |
| 1129 | 48,7 | 46,9 |
| 1130 | 48,2 | 46,7 |
| 1131 | 48 | 70 |
| 1132 | 48 | 70 |
| 1133 | 47,2 | 67,6 |
| 1134 | 47,3 | 67,6 |
| 1135 | 46,6 | 74,7 |
| 1136 | 47,4 | 13 |
| 1137 | 46,3 | ”m” |
| 1138 | 45,4 | ”m” |
| 1139 | 45,5 | 24,8 |
| 1140 | 44,8 | 73,8 |
| 1141 | 46,6 | 99 |
| 1142 | 46,3 | 98,9 |
| 1143 | 48,5 | 99,4 |
| 1144 | 49,9 | 99,7 |
| 1145 | 49,1 | 99,5 |
| 1146 | 49,1 | 99,5 |
| 1147 | 51 | 100 |
| 1148 | 51,5 | 99,9 |
| 1149 | 50,9 | 100 |
| 1150 | 51,6 | 99,9 |
| 1151 | 52,1 | 99,7 |
| 1152 | 50,9 | 100 |
| 1153 | 52,2 | 99,7 |
| 1154 | 51,5 | 98,3 |
| 1155 | 51,5 | 47,2 |
| 1156 | 50,8 | 78,4 |
| 1157 | 50,3 | 83 |
| 1158 | 50,3 | 31,7 |
| 1159 | 49,3 | 31,3 |
| 1160 | 48,8 | 21,5 |
| 1161 | 47,8 | 59,4 |
| 1162 | 48,1 | 77,1 |
| 1163 | 48,4 | 87,6 |
| 1164 | 49,6 | 87,5 |
| 1165 | 51 | 81,4 |
| 1166 | 51,6 | 66,7 |
| 1167 | 53,3 | 63,2 |
| 1168 | 55,2 | 62 |
| 1169 | 55,7 | 43,9 |
| 1170 | 56,4 | 30,7 |
| 1171 | 56,8 | 23,4 |
| 1172 | 57 | ”m” |
| 1173 | 57,6 | ”m” |
| 1174 | 56,9 | ”m” |
| 1175 | 56,4 | 4 |
| 1176 | 57 | 23,4 |
| 1177 | 56,4 | 41,7 |
| 1178 | 57 | 49,2 |
| 1179 | 57,7 | 56,6 |
| 1180 | 58,6 | 56,6 |
| 1181 | 58,9 | 64 |
| 1182 | 59,4 | 68,2 |
| 1183 | 58,8 | 71,4 |
| 1184 | 60,1 | 71,3 |
| 1185 | 60,6 | 79,1 |
| 1186 | 60,7 | 83,3 |
| 1187 | 60,7 | 77,1 |
| 1188 | 60 | 73,5 |
| 1189 | 60,2 | 55,5 |
| 1190 | 59,7 | 54,4 |
| 1191 | 59,8 | 73,3 |
| 1192 | 59,8 | 77,9 |
| 1193 | 59,8 | 73,9 |
| 1194 | 60 | 76,5 |
| 1195 | 59,5 | 82,3 |
| 1196 | 59,9 | 82,8 |
| 1197 | 59,8 | 65,8 |
| 1198 | 59 | 48,6 |
| 1199 | 58,9 | 62,2 |
| 1200 | 59,1 | 70,4 |
| 1201 | 58,9 | 62,1 |
| 1202 | 58,4 | 67,4 |
| 1203 | 58,7 | 58,9 |
| 1204 | 58,3 | 57,7 |
| 1205 | 57,5 | 57,8 |
| 1206 | 57,2 | 57,6 |
| 1207 | 57,1 | 42,6 |
| 1208 | 57 | 70,1 |
| 1209 | 56,4 | 59,6 |
| 1210 | 56,7 | 39 |
| 1211 | 55,9 | 68,1 |
| 1212 | 56,3 | 79,1 |
| 1213 | 56,7 | 89,7 |
| 1214 | 56 | 89,4 |
| 1215 | 56 | 93,1 |
| 1216 | 56,4 | 93,1 |
| 1217 | 56,7 | 94,4 |
| 1218 | 56,9 | 94,8 |
| 1219 | 57 | 94,1 |
| 1220 | 57,7 | 94,3 |
| 1221 | 57,5 | 93,7 |
| 1222 | 58,4 | 93,2 |
| 1223 | 58,7 | 93,2 |
| 1224 | 58,2 | 93,7 |
| 1225 | 58,5 | 93,1 |
| 1226 | 58,8 | 86,2 |
| 1227 | 59 | 72,9 |
| 1228 | 58,2 | 59,9 |
| 1229 | 57,6 | 8,5 |
| 1230 | 57,1 | 47,6 |
| 1231 | 57,2 | 74,4 |
| 1232 | 57 | 79,1 |
| 1233 | 56,7 | 67,2 |
| 1234 | 56,8 | 69,1 |
| 1235 | 56,9 | 71,3 |
| 1236 | 57 | 77,3 |
| 1237 | 57,4 | 78,2 |
| 1238 | 57,3 | 70,6 |
| 1239 | 57,7 | 64 |
| 1240 | 57,5 | 55,6 |
| 1241 | 58,6 | 49,6 |
| 1242 | 58,2 | 41,1 |
| 1243 | 58,8 | 40,6 |
| 1244 | 58,3 | 21,1 |
| 1245 | 58,7 | 24,9 |
| 1246 | 59,1 | 24,8 |
| 1247 | 58,6 | ”m” |
| 1248 | 58,8 | ”m” |
| 1249 | 58,8 | ”m” |
| 1250 | 58,7 | ”m” |
| 1251 | 59,1 | ”m” |
| 1252 | 59,1 | ”m” |
| 1253 | 59,4 | ”m” |
| 1254 | 60,6 | 2,6 |
| 1255 | 59,6 | ”m” |
| 1256 | 60,1 | ”m” |
| 1257 | 60,6 | ”m” |
| 1258 | 59,6 | 4,1 |
| 1259 | 60,7 | 7,1 |
| 1260 | 60,5 | ”m” |
| 1261 | 59,7 | ”m” |
| 1262 | 59,6 | ”m” |
| 1263 | 59,8 | ”m” |
| 1264 | 59,6 | 4,9 |
| 1265 | 60,1 | 5,9 |
| 1266 | 59,9 | 6,1 |
| 1267 | 59,7 | ”m” |
| 1268 | 59,6 | ”m” |
| 1269 | 59,7 | 22 |
| 1270 | 59,8 | 10,3 |
| 1271 | 59,9 | 10 |
| 1272 | 60,6 | 6,2 |
| 1273 | 60,5 | 7,3 |
| 1274 | 60,2 | 14,8 |
| 1275 | 60,6 | 8,2 |
| 1276 | 60,6 | 5,5 |
| 1277 | 61 | 14,3 |
| 1278 | 61 | 12 |
| 1279 | 61,3 | 34,2 |
| 1280 | 61,2 | 17,1 |
| 1281 | 61,5 | 15,7 |
| 1282 | 61 | 9,5 |
| 1283 | 61,1 | 9,2 |
| 1284 | 60,5 | 4,3 |
| 1285 | 60,2 | 7,8 |
| 1286 | 60,2 | 5,9 |
| 1287 | 60,2 | 5,3 |
| 1288 | 59,9 | 4,6 |
| 1289 | 59,4 | 21,5 |
| 1290 | 59,6 | 15,8 |
| 1291 | 59,3 | 10,1 |
| 1292 | 58,9 | 9,4 |
| 1293 | 58,8 | 9 |
| 1294 | 58,9 | 35,4 |
| 1295 | 58,9 | 30,7 |
| 1296 | 58,9 | 25,9 |
| 1297 | 58,7 | 22,9 |
| 1298 | 58,7 | 24,4 |
| 1299 | 59,3 | 61 |
| 1300 | 60,1 | 56 |
| 1301 | 60,5 | 50,6 |
| 1302 | 59,5 | 16,2 |
| 1303 | 59,7 | 50 |
| 1304 | 59,7 | 31,4 |
| 1305 | 60,1 | 43,1 |
| 1306 | 60,8 | 38,4 |
| 1307 | 60,9 | 40,2 |
| 1308 | 61,3 | 49,7 |
| 1309 | 61,8 | 45,9 |
| 1310 | 62 | 45,9 |
| 1311 | 62,2 | 45,8 |
| 1312 | 62,6 | 46,8 |
| 1313 | 62,7 | 44,3 |
| 1314 | 62,9 | 44,4 |
| 1315 | 63,1 | 43,7 |
| 1316 | 63,5 | 46,1 |
| 1317 | 63,6 | 40,7 |
| 1318 | 64,3 | 49,5 |
| 1319 | 63,7 | 27 |
| 1320 | 63,8 | 15 |
| 1321 | 63,6 | 18,7 |
| 1322 | 63,4 | 8,4 |
| 1323 | 63,2 | 8,7 |
| 1324 | 63,3 | 21,6 |
| 1325 | 62,9 | 19,7 |
| 1326 | 63 | 22,1 |
| 1327 | 63,1 | 20,3 |
| 1328 | 61,8 | 19,1 |
| 1329 | 61,6 | 17,1 |
| 1330 | 61 | 0 |
| 1331 | 61,2 | 22 |
| 1332 | 60,8 | 40,3 |
| 1333 | 61,1 | 34,3 |
| 1334 | 60,7 | 16,1 |
| 1335 | 60,6 | 16,6 |
| 1336 | 60,5 | 18,5 |
| 1337 | 60,6 | 29,8 |
| 1338 | 60,9 | 19,5 |
| 1339 | 60,9 | 22,3 |
| 1340 | 61,4 | 35,8 |
| 1341 | 61,3 | 42,9 |
| 1342 | 61,5 | 31 |
| 1343 | 61,3 | 19,2 |
| 1344 | 61 | 9,3 |
| 1345 | 60,8 | 44,2 |
| 1346 | 60,9 | 55,3 |
| 1347 | 61,2 | 56 |
| 1348 | 60,9 | 60,1 |
| 1349 | 60,7 | 59,1 |
| 1350 | 60,9 | 56,8 |
| 1351 | 60,7 | 58,1 |
| 1352 | 59,6 | 78,4 |
| 1353 | 59,6 | 84,6 |
| 1354 | 59,4 | 66,6 |
| 1355 | 59,3 | 75,5 |
| 1356 | 58,9 | 49,6 |
| 1357 | 59,1 | 75,8 |
| 1358 | 59 | 77,6 |
| 1359 | 59 | 67,8 |
| 1360 | 59 | 56,7 |
| 1361 | 58,8 | 54,2 |
| 1362 | 58,9 | 59,6 |
| 1363 | 58,9 | 60,8 |
| 1364 | 59,3 | 56,1 |
| 1365 | 58,9 | 48,5 |
| 1366 | 59,3 | 42,9 |
| 1367 | 59,4 | 41,4 |
| 1368 | 59,6 | 38,9 |
| 1369 | 59,4 | 32,9 |
| 1370 | 59,3 | 30,6 |
| 1371 | 59,4 | 30 |
| 1372 | 59,4 | 25,3 |
| 1373 | 58,8 | 18,6 |
| 1374 | 59,1 | 18 |
| 1375 | 58,5 | 10,6 |
| 1376 | 58,8 | 10,5 |
| 1377 | 58,5 | 8,2 |
| 1378 | 58,7 | 13,7 |
| 1379 | 59,1 | 7,8 |
| 1380 | 59,1 | 6 |
| 1381 | 59,1 | 6 |
| 1382 | 59,4 | 13,1 |
| 1383 | 59,7 | 22,3 |
| 1384 | 60,7 | 10,5 |
| 1385 | 59,8 | 9,8 |
| 1386 | 60,2 | 8,8 |
| 1387 | 59,9 | 8,7 |
| 1388 | 61 | 9,1 |
| 1389 | 60,6 | 28,2 |
| 1390 | 60,6 | 22 |
| 1391 | 59,6 | 23,2 |
| 1392 | 59,6 | 19 |
| 1393 | 60,6 | 38,4 |
| 1394 | 59,8 | 41,6 |
| 1395 | 60 | 47,3 |
| 1396 | 60,5 | 55,4 |
| 1397 | 60,9 | 58,7 |
| 1398 | 61,3 | 37,9 |
| 1399 | 61,2 | 38,3 |
| 1400 | 61,4 | 58,7 |
| 1401 | 61,3 | 51,3 |
| 1402 | 61,4 | 71,1 |
| 1403 | 61,1 | 51 |
| 1404 | 61,5 | 56,6 |
| 1405 | 61 | 60,6 |
| 1406 | 61,1 | 75,4 |
| 1407 | 61,4 | 69,4 |
| 1408 | 61,6 | 69,9 |
| 1409 | 61,7 | 59,6 |
| 1410 | 61,8 | 54,8 |
| 1411 | 61,6 | 53,6 |
| 1412 | 61,3 | 53,5 |
| 1413 | 61,3 | 52,9 |
| 1414 | 61,2 | 54,1 |
| 1415 | 61,3 | 53,2 |
| 1416 | 61,2 | 52,2 |
| 1417 | 61,2 | 52,3 |
| 1418 | 61 | 48 |
| 1419 | 60,9 | 41,5 |
| 1420 | 61 | 32,2 |
| 1421 | 60,7 | 22 |
| 1422 | 60,7 | 23,3 |
| 1423 | 60,8 | 38,8 |
| 1424 | 61 | 40,7 |
| 1425 | 61 | 30,6 |
| 1426 | 61,3 | 62,6 |
| 1427 | 61,7 | 55,9 |
| 1428 | 62,3 | 43,4 |
| 1429 | 62,3 | 37,4 |
| 1430 | 62,3 | 35,7 |
| 1431 | 62,8 | 34,4 |
| 1432 | 62,8 | 31,5 |
| 1433 | 62,9 | 31,7 |
| 1434 | 62,9 | 29,9 |
| 1435 | 62,8 | 29,4 |
| 1436 | 62,7 | 28,7 |
| 1437 | 61,5 | 14,7 |
| 1438 | 61,9 | 17,2 |
| 1439 | 61,5 | 6,1 |
| 1440 | 61 | 9,9 |
| 1441 | 60,9 | 4,8 |
| 1442 | 60,6 | 11,1 |
| 1443 | 60,3 | 6,9 |
| 1444 | 60,8 | 7 |
| 1445 | 60,2 | 9,2 |
| 1446 | 60,5 | 21,7 |
| 1447 | 60,2 | 22,4 |
| 1448 | 60,7 | 31,6 |
| 1449 | 60,9 | 28,9 |
| 1450 | 59,6 | 21,7 |
| 1451 | 60,2 | 18 |
| 1452 | 59,5 | 16,7 |
| 1453 | 59,8 | 15,7 |
| 1454 | 59,6 | 15,7 |
| 1455 | 59,3 | 15,7 |
| 1456 | 59 | 7,5 |
| 1457 | 58,8 | 7,1 |
| 1458 | 58,7 | 16,5 |
| 1459 | 59,2 | 50,7 |
| 1460 | 59,7 | 60,2 |
| 1461 | 60,4 | 44 |
| 1462 | 60,2 | 35,3 |
| 1463 | 60,4 | 17,1 |
| 1464 | 59,9 | 13,5 |
| 1465 | 59,9 | 12,8 |
| 1466 | 59,6 | 14,8 |
| 1467 | 59,4 | 15,9 |
| 1468 | 59,4 | 22 |
| 1469 | 60,4 | 38,4 |
| 1470 | 59,5 | 38,8 |
| 1471 | 59,3 | 31,9 |
| 1472 | 60,9 | 40,8 |
| 1473 | 60,7 | 39 |
| 1474 | 60,9 | 30,1 |
| 1475 | 61 | 29,3 |
| 1476 | 60,6 | 28,4 |
| 1477 | 60,9 | 36,3 |
| 1478 | 60,8 | 30,5 |
| 1479 | 60,7 | 26,7 |
| 1480 | 60,1 | 4,7 |
| 1481 | 59,9 | 0 |
| 1482 | 60,4 | 36,2 |
| 1483 | 60,7 | 32,5 |
| 1484 | 59,9 | 3,1 |
| 1485 | 59,7 | ”m” |
| 1486 | 59,5 | ”m” |
| 1487 | 59,2 | ”m” |
| 1488 | 58,8 | 0,6 |
| 1489 | 58,7 | ”m” |
| 1490 | 58,7 | ”m” |
| 1491 | 57,9 | ”m” |
| 1492 | 58,2 | ”m” |
| 1493 | 57,6 | ”m” |
| 1494 | 58,3 | 9,5 |
| 1495 | 57,2 | 6 |
| 1496 | 57,4 | 27,3 |
| 1497 | 58,3 | 59,9 |
| 1498 | 58,3 | 7,3 |
| 1499 | 58,8 | 21,7 |
| 1500 | 58,8 | 38,9 |
| 1501 | 59,4 | 26,2 |
| 1502 | 59,1 | 25,5 |
| 1503 | 59,1 | 26 |
| 1504 | 59 | 39,1 |
| 1505 | 59,5 | 52,3 |
| 1506 | 59,4 | 31 |
| 1507 | 59,4 | 27 |
| 1508 | 59,4 | 29,8 |
| 1509 | 59,4 | 23,1 |
| 1510 | 58,9 | 16 |
| 1511 | 59 | 31,5 |
| 1512 | 58,8 | 25,9 |
| 1513 | 58,9 | 40,2 |
| 1514 | 58,8 | 28,4 |
| 1515 | 58,9 | 38,9 |
| 1516 | 59,1 | 35,3 |
| 1517 | 58,8 | 30,3 |
| 1518 | 59 | 19 |
| 1519 | 58,7 | 3 |
| 1520 | 57,9 | 0 |
| 1521 | 58 | 2,4 |
| 1522 | 57,1 | ”m” |
| 1523 | 56,7 | ”m” |
| 1524 | 56,7 | 5,3 |
| 1525 | 56,6 | 2,1 |
| 1526 | 56,8 | ”m” |
| 1527 | 56,3 | ”m” |
| 1528 | 56,3 | ”m” |
| 1529 | 56 | ”m” |
| 1530 | 56,7 | ”m” |
| 1531 | 56,6 | 3,8 |
| 1532 | 56,9 | ”m” |
| 1533 | 56,9 | ”m” |
| 1534 | 57,4 | ”m” |
| 1535 | 57,4 | ”m” |
| 1536 | 58,3 | 13,9 |
| 1537 | 58,5 | ”m” |
| 1538 | 59,1 | ”m” |
| 1539 | 59,4 | ”m” |
| 1540 | 59,6 | ”m” |
| 1541 | 59,5 | ”m” |
| 1542 | 59,6 | 0,5 |
| 1543 | 59,3 | 9,2 |
| 1544 | 59,4 | 11,2 |
| 1545 | 59,1 | 26,8 |
| 1546 | 59 | 11,7 |
| 1547 | 58,8 | 6,4 |
| 1548 | 58,7 | 5 |
| 1549 | 57,5 | ”m” |
| 1550 | 57,4 | ”m” |
| 1551 | 57,1 | 1,1 |
| 1552 | 57,1 | 0 |
| 1553 | 57 | 4,5 |
| 1554 | 57,1 | 3,7 |
| 1555 | 57,3 | 3,3 |
| 1556 | 57,3 | 16,8 |
| 1557 | 58,2 | 29,3 |
| 1558 | 58,7 | 12,5 |
| 1559 | 58,3 | 12,2 |
| 1560 | 58,6 | 12,7 |
| 1561 | 59 | 13,6 |
| 1562 | 59,8 | 21,9 |
| 1563 | 59,3 | 20,9 |
| 1564 | 59,7 | 19,2 |
| 1565 | 60,1 | 15,9 |
| 1566 | 60,7 | 16,7 |
| 1567 | 60,7 | 18,1 |
| 1568 | 60,7 | 40,6 |
| 1569 | 60,7 | 59,7 |
| 1570 | 61,1 | 66,8 |
| 1571 | 61,1 | 58,8 |
| 1572 | 60,8 | 64,7 |
| 1573 | 60,1 | 63,6 |
| 1574 | 60,7 | 83,2 |
| 1575 | 60,4 | 82,2 |
| 1576 | 60 | 80,5 |
| 1577 | 59,9 | 78,7 |
| 1578 | 60,8 | 67,9 |
| 1579 | 60,4 | 57,7 |
| 1580 | 60,2 | 60,6 |
| 1581 | 59,6 | 72,7 |
| 1582 | 59,9 | 73,6 |
| 1583 | 59,8 | 74,1 |
| 1584 | 59,6 | 84,6 |
| 1585 | 59,4 | 76,1 |
| 1586 | 60,1 | 76,9 |
| 1587 | 59,5 | 84,6 |
| 1588 | 59,8 | 77,5 |
| 1589 | 60,6 | 67,9 |
| 1590 | 59,3 | 47,3 |
| 1591 | 59,3 | 43,1 |
| 1592 | 59,4 | 38,3 |
| 1593 | 58,7 | 38,2 |
| 1594 | 58,8 | 39,2 |
| 1595 | 59,1 | 67,9 |
| 1596 | 59,7 | 60,5 |
| 1597 | 59,5 | 32,9 |
| 1598 | 59,6 | 20 |
| 1599 | 59,6 | 34,4 |
| 1600 | 59,4 | 23,9 |
| 1601 | 59,6 | 15,7 |
| 1602 | 59,9 | 41 |
| 1603 | 60,5 | 26,3 |
| 1604 | 59,6 | 14 |
| 1605 | 59,7 | 21,2 |
| 1606 | 60,9 | 19,6 |
| 1607 | 60,1 | 34,3 |
| 1608 | 59,9 | 27 |
| 1609 | 60,8 | 25,6 |
| 1610 | 60,6 | 26,3 |
| 1611 | 60,9 | 26,1 |
| 1612 | 61,1 | 38 |
| 1613 | 61,2 | 31,6 |
| 1614 | 61,4 | 30,6 |
| 1615 | 61,7 | 29,6 |
| 1616 | 61,5 | 28,8 |
| 1617 | 61,7 | 27,8 |
| 1618 | 62,2 | 20,3 |
| 1619 | 61,4 | 19,6 |
| 1620 | 61,8 | 19,7 |
| 1621 | 61,8 | 18,7 |
| 1622 | 61,6 | 17,7 |
| 1623 | 61,7 | 8,7 |
| 1624 | 61,7 | 1,4 |
| 1625 | 61,7 | 5,9 |
| 1626 | 61,2 | 8,1 |
| 1627 | 61,9 | 45,8 |
| 1628 | 61,4 | 31,5 |
| 1629 | 61,7 | 22,3 |
| 1630 | 62,4 | 21,7 |
| 1631 | 62,8 | 21,9 |
| 1632 | 62,2 | 22,2 |
| 1633 | 62,5 | 31 |
| 1634 | 62,3 | 31,3 |
| 1635 | 62,6 | 31,7 |
| 1636 | 62,3 | 22,8 |
| 1637 | 62,7 | 12,6 |
| 1638 | 62,2 | 15,2 |
| 1639 | 61,9 | 32,6 |
| 1640 | 62,5 | 23,1 |
| 1641 | 61,7 | 19,4 |
| 1642 | 61,7 | 10,8 |
| 1643 | 61,6 | 10,2 |
| 1644 | 61,4 | ”m” |
| 1645 | 60,8 | ”m” |
| 1646 | 60,7 | ”m” |
| 1647 | 61 | 12,4 |
| 1648 | 60,4 | 5,3 |
| 1649 | 61 | 13,1 |
| 1650 | 60,7 | 29,6 |
| 1651 | 60,5 | 28,9 |
| 1652 | 60,8 | 27,1 |
| 1653 | 61,2 | 27,3 |
| 1654 | 60,9 | 20,6 |
| 1655 | 61,1 | 13,9 |
| 1656 | 60,7 | 13,4 |
| 1657 | 61,3 | 26,1 |
| 1658 | 60,9 | 23,7 |
| 1659 | 61,4 | 32,1 |
| 1660 | 61,7 | 33,5 |
| 1661 | 61,8 | 34,1 |
| 1662 | 61,7 | 17 |
| 1663 | 61,7 | 2,5 |
| 1664 | 61,5 | 5,9 |
| 1665 | 61,3 | 14,9 |
| 1666 | 61,5 | 17,2 |
| 1667 | 61,1 | ”m” |
| 1668 | 61,4 | ”m” |
| 1669 | 61,4 | 8,8 |
| 1670 | 61,3 | 8,8 |
| 1671 | 61 | 18 |
| 1672 | 61,5 | 13 |
| 1673 | 61 | 3,7 |
| 1674 | 60,9 | 3,1 |
| 1675 | 60,9 | 4,7 |
| 1676 | 60,6 | 4,1 |
| 1677 | 60,6 | 6,7 |
| 1678 | 60,6 | 12,8 |
| 1679 | 60,7 | 11,9 |
| 1680 | 60,6 | 12,4 |
| 1681 | 60,1 | 12,4 |
| 1682 | 60,5 | 12 |
| 1683 | 60,4 | 11,8 |
| 1684 | 59,9 | 12,4 |
| 1685 | 59,6 | 12,4 |
| 1686 | 59,6 | 9,1 |
| 1687 | 59,9 | 0 |
| 1688 | 59,9 | 20,4 |
| 1689 | 59,8 | 4,4 |
| 1690 | 59,4 | 3,1 |
| 1691 | 59,5 | 26,3 |
| 1692 | 59,6 | 20,1 |
| 1693 | 59,4 | 35 |
| 1694 | 60,9 | 22,1 |
| 1695 | 60,5 | 12,2 |
| 1696 | 60,1 | 11 |
| 1697 | 60,1 | 8,2 |
| 1698 | 60,5 | 6,7 |
| 1699 | 60 | 5,1 |
| 1700 | 60 | 5,1 |
| 1701 | 60 | 9 |
| 1702 | 60,1 | 5,7 |
| 1703 | 59,9 | 8,5 |
| 1704 | 59,4 | 6 |
| 1705 | 59,5 | 5,5 |
| 1706 | 59,5 | 14,2 |
| 1707 | 59,5 | 6,2 |
| 1708 | 59,4 | 10,3 |
| 1709 | 59,6 | 13,8 |
| 1710 | 59,5 | 13,9 |
| 1711 | 60,1 | 18,9 |
| 1712 | 59,4 | 13,1 |
| 1713 | 59,8 | 5,4 |
| 1714 | 59,9 | 2,9 |
| 1715 | 60,1 | 7,1 |
| 1716 | 59,6 | 12 |
| 1717 | 59,6 | 4,9 |
| 1718 | 59,4 | 22,7 |
| 1719 | 59,6 | 22 |
| 1720 | 60,1 | 17,4 |
| 1721 | 60,2 | 16,6 |
| 1722 | 59,4 | 28,6 |
| 1723 | 60,3 | 22,4 |
| 1724 | 59,9 | 20 |
| 1725 | 60,2 | 18,6 |
| 1726 | 60,3 | 11,9 |
| 1727 | 60,4 | 11,6 |
| 1728 | 60,6 | 10,6 |
| 1729 | 60,8 | 16 |
| 1730 | 60,9 | 17 |
| 1731 | 60,9 | 16,1 |
| 1732 | 60,7 | 11,4 |
| 1733 | 60,9 | 11,3 |
| 1734 | 61,1 | 11,2 |
| 1735 | 61,1 | 25,6 |
| 1736 | 61 | 14,6 |
| 1737 | 61 | 10,4 |
| 1738 | 60,6 | ”m” |
| 1739 | 60,9 | ”m” |
| 1740 | 60,8 | 4,8 |
| 1741 | 59,9 | ”m” |
| 1742 | 59,8 | ”m” |
| 1743 | 59,1 | ”m” |
| 1744 | 58,8 | ”m” |
| 1745 | 58,8 | ”m” |
| 1746 | 58,2 | ”m” |
| 1747 | 58,5 | 14,3 |
| 1748 | 57,5 | 4,4 |
| 1749 | 57,9 | 0 |
| 1750 | 57,8 | 20,9 |
| 1751 | 58,3 | 9,2 |
| 1752 | 57,8 | 8,2 |
| 1753 | 57,5 | 15,3 |
| 1754 | 58,4 | 38 |
| 1755 | 58,1 | 15,4 |
| 1756 | 58,8 | 11,8 |
| 1757 | 58,3 | 8,1 |
| 1758 | 58,3 | 5,5 |
| 1759 | 59 | 4,1 |
| 1760 | 58,2 | 4,9 |
| 1761 | 57,9 | 10,1 |
| 1762 | 58,5 | 7,5 |
| 1763 | 57,4 | 7 |
| 1764 | 58,2 | 6,7 |
| 1765 | 58,2 | 6,6 |
| 1766 | 57,3 | 17,3 |
| 1767 | 58 | 11,4 |
| 1768 | 57,5 | 47,4 |
| 1769 | 57,4 | 28,8 |
| 1770 | 58,8 | 24,3 |
| 1771 | 57,7 | 25,5 |
| 1772 | 58,4 | 35,5 |
| 1773 | 58,4 | 29,3 |
| 1774 | 59 | 33,8 |
| 1775 | 59 | 18,7 |
| 1776 | 58,8 | 9,8 |
| 1777 | 58,8 | 23,9 |
| 1778 | 59,1 | 48,2 |
| 1779 | 59,4 | 37,2 |
| 1780 | 59,6 | 29,1 |
| 1781 | 50 | 25 |
| 1782 | 40 | 20 |
| 1783 | 30 | 15 |
| 1784 | 20 | 10 |
| 1785 | 10 | 5 |
| 1786 | 0 | 0 |
| 1787 | 0 | 0 |
| 1788 | 0 | 0 |
| 1789 | 0 | 0 |
| 1790 | 0 | 0 |
| 1791 | 0 | 0 |
| 1792 | 0 | 0 |
| 1793 | 0 | 0 |
| 1794 | 0 | 0 |
| 1795 | 0 | 0 |
| 1796 | 0 | 0 |
| 1797 | 0 | 0 |
| 1798 | 0 | 0 |
| 1799 | 0 | 0 |
| 1800 | 0 | 0 |
| ”m” = motorbromsning |

Tid

s

Normalt Varvtal

%

Normalt Vridmoment

%

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

”m”

38

82,9

”m”

39

51,3

”m”

40

28,5

”m”

41

29,3

”m”

42

26,7

”m”

43

20,4

”m”

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

”m”

87

52

”m”

88

43,3

”m”

89

36,1

”m”

90

27,6

”m”

91

21,1

”m”

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

”m”

119

44,3

”m”

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

”m”

125

65,3

”m”

126

64

”m”

127

59,7

”m”

128

52,8

”m”

129

45,9

”m”

130

38,7

”m”

131

32,4

”m”

132

27

”m”

133

21,7

”m”

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

”m”

165

50

”m”

166

49,2

”m”

167

49,3

”m”

168

49,9

”m”

169

51,6

”m”

170

49,7

”m”

171

48,5

”m”

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

”m”

177

53,6

”m”

178

40,8

”m”

179

32,9

”m”

180

26,3

”m”

181

20,9

”m”

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

”m”

232

43,6

”m”

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

”m”

248

65,5

”m”

249

64,4

”m”

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

”m”

254

56,9

”m”

255

54,5

”m”

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

”m”

275

67,1

”m”

276

66,7

”m”

277

65,6

”m”

278

64,5

”m”

279

62,9

”m”

280

59,3

”m”

281

54,1

”m”

282

51,3

”m”

283

47,9

”m”

284

43,6

”m”

285

39,4

”m”

286

34,7

”m”

287

29,8

”m”

288

20,9

73,4

289

36,9

”m”

290

35,5

”m”

291

20,9

”m”

292

49,7

11,9

293

42,5

”m”

294

32

”m”

295

23,6

”m”

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

”m”

305

29,2

”m”

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

”m”

317

59

”m”

318

50,7

”m”

319

41,8

”m”

320

34,7

”m”

321

28,7

”m”

322

25,2

”m”

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

”m”

380

45,5

”m”

381

44,7

”m”

382

43,8

”m”

383

41

”m”

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

”m”

390

49,9

”m”

391

48

”m”

392

45,3

”m”

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

”m”

465

51,7

”m”

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

”m”

472

60,1

”m”

473

53,2

”m”

474

44

”m”

475

35,2

”m”

476

30,5

”m”

477

26,5

”m”

478

22,5

”m”

479

20,4

”m”

480

19,1

”m”

481

19,1

”m”

482

13,4

”m”

483

6,7

”m”

484

3,2

”m”

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

”m”

493

38,4

”m”

494

39,4

”m”

495

39,7

”m”

496

40,5

”m”

497

40,8

”m”

498

39,7

”m”

499

39,2

”m”

500

38,7

”m”

501

32,7

”m”

502

30,1

”m”

503

21,9

”m”

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

”m”

528

54,5

”m”

529

51,3

”m”

530

45,5

”m”

531

40,8

”m”

532

38,9

”m”

533

36,6

”m”

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

”m”

550

66,8

”m”

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

”m”

563

56

”m”

564

53,9

”m”

565

52,1

”m”

566

49,9

”m”

567

46,4

”m”

568

43,6

”m”

569

40,8

”m”

570

37,5

”m”

571

27,8

”m”

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

”m”

595

31,6

”m”

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

”m”

607

39

”m”

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

”m”

616

49,1

”m”

617

47

”m”

618

43,1

”m”

619

39,2

”m”

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

”m”

641

51

”m”

642

49,4

”m”

643

49,2

”m”

644

48,6

”m”

645

47,5

”m”

646

46,5

”m”

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

”m”

661

55,4

”m”

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

”m”

666

52

”m”

667

50,4

”m”

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

”m”

702

64,3

”m”

703

63

”m”

704

62,2

”m”

705

61,6

”m”

706

62,4

”m”

707

62,2

”m”

708

61

”m”

709

58,7

”m”

710

55,5

”m”

711

51,7

”m”

712

49,2

”m”

713

48,8

40,4

714

47,9

”m”

715

46,2

”m”

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

”m”

720

41,9

”m”

721

41,3

”m”

722

41,4

”m”

723

41,2

”m”

724

41,8

”m”

725

41,8

”m”

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

”m”

729

43,9

”m”

730

38

10,7

731

56,8

”m”

732

57,1

”m”

733

52

”m”

734

44,4

”m”

735

40,2

”m”

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

”m”

758

49,1

”m”

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

”m”

777

60,3

”m”

778

58,7

”m”

779

57,2

”m”

780

56,1

”m”

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

”m”

789

59,3

”m”

790

58,6

”m”

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

”m”

825

48,6

”m”

826

47,9

”m”

827

46,8

”m”

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

”m”

836

59

”m”

837

59,8

”m”

838

60,3

”m”

839

61,2

”m”

840

61,8

”m”

841

62,5

”m”

842

62,4

”m”

843

61,5

”m”

844

63,7

”m”

845

61,9

”m”

846

61,6

29,7

847

60,3

”m”

848

59,2

”m”

849

57,3

”m”

850

52,3

”m”

851

49,3

”m”

852

47,3

”m”

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

”m”

856

44,3

”m”

857

43,1

”m”

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

”m”

876

60,3

”m”

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

”m”

886

63,1

”m”

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

”m”

896

61,2

”m”

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

”m”

907

58,2

”m”

908

57,6

”m”

909

57,1

”m”

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

”m”

915

55,2

”m”

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1000

55,4

”m”

1001

55,2

”m”

1002

55,8

26,3

1003

55,8

23,3

1004

56,4

50,2

1005

57,6

68,3

1006

58,8

90,2

1007

59,9

98,9

1008

62,3

98,8

1009

63,1

74,4

1010

63,7

49,4

1011

63,3

9,8

1012

48

0

1013

47,9

73,5

1014

49,9

99,7

1015

49,9

48,8

1016

49,6

2,3

1017

49,9

”m”

1018

49,3

”m”

1019

49,7

47,5

1020

49,1

”m”

1021

49,4

”m”

1022

48,3

”m”

1023

49,4

”m”

1024

48,5

”m”

1025

48,7

”m”

1026

48,7

”m”

1027

49,1

”m”

1028

49

”m”

1029

49,8

”m”

1030

48,7

”m”

1031

48,5

”m”

1032

49,3

31,3

1033

49,7

45,3

1034

48,3

44,5

1035

49,8

61

1036

49,4

64,3

1037

49,8

64,4

1038

50,5

65,6

1039

50,3

64,5

1040

51,2

82,9

1041

50,5

86

1042

50,6

89

1043

50,4

81,4

1044

49,9

49,9

1045

49,1

20,1

1046

47,9

24

1047

48,1

36,2

1048

47,5

34,5

1049

46,9

30,3

1050

47,7

53,5

1051

46,9

61,6

1052

46,5

73,6

1053

48

84,6

1054

47,2

87,7

1055

48,7

80

1056

48,7

50,4

1057

47,8

38,6

1058

48,8

63,1

1059

47,4

5

1060

47,3

47,4

1061

47,3

49,8

1062

46,9

23,9

1063

46,7

44,6

1064

46,8

65,2

1065

46,9

60,4

1066

46,7

61,5

1067

45,5

”m”

1068

45,5

”m”

1069

44,2

”m”

1070

43

”m”

1071

42,5

”m”

1072

41

”m”

1073

39,9

”m”

1074

39,9

38,2

1075

40,1

48,1

1076

39,9

48

1077

39,4

59,3

1078

43,8

19,8

1079

52,9

0

1080

52,8

88,9

1081

53,4

99,5

1082

54,7

99,3

1083

56,3

99,1

1084

57,5

99

1085

59

98,9

1086

59,8

98,9

1087

60,1

98,9

1088

61,8

48,3

1089

61,8

55,6

1090

61,7

59,8

1091

62

55,6

1092

62,3

29,6

1093

62

19,3

1094

61,3

7,9

1095

61,1

19,2

1096

61,2

43

1097

61,1

59,7

1098

61,1

98,8

1099

61,3

98,8

1100

61,3

26,6

1101

60,4

”m”

1102

58,8

”m”

1103

57,7

”m”

1104

56

”m”

1105

54,7

”m”

1106

53,3

”m”

1107

52,6

23,2

1108

53,4

84,2

1109

53,9

99,4

1110

54,9

99,3

1111

55,8

99,2

1112

57,1

99

1113

56,5

99,1

1114

58,9

98,9

1115

58,7

98,9

1116

59,8

98,9

1117

61

98,8

1118

60,7

19,2

1119

59,4

”m”

1120

57,9

”m”

1121

57,6

”m”

1122

56,3

”m”

1123

55

”m”

1124

53,7

”m”

1125

52,1

”m”

1126

51,1

”m”

1127

49,7

25,8

1128

49,1

46,1

1129

48,7

46,9

1130

48,2

46,7

1131

48

70

1132

48

70

1133

47,2

67,6

1134

47,3

67,6

1135

46,6

74,7

1136

47,4

13

1137

46,3

”m”

1138

45,4

”m”

1139

45,5

24,8

1140

44,8

73,8

1141

46,6

99

1142

46,3

98,9

1143

48,5

99,4

1144

49,9

99,7

1145

49,1

99,5

1146

49,1

99,5

1147

51

100

1148

51,5

99,9

1149

50,9

100

1150

51,6

99,9

1151

52,1

99,7

1152

50,9

100

1153

52,2

99,7

1154

51,5

98,3

1155

51,5

47,2

1156

50,8

78,4

1157

50,3

83

1158

50,3

31,7

1159

49,3

31,3

1160

48,8

21,5

1161

47,8

59,4

1162

48,1

77,1

1163

48,4

87,6

1164

49,6

87,5

1165

51

81,4

1166

51,6

66,7

1167

53,3

63,2

1168

55,2

62

1169

55,7

43,9

1170

56,4

30,7

1171

56,8

23,4

1172

57

”m”

1173

57,6

”m”

1174

56,9

”m”

1175

56,4

4

1176

57

23,4

1177

56,4

41,7

1178

57

49,2

1179

57,7

56,6

1180

58,6

56,6

1181

58,9

64

1182

59,4

68,2

1183

58,8

71,4

1184

60,1

71,3

1185

60,6

79,1

1186

60,7

83,3

1187

60,7

77,1

1188

60

73,5

1189

60,2

55,5

1190

59,7

54,4

1191

59,8

73,3

1192

59,8

77,9

1193

59,8

73,9

1194

60

76,5

1195

59,5

82,3

1196

59,9

82,8

1197

59,8

65,8

1198

59

48,6

1199

58,9

62,2

1200

59,1

70,4

1201

58,9

62,1

1202

58,4

67,4

1203

58,7

58,9

1204

58,3

57,7

1205

57,5

57,8

1206

57,2

57,6

1207

57,1

42,6

1208

57

70,1

1209

56,4

59,6

1210

56,7

39

1211

55,9

68,1

1212

56,3

79,1

1213

56,7

89,7

1214

56

89,4

1215

56

93,1

1216

56,4

93,1

1217

56,7

94,4

1218

56,9

94,8

1219

57

94,1

1220

57,7

94,3

1221

57,5

93,7

1222

58,4

93,2

1223

58,7

93,2

1224

58,2

93,7

1225

58,5

93,1

1226

58,8

86,2

1227

59

72,9

1228

58,2

59,9

1229

57,6

8,5

1230

57,1

47,6

1231

57,2

74,4

1232

57

79,1

1233

56,7

67,2

1234

56,8

69,1

1235

56,9

71,3

1236

57

77,3

1237

57,4

78,2

1238

57,3

70,6

1239

57,7

64

1240

57,5

55,6

1241

58,6

49,6

1242

58,2

41,1

1243

58,8

40,6

1244

58,3

21,1

1245

58,7

24,9

1246

59,1

24,8

1247

58,6

”m”

1248

58,8

”m”

1249

58,8

”m”

1250

58,7

”m”

1251

59,1

”m”

1252

59,1

”m”

1253

59,4

”m”

1254

60,6

2,6

1255

59,6

”m”

1256

60,1

”m”

1257

60,6

”m”

1258

59,6

4,1

1259

60,7

7,1

1260

60,5

”m”

1261

59,7

”m”

1262

59,6

”m”

1263

59,8

”m”

1264

59,6

4,9

1265

60,1

5,9

1266

59,9

6,1

1267

59,7

”m”

1268

59,6

”m”

1269

59,7

22

1270

59,8

10,3

1271

59,9

10

1272

60,6

6,2

1273

60,5

7,3

1274

60,2

14,8

1275

60,6

8,2

1276

60,6

5,5

1277

61

14,3

1278

61

12

1279

61,3

34,2

1280

61,2

17,1

1281

61,5

15,7

1282

61

9,5

1283

61,1

9,2

1284

60,5

4,3

1285

60,2

7,8

1286

60,2

5,9

1287

60,2

5,3

1288

59,9

4,6

1289

59,4

21,5

1290

59,6

15,8

1291

59,3

10,1

1292

58,9

9,4

1293

58,8

9

1294

58,9

35,4

1295

58,9

30,7

1296

58,9

25,9

1297

58,7

22,9

1298

58,7

24,4

1299

59,3

61

1300

60,1

56

1301

60,5

50,6

1302

59,5

16,2

1303

59,7

50

1304

59,7

31,4

1305

60,1

43,1

1306

60,8

38,4

1307

60,9

40,2

1308

61,3

49,7

1309

61,8

45,9

1310

62

45,9

1311

62,2

45,8

1312

62,6

46,8

1313

62,7

44,3

1314

62,9

44,4

1315

63,1

43,7

1316

63,5

46,1

1317

63,6

40,7

1318

64,3

49,5

1319

63,7

27

1320

63,8

15

1321

63,6

18,7

1322

63,4

8,4

1323

63,2

8,7

1324

63,3

21,6

1325

62,9

19,7

1326

63

22,1

1327

63,1

20,3

1328

61,8

19,1

1329

61,6

17,1

1330

61

0

1331

61,2

22

1332

60,8

40,3

1333

61,1

34,3

1334

60,7

16,1

1335

60,6

16,6

1336

60,5

18,5

1337

60,6

29,8

1338

60,9

19,5

1339

60,9

22,3

1340

61,4

35,8

1341

61,3

42,9

1342

61,5

31

1343

61,3

19,2

1344

61

9,3

1345

60,8

44,2

1346

60,9

55,3

1347

61,2

56

1348

60,9

60,1

1349

60,7

59,1

1350

60,9

56,8

1351

60,7

58,1

1352

59,6

78,4

1353

59,6

84,6

1354

59,4

66,6

1355

59,3

75,5

1356

58,9

49,6

1357

59,1

75,8

1358

59

77,6

1359

59

67,8

1360

59

56,7

1361

58,8

54,2

1362

58,9

59,6

1363

58,9

60,8

1364

59,3

56,1

1365

58,9

48,5

1366

59,3

42,9

1367

59,4

41,4

1368

59,6

38,9

1369

59,4

32,9

1370

59,3

30,6

1371

59,4

30

1372

59,4

25,3

1373

58,8

18,6

1374

59,1

18

1375

58,5

10,6

1376

58,8

10,5

1377

58,5

8,2

1378

58,7

13,7

1379

59,1

7,8

1380

59,1

6

1381

59,1

6

1382

59,4

13,1

1383

59,7

22,3

1384

60,7

10,5

1385

59,8

9,8

1386

60,2

8,8

1387

59,9

8,7

1388

61

9,1

1389

60,6

28,2

1390

60,6

22

1391

59,6

23,2

1392

59,6

19

1393

60,6

38,4

1394

59,8

41,6

1395

60

47,3

1396

60,5

55,4

1397

60,9

58,7

1398

61,3

37,9

1399

61,2

38,3

1400

61,4

58,7

1401

61,3

51,3

1402

61,4

71,1

1403

61,1

51

1404

61,5

56,6

1405

61

60,6

1406

61,1

75,4

1407

61,4

69,4

1408

61,6

69,9

1409

61,7

59,6

1410

61,8

54,8

1411

61,6

53,6

1412

61,3

53,5

1413

61,3

52,9

1414

61,2

54,1

1415

61,3

53,2

1416

61,2

52,2

1417

61,2

52,3

1418

61

48

1419

60,9

41,5

1420

61

32,2

1421

60,7

22

1422

60,7

23,3

1423

60,8

38,8

1424

61

40,7

1425

61

30,6

1426

61,3

62,6

1427

61,7

55,9

1428

62,3

43,4

1429

62,3

37,4

1430

62,3

35,7

1431

62,8

34,4

1432

62,8

31,5

1433

62,9

31,7

1434

62,9

29,9

1435

62,8

29,4

1436

62,7

28,7

1437

61,5

14,7

1438

61,9

17,2

1439

61,5

6,1

1440

61

9,9

1441

60,9

4,8

1442

60,6

11,1

1443

60,3

6,9

1444

60,8

7

1445

60,2

9,2

1446

60,5

21,7

1447

60,2

22,4

1448

60,7

31,6

1449

60,9

28,9

1450

59,6

21,7

1451

60,2

18

1452

59,5

16,7

1453

59,8

15,7

1454

59,6

15,7

1455

59,3

15,7

1456

59

7,5

1457

58,8

7,1

1458

58,7

16,5

1459

59,2

50,7

1460

59,7

60,2

1461

60,4

44

1462

60,2

35,3

1463

60,4

17,1

1464

59,9

13,5

1465

59,9

12,8

1466

59,6

14,8

1467

59,4

15,9

1468

59,4

22

1469

60,4

38,4

1470

59,5

38,8

1471

59,3

31,9

1472

60,9

40,8

1473

60,7

39

1474

60,9

30,1

1475

61

29,3

1476

60,6

28,4

1477

60,9

36,3

1478

60,8

30,5

1479

60,7

26,7

1480

60,1

4,7

1481

59,9

0

1482

60,4

36,2

1483

60,7

32,5

1484

59,9

3,1

1485

59,7

”m”

1486

59,5

”m”

1487

59,2

”m”

1488

58,8

0,6

1489

58,7

”m”

1490

58,7

”m”

1491

57,9

”m”

1492

58,2

”m”

1493

57,6

”m”

1494

58,3

9,5

1495

57,2

6

1496

57,4

27,3

1497

58,3

59,9

1498

58,3

7,3

1499

58,8

21,7

1500

58,8

38,9

1501

59,4

26,2

1502

59,1

25,5

1503

59,1

26

1504

59

39,1

1505

59,5

52,3

1506

59,4

31

1507

59,4

27

1508

59,4

29,8

1509

59,4

23,1

1510

58,9

16

1511

59

31,5

1512

58,8

25,9

1513

58,9

40,2

1514

58,8

28,4

1515

58,9

38,9

1516

59,1

35,3

1517

58,8

30,3

1518

59

19

1519

58,7

3

1520

57,9

0

1521

58

2,4

1522

57,1

”m”

1523

56,7

”m”

1524

56,7

5,3

1525

56,6

2,1

1526

56,8

”m”

1527

56,3

”m”

1528

56,3

”m”

1529

56

”m”

1530

56,7

”m”

1531

56,6

3,8

1532

56,9

”m”

1533

56,9

”m”

1534

57,4

”m”

1535

57,4

”m”

1536

58,3

13,9

1537

58,5

”m”

1538

59,1

”m”

1539

59,4

”m”

1540

59,6

”m”

1541

59,5

”m”

1542

59,6

0,5

1543

59,3

9,2

1544

59,4

11,2

1545

59,1

26,8

1546

59

11,7

1547

58,8

6,4

1548

58,7

5

1549

57,5

”m”

1550

57,4

”m”

1551

57,1

1,1

1552

57,1

0

1553

57

4,5

1554

57,1

3,7

1555

57,3

3,3

1556

57,3

16,8

1557

58,2

29,3

1558

58,7

12,5

1559

58,3

12,2

1560

58,6

12,7

1561

59

13,6

1562

59,8

21,9

1563

59,3

20,9

1564

59,7

19,2

1565

60,1

15,9

1566

60,7

16,7

1567

60,7

18,1

1568

60,7

40,6

1569

60,7

59,7

1570

61,1

66,8

1571

61,1

58,8

1572

60,8

64,7

1573

60,1

63,6

1574

60,7

83,2

1575

60,4

82,2

1576

60

80,5

1577

59,9

78,7

1578

60,8

67,9

1579

60,4

57,7

1580

60,2

60,6

1581

59,6

72,7

1582

59,9

73,6

1583

59,8

74,1

1584

59,6

84,6

1585

59,4

76,1

1586

60,1

76,9

1587

59,5

84,6

1588

59,8

77,5

1589

60,6

67,9

1590

59,3

47,3

1591

59,3

43,1

1592

59,4

38,3

1593

58,7

38,2

1594

58,8

39,2

1595

59,1

67,9

1596

59,7

60,5

1597

59,5

32,9

1598

59,6

20

1599

59,6

34,4

1600

59,4

23,9

1601

59,6

15,7

1602

59,9

41

1603

60,5

26,3

1604

59,6

14

1605

59,7

21,2

1606

60,9

19,6

1607

60,1

34,3

1608

59,9

27

1609

60,8

25,6

1610

60,6

26,3

1611

60,9

26,1

1612

61,1

38

1613

61,2

31,6

1614

61,4

30,6

1615

61,7

29,6

1616

61,5

28,8

1617

61,7

27,8

1618

62,2

20,3

1619

61,4

19,6

1620

61,8

19,7

1621

61,8

18,7

1622

61,6

17,7

1623

61,7

8,7

1624

61,7

1,4

1625

61,7

5,9

1626

61,2

8,1

1627

61,9

45,8

1628

61,4

31,5

1629

61,7

22,3

1630

62,4

21,7

1631

62,8

21,9

1632

62,2

22,2

1633

62,5

31

1634

62,3

31,3

1635

62,6

31,7

1636

62,3

22,8

1637

62,7

12,6

1638

62,2

15,2

1639

61,9

32,6

1640

62,5

23,1

1641

61,7

19,4

1642

61,7

10,8

1643

61,6

10,2

1644

61,4

”m”

1645

60,8

”m”

1646

60,7

”m”

1647

61

12,4

1648

60,4

5,3

1649

61

13,1

1650

60,7

29,6

1651

60,5

28,9

1652

60,8

27,1

1653

61,2

27,3

1654

60,9

20,6

1655

61,1

13,9

1656

60,7

13,4

1657

61,3

26,1

1658

60,9

23,7

1659

61,4

32,1

1660

61,7

33,5

1661

61,8

34,1

1662

61,7

17

1663

61,7

2,5

1664

61,5

5,9

1665

61,3

14,9

1666

61,5

17,2

1667

61,1

”m”

1668

61,4

”m”

1669

61,4

8,8

1670

61,3

8,8

1671

61

18

1672

61,5

13

1673

61

3,7

1674

60,9

3,1

1675

60,9

4,7

1676

60,6

4,1

1677

60,6

6,7

1678

60,6

12,8

1679

60,7

11,9

1680

60,6

12,4

1681

60,1

12,4

1682

60,5

12

1683

60,4

11,8

1684

59,9

12,4

1685

59,6

12,4

1686

59,6

9,1

1687

59,9

0

1688

59,9

20,4

1689

59,8

4,4

1690

59,4

3,1

1691

59,5

26,3

1692

59,6

20,1

1693

59,4

35

1694

60,9

22,1

1695

60,5

12,2

1696

60,1

11

1697

60,1

8,2

1698

60,5

6,7

1699

60

5,1

1700

60

5,1

1701

60

9

1702

60,1

5,7

1703

59,9

8,5

1704

59,4

6

1705

59,5

5,5

1706

59,5

14,2

1707

59,5

6,2

1708

59,4

10,3

1709

59,6

13,8

1710

59,5

13,9

1711

60,1

18,9

1712

59,4

13,1

1713

59,8

5,4

1714

59,9

2,9

1715

60,1

7,1

1716

59,6

12

1717

59,6

4,9

1718

59,4

22,7

1719

59,6

22

1720

60,1

17,4

1721

60,2

16,6

1722

59,4

28,6

1723

60,3

22,4

1724

59,9

20

1725

60,2

18,6

1726

60,3

11,9

1727

60,4

11,6

1728

60,6

10,6

1729

60,8

16

1730

60,9

17

1731

60,9

16,1

1732

60,7

11,4

1733

60,9

11,3

1734

61,1

11,2

1735

61,1

25,6

1736

61

14,6

1737

61

10,4

1738

60,6

”m”

1739

60,9

”m”

1740

60,8

4,8

1741

59,9

”m”

1742

59,8

”m”

1743

59,1

”m”

1744

58,8

”m”

1745

58,8

”m”

1746

58,2

”m”

1747

58,5

14,3

1748

57,5

4,4

1749

57,9

0

1750

57,8

20,9

1751

58,3

9,2

1752

57,8

8,2

1753

57,5

15,3

1754

58,4

38

1755

58,1

15,4

1756

58,8

11,8

1757

58,3

8,1

1758

58,3

5,5

1759

59

4,1

1760

58,2

4,9

1761

57,9

10,1

1762

58,5

7,5

1763

57,4

7

1764

58,2

6,7

1765

58,2

6,6

1766

57,3

17,3

1767

58

11,4

1768

57,5

47,4

1769

57,4

28,8

1770

58,8

24,3

1771

57,7

25,5

1772

58,4

35,5

1773

58,4

29,3

1774

59

33,8

1775

59

18,7

1776

58,8

9,8

1777

58,8

23,9

1778

59,1

48,2

1779

59,4

37,2

1780

59,6

29,1

1781

50

25

1782

40

20

1783

30

15

1784

20

10

1785

10

5

1786

0

0

1787

0

0

1788

0

0

1789

0

0

1790

0

0

1791

0

0

1792

0

0

1793

0

0

1794

0

0

1795

0

0

1796

0

0

1797

0

0

1798

0

0

1799

0

0

1800

0

0

”m” = motorbromsning

I figur 5 återges dynamometertabellen för ETC-prov i diagramform.

Figur 5

Dynamometerdiagram för ETC-prov

Image

Tillägg 4

MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER

1.   INLEDNING

Gas- och partikelformiga ämnen och rök som släpps ut av motorn skall mätas med de metoder som beskrivs i bilaga V. I de olika punkterna i bilaga V beskrivs de rekommenderade analyssystemen för gasformiga utsläpp (punkt 1), de rekommenderade systemen för partikelutspädning och partikelprovtagning (punkt 2) samt de rekommenderade opacimetrarna för rökmätning (punkt 3).

Vid ESC-prov skall de gasformiga ämnena bestämmas i de outspädda avgaserna. Alternativt kan de bestämmas i de utspädda avgaserna om ett system med fullflödesutspädning används för bestämning av partiklarna. Partiklarna skall bestämmas antingen med ett system med delflödesutspädning eller med ett system med fullflödesutspädning.

Vid ETC-prov skall enbart ett system med fullflödesutspädning användas för att bestämma de gasoch partikelformiga utsläppen, och det systemet betraktas då som referenssystem. Tekniska tjänsten kan dock godkänna bruk av system med delflödesutspädning om det i enlighet med punkt 6.2 i bilaga I har visats att de är likvärdiga och om en utförlig beskrivning av metoderna för mätdatabehandling och beräkningar har lämnats in till Tekniska tjänsten.

2.   DYNAMOMETER OCH ÖVRIG PROVRUMSUTRUSTNING

Följande utrustning skall användas för avgasprov av motorer anslutna till motordynamometrar.

2.1.   Motordynamometer

En motordynamometer med lämpliga specifikationer skall användas för att köra provcyklerna som beskrivs i tilläggen 1 och 2 till denna bilaga. Systemet för varvtalsmätning skall ha en noggrannhet på ± 2 % av avläst värde. Systemet för vridmomentmätning skall ha en noggrannhet på ± 3 % av avläst värde i området > 20 % av fullt skalutslag, och en noggrannhet på ± 0,6 % av fullt skalutslag i området = 20 % av fullt skalutslag.

2.2.   Övriga instrument

Mätinstrument för bränsleförbrukning, luftförbrukning, kyl- och smörjmedlens temperaturer, avgasernas tryck, undertrycket i inloppsgrenröret, atmosfärstrycket, luftfuktigheten och bränsletemperaturen skall användas efter behov. Dessa instrument skall uppfylla kraven i tabell 8:

Tabell 8

Mätinstrumentens noggrannhet

| Mätinstrument | Noggrannhet |
| --- | --- |
| Bränsleförbrukning | ± 2 % av maxvärdet för motorn |
| Luftförbrukning | ± 2 % av maxvärdet för motorn |
| Temperaturer = 600 K (327 °C) | ± 2 K absolutvärdet |
| Temperaturer > 600 K (327 °C) | ± 1 % av läst värde |
| Atmosfärstryck | ± 0,1 kPa absolutvärdet |
| Avgastryck | ± 0,2 kPa absolutvärdet |
| Inloppsluftens undertryck | ± 0,05 kPa absolutvärdet |
| Övrigt tryck | ± 0,1 kPa absolutvärdet |
| Relativ luftfuktighet | ± 3 % absolutvärde |
| Absolut luftfuktighet | ± 5 % av läst värde |

Mätinstrument

Noggrannhet

Bränsleförbrukning

± 2 % av maxvärdet för motorn

Luftförbrukning

± 2 % av maxvärdet för motorn

Temperaturer = 600 K (327 °C)

± 2 K absolutvärdet

Temperaturer > 600 K (327 °C)

± 1 % av läst värde

Atmosfärstryck

± 0,1 kPa absolutvärdet

Avgastryck

± 0,2 kPa absolutvärdet

Inloppsluftens undertryck

± 0,05 kPa absolutvärdet

Övrigt tryck

± 0,1 kPa absolutvärdet

Relativ luftfuktighet

± 3 % absolutvärde

Absolut luftfuktighet

± 5 % av läst värde

2.3.   Avgastryck

För beräkningen av utsläppen i de outspädda avgaserna måste man känna till avgasflödet (se punkt 4.4 i tillägg 1). För bestämningen av avgasflödet kan endera av följande metoder användas:

| a) | Direkt mätning av avgasflödet med flödesmunstycke eller likvärdigt mätsystem. |
| --- | --- |

a)

Direkt mätning av avgasflödet med flödesmunstycke eller likvärdigt mätsystem.

| b) | Mätning av luftflödet och bränsleflödet med lämpliga mätsystem och efterföljande beräkning av avgasflödet med följande formel:
  GEXHW = GAIRW + GFUEL(avgasmassflöde på våt bas) |
| --- | --- |

b)

Mätning av luftflödet och bränsleflödet med lämpliga mätsystem och efterföljande beräkning av avgasflödet med följande formel:

GEXHW = GAIRW + GFUEL(avgasmassflöde på våt bas)

Noggrannheten i bestämningen av avgasflödet skall vara ± 2,5 % av avläst värde eller bättre. Andra likvärdiga metoder får användas.

2.4.   Utspätt avgasflöde

För beräkning av utsläppen i de utspädda avgaserna med hjälp av ett system med fullflödesutspädning (obligatoriskt för ETC-prov), måste man känna till det utspädda avgasflödet (se punkt 4.3 i tillägg 2). Det sammanlagda massflödet av de utspädda avgaserna (GTOTW) eller den sammanlagda massan av de utspädda avgaserna från hela provcykeln (MTOTW) skall mätas med ett PDP- eller CFV-system (se bilaga V, punkt 2.3.1). Noggrannheten skall vara ± 2 % av avläst värde eller bättre och skall bestämmas i enlighet med föreskrifterna i bilaga III, tillägg 5, punkt 2.4.

3.   BESTÄMNING AV GASFORMIGA ÄMNEN

3.1.   Allmänna analysatorspecifikationer

Analysatorerna skall ha ett mätområde som motsvarar den noggrannhet som krävs för mätningen av koncentrationerna av ämnena i avgaserna (punkt 3.1.1). Analysatorerna bör ställas in på ett sådant sätt att den uppmätta koncentrationen ligger på mellan 15 och 100 % av fullt skalutslag.

Om registreringssystemen (t.ex. datorer eller dataregistreringsutrustning) ger tillräcklig noggrannhet och avläsningsnoggrannhet i området under 15 % av fullt skalutslag, är även mätvärdena i nämnda område godtagbara. I sådant fall skall man göra ytterligare kalibreringar i minst fyra punkter skilda från noll och så jämnt utspridda som möjligt för att säkerställa kalibreringskurvornas noggrannhet i enlighet med bilaga III, tillägg 5, punkt 1.5.5.2.

Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) skall ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

3.1.1.   Mätfel

Det totala mätfelet, inbegripet interferens från andra gaser (se bilaga III, tillägg 5, punkt 1.9), får inte överstiga ± 5 % av avläst värde eller ± 3,5 % av fullt skalutslag, om detta senare värde skulle vara mindre. För koncentrationer under 100 ppm får mätfelet inte överstiga ± 4 ppm.

3.1.2.   Repeterbarhet

Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid tio upprepade utslag från en viss kalibrerings- eller spänngas, får inte vara större än ± 1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje mätområde över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ± 2 % av varje mätområde under 155 ppm (eller ppm C) som används.

3.1.3.   Störningar

Analysatorns största utslagsvariation på nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser över en tiosekundersperiod får inte överstiga 2 % av fullt skalutslag för samtliga mätområden som används.

3.1.4.   Nollpunktsavvikelse

Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. Nollpunktsutslaget definieras som det genomsnittliga utslaget, inklusive störningar, från en nollställningsgas under ett 30-sekundersintervall.

3.1.5   Spännavvikelse

Spännavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. Spänn definieras som skillnaden mellan spännutslag och nollpunktsutslag. Spännutslag definieras som det genomsnittliga utslaget, inklusive störningar, på en spänngas under ett 30-sekundersintervall.

3.2.   Gastorkning

Den torkanordningen (ej obligatorisk) skall ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts. Kemiska torkare är inte godtagbara som metod för att avlägsna vatten från provet.

3.3.   Analysatorer

I punkterna 3.3.1-3.3.4 beskrivs de mätprinciper som skall tillämpas. En utförlig beskrivning av mätsystemen finns i bilaga V. De gaser som skall mätas skall analyseras med hjälp av följande instrument. För icke-linjära analysatorer är det tillåtet att använda linjäritetskretsar.

3.3.1   Analys av kolmonoxid (CO)

Kolmonoxidanalysatorn skall vara av en typ som bygger på principen Non-Dispersive InfraRed (NDIR) absorption (icke-dispersiv infrarödabsorption).

3.3.2.   Analys av koldioxid (CO2)

Koldioxidanalysatorn skall vara av en typ bygger på principen Non-Dispersive InfraRed (NDIR) absorption (icke-dispersiv infrarödabsorption).

3.3.3.   Analys av kolväten

För dieselmotorer skall kolväteanalysatorn skall vara av typen uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) med uppvärmning av detektor, ventiler, rörledningar etc. så att gastemperaturen hålls vid 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). För naturgas- och ”motorgas (LPG)”motorer kan kolväteanalysatorn vara av typen ouppvärmd flamjoniseringsdetektor (FID) beroende på vilken metod som används (se bilaga V, punkt 1.3).

3.3.4.   Analys av icke-metankolväten (gäller enbart naturgasmotorer)

Icke-metankolväten skall bestämmas med endera av följande två metoder:

3.3.4.1.   Gaskromatograf (GC)

Icke-metankolväten bestäms genom att man subtraherar den metan som bestämts med gaskromatograf, konditionerad vid 423 K (150 °C), från de kolväten som bestämts i enlighet med punkt 3.3.3.

3.3.4.2.   Ickemetanavskiljare (NMC)

Bestämningen av ickemetanfraktionen görs med en uppvärmd ickemetanavskiljare kopplad i serie med en flamjoniseringsdetektor (FID) enligt punkt 3.3.3, varvid metanmängden subtraheras från kolvätemängden.

3.3.5.   Analys av kväveoxider (NOx)

Analysatorn för kväveoxider skall vara av typen kemiluminescensdetektor (CLD) eller uppvärmd kemiluminescensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på våt bas skall en HCLD med omvandlare som hålls på en temperatur över 328 K (55 °C) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (se bilaga III, tillägg 5, punkt 1.9.2.2) gett godtagbart resultat.

3.4.   Provtagning av gasformiga utsläpp

3.4.1.   Outspädda avgaser (gäller enbart ESC-prov)

Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp skall i den mån detta är tillämpligt placeras minst 0,5 m eller tre gånger avgasrörets diameter, beroende på vilket avstånd som är störst, framför avgassystemets utlopp och tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 °C) vid sonden.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör skall sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, är det tillåtet att ta ett prov separat från varje grupp och beräkna det genomsnittliga avgasutsläppet. Andra metoder som har visat sig ge samma resultat som de ovan angivna får användas. Vid beräkning av avgasutsläppen skall motorns sammanlagda avgasmassflöde användas.

Om motorn är utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser, skall avgasprovet tas bakom denna anordning.

3.4.2.   Utspädda avgaser (obligatoriskt för ETC-prov, frivilligt för ESC-prov)

Avgasröret mellan motorn och systemet med fullflödesutspädning skall uppfylla kraven i bilaga V, punkt 2.3.1, EP — Avgasrör.

Provtagningssonderna (en eller flera) för gasformiga utsläpp skall installeras i utspädningstunneln i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, samt i omedelbar närhet av provtagningssonden för partiklar.

Vid ETC-prov kan uppsamlingen generellt sett göras på två sätt:

| — | Föreningarna samlas upp i en provsäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart. |
| --- | --- |

—

Föreningarna samlas upp i en provsäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart.

| — | Föroreningarna mäts fortlöpande och integreras över provcykeln. Denna metod är obligatorisk för kolväten och NOx. |
| --- | --- |

—

Föroreningarna mäts fortlöpande och integreras över provcykeln. Denna metod är obligatorisk för kolväten och NOx.

4.   BESTÄMNING AV PARTIKLAR

För bestämningen av partiklar krävs ett utspädningssystem. Utspädning kan ske genom ett system med delflödesutspädning (enbart ESC-prov) eller ett system med fullflödesutspädning (obligatoriskt för ETC-prov). Utspädningssystemets flödeskapacitet skall vara såpass stor att kondens i utspädnings- och provtagningssystemen elimineras helt samt att de utspädda avgaserna hålls vid eller under 325 K (52 °C) omedelbart framför filterhållaren. Det är tillåtet att avfukta utspädningsluften innan den kommer in i utspädningssystemet, och det är av särskilt praktiskt värde om luftfuktigheten är hög. Utspädningsluftens temperatur skall vara 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). Förvärmning av utspädningsluften till en temperatur över gränsen 303 K (30 °C) rekommenderas om omgivningens temperatur ligger under 293 K (20 °C). Temperaturen hos utspädningsluften får emellertid inte överstiga 325 K (52 °C) innan avgaserna leds in i utspädningstunneln.

Systemet med delflödesutspädning skall vara utformat så att avgasströmmen delas i två delar, varav den mindre späds ut med luft och därefter används för partikelmätning. Det är väsentligt att utspädningsfaktorn bestäms med stor noggrannhet. Olika metoder för delning kan användas, varvid den använda delningsmetoden i hög grad avgör vilken provtagningsutrustning och vilka provtagningsmetoder som skall användas (bilaga V, punkt 2.2). Provtagningssonden för partiklar skall installeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp, och installationen skall uppfylla föreskrifterna i punkt 3.4.1.

För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet.

För partikelprovtagningen skall enkelfiltermetoden användas, där ett filterpar (se punkt 4.1.3) används för hela provcykeln. Vid ESC-provet måste särskild uppmärksamhet ägnas provtagningstiderna och provtagningsflödena under provets insamlingsfas.

4.1.   Partikelprovtagningsfilter

4.1.1.   Filterspecifikationer

Det krδvs fluorkarbonbelagda glasfiberfilter eller fluorkarbonbaserade membranfilter. Samtliga filtertyper skall ha en insamlingskapacitet på minst 95 % för 0,3 μm dioktylftalat vid en anströmningshastighet på mellan 35 och 80 cm/s.

4.1.2.   Filterstorlek

Partikelfiltren skall ha en diameter av minst 47 mm (37 mm effektiv diameter). Filter med större diameter godtas (se punkt 4.1.5).

4.1.3.   Huvudfilter och sekundärfilter

Proven på de utspädda avgaserna tas under provsekvensen med ett seriekopplat filterpar (ett huvudfilter och ett sekundärfilter). Sekundärfiltret skall vara placerat högst 100 mm bakom huvudfiltret, och filtren får inte beröra varandra. Filtren kan vägas separat eller parvis med de effektiva sidorna mot varandra.

4.1.4.   Fronthastighet genom filtret

En fronthastighet hos gasen på mellan 35 och 80 cm/s genom filtret skall uppnås. Tryckfallet mellan provets början och slut får inte öka med mer än 25 kPa.

4.1.5.   Provmassa

Den rekommenderade minsta provmassan är 0,5 mg/1 075 mm2 effektiv area. I tabell 9 visas värdena för de vanligast förekommande filterstorlekarna:

Tabell 9

Rekommenderade minsta provmassor på filtren

| Filterdiameter
  (mm) | Rekommenderad effektiv diameter
  (mm) | Rekommenderad minsta provmassa
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,5 |
| 70 | 60 | 1,3 |
| 90 | 80 | 2,3 |
| 110 | 100 | 3,6 |

Filterdiameter

(mm)

Rekommenderad effektiv diameter

(mm)

Rekommenderad minsta provmassa

(mg)

47

37

0,5

70

60

1,3

90

80

2,3

110

100

3,6

4.2.   Specifikationer för vägningskammaren och analysvågen

4.2.1.   Villkor för vägningskammaren

Vid all konditionering och vägning av filter skall temperaturen i den kammare där partikelfiltren konditioneras och vägs hållas vid en temperatur på 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C). Luftfuktigheten skall hållas på en sådan nivå att daggpunkten, dvs. den temperatur då kondens inträffar, ligger på 282,5 K ± 3 K (9,5 °C ± 3 °C), och den relativa luftfuktigheten skall vara 45 ± 8 %.

4.2.2.   Vägning av referensfilter

Kammaren skall vara fri från alla eventuella föroreningar från omgivningen (t.ex. damm) som kan sätta sig på partikelfiltren under stabiliseringen. Avvikelser från de specifikationer för vägningskammaren som anges i punkt 4.2.1 tillåts om avvikelserna inte kvarstår i mer än 30 minuter. Vägningskammaren bör uppfylla de nödvändiga specifikationerna innan personal kommer in i vägningskammaren. Minst två oanvända referensfilter eller referensfilterpar skall vägas inom fyra timmar från, dock helst samtidigt med, vägningen av filtret eller filterparet för provtagningen. Referensfiltren skall vara av samma storlek och material som provtagningsfiltren.

Om referensfiltrets eller referensfilterparens genomsnittliga vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras med mer än ± 5 % (± 7,5 % för filterpar) av den rekommenderade minsta provmassan (se punkt 4.1.5), skall samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovet göras om.

Om stabilitetskriterierna för vägningskammaren enligt punkt 4.2.1 inte uppfylls, men vägningen av referensfiltren eller referensfilterparen uppfyller ovanstående kriterier, får motortillverkaren välja mellan att antingen godta de uppmätta värdena för provtagningsfiltrens vikt eller ogiltigförklara proven. I det senare fallet måste tillverkaren åtgärda vägningskammarens konditioneringssystem och göra om proven.

4.2.3.   Analysvåg

Den analysveg som anvands for att bestämma vikten hos samtliga filter skall ha en noggrannhet (standardavvikelse) på 20 μg och en avlösningsnoggrannhet på 10 μg (1 siffra = 10 μg). För filter med en diameter under 70 mm skall noggrannheten och avläsningsnoggrannheten vara 2 μg respektive 1 μg.

4.3.   Ytterligare specifikationer för partikelmätning

Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, vilka kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser, skall vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta möjliga avsättning och förändring av partiklarna sker. Samtliga delar skall vara av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgasernas beståndsdelar, och de skall vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.

5.   BESTÄMNING AV RÖKVÄRDEN

I det här avsnittet specificeras den utrustning, både den som ska finnas enligt provkraven och den som kan väljas som frivilligt tillval, som skall användas för ELR-provet. Röken skall mätas med en opacimeter med två avläsningslägen — ett för röktäthet (opacitet) och ett för ljusabsorptionskoefficient. Röktäthetsläget skall bara användas för kalibrering och kontroll av opacimetern. Rökvärdena från provcykeln skall mätas i läget för ljusabsorptionskoefficient.

5.1.   Allmänna krav

För ELR-provet krävs ett system för rökmätning och databehandling bestående av tre funktionella enheter. Enheterna kan byggas ihop till en större enhet eller fungera ihop som ett system av sinsemellan förbundna enheter. De tre funktionella enheterna är följande:

| — | En opacimeter som uppfyller specifikationerna i bilaga V, punkt 3. |
| --- | --- |

—

En opacimeter som uppfyller specifikationerna i bilaga V, punkt 3.

| — | En databehandlingsenhet för de funktioner som beskrivs i bilaga III, tillägg 1, punkt 6. |
| --- | --- |

—

En databehandlingsenhet för de funktioner som beskrivs i bilaga III, tillägg 1, punkt 6.

| — | En skrivare och/eller elektroniskt lagringsmedium för registrering och presentation av de rökvärden som anges i bilaga III, tillägg 1, punkt 6.3. |
| --- | --- |

—

En skrivare och/eller elektroniskt lagringsmedium för registrering och presentation av de rökvärden som anges i bilaga III, tillägg 1, punkt 6.3.

5.2.   Särskilda krav

5.2.1.   Linearitet

Lineariteten skall ligga inom ± 2 % röktäthet.

5.2.2.   Nollpunktsavvikelse

Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod får inte överskrida ± 1 % röktäthet.

5.2.3.   Mätområde och avläsningsnoggrannhet

I röktäthetsläget skall mätområdet vara 0-100 % röktäthet och avläsningsnoggrannheten 0,1 % röktäthet. I presentationsläget för ljusabsorptionskoefficient skall mätområdet vara 0-30 m-1 ljusabsorptionskoefficient och avläsningsnoggrannheten 0,01 m-1 ljusabsorptionskoefficient.

5.2.4   Responstid

Opacimeterns fysikaliska responstid får inte överskrida 0,2 s. Den fysikaliska responstiden är skillnaden mellan de tidpunkter då utslaget från en snabb responsmottagare når 10 % respektive 90 % av fullt utslag när röktätheten hos den uppmätta gasen ändras på mindre än 0,1 s.

Opacimeterns elektriska responstid får inte överskrida 0,05 s. Den elektriska responstiden är skillnaden mellan de tidpunkter då opacimeterns utslag når 10 % respektive 90 % av fullt utslag när ljusstrålen bryts eller ljuskällan släcks helt på mindre än 0,01 s.

5.2.5.   Neutrala täthetsfilter

Täthetsvärdet (opaciteten) för neutrala täthetsfilter, som används i samband med kalibrering av opacimetern, mätningar av dess linearitet eller inställning av fullt skalutslag, skall vara känt med 1,0 % noggrannhet. Minst en gång årligen måste man kontrollera att filtrets uppgivna värde stämmer med hjälp av en mätnormal enligt en nationell eller internationell standard.

Neutrala täthetsfilter är precisionsprodukter och kan lätt skadas vid användning. Man bör handskas så litet som möjligt med dem, och när det ändå måste göras skall det ske varsamt så att man undviker repor och fläckar på filtret.

Tillägg 5

KALIBRERING

1.   KALIBRERING AV ANALYSINSTRUMENTEN

1.1.   Inledning

Varje analysator skall kalibreras så ofta som det är nödvändigt för att noggrannhetskraven i detta direktiv skall vara uppfyllda. I denna punkt beskrivs den kalibreringsmetod som skall användas för de analysatorer som är upptagna i bilaga III, tillägg 4, punkt 3, och i bilaga V, punkt 1.

1.2.   Kalibreringsgaser

Lagringsbeständigheten måste respekteras för samtliga kalibreringsgaser.

Den av tillverkaren angivna sista användningsdagen för kalibreringsgaserna skall antecknas.

1.2.1.   Rena gaser

Den renhet som krävs hos gaserna är fastställd genom de föroreningsgränser som anges nedan. Följande gaser måste finnas tillgängliga vid genomförandet av provet:

Renad kvävgas

(förorening = 1 ppm C1, = 1 ppm CO, = 400 ppm CO2, = 0,1 ppm NO)

Renad syrgas

(renhet > 99,5 volymprocent O2)

Väte-heliumblandning

(40 ± 2 % väte, resten helium)

(förorening = 1 ppm C1, = 400 ppm CO2)

Renad syntetisk luft

(förorening = 1 ppm C1, = 1 ppm CO, = 400 ppm CO2, = 0,1 ppm NO)

(syrehalt 18-21 volymprocent)

Renad propan eller CO för verifieringen av CVS-provet.

1.2.2.   Kalibrerings- och spänngaser

Blandningar av gaser med följande kemiska sammansättning skall finnas tillgängliga:

C3H8 och renad syntetisk luft (se punkt 1.2.1)

CO och renad kvävgas

NOx och renad kvävgas (mängden NO2 i denna kalibreringsgas får inte överstiga 5 % av NOhalten)

CO2 och renad syrgas

CH4 och renad syntetisk luft

C2H6 och renad syntetisk luft

Observera: Andra gaskombinationer är tillåtna, förutsatt att gaserna inte reagerar med varandra.

Den verkliga koncentrationen hos en kalibrerings- eller spänngas får inte avvika med mer än ± 2 % från det uppgivna värdet. Alla koncentrationer hos kalibreringsgas skall anges på volymbas (volymprocent eller volym-ppm).

De koncentrationer som används för kalibrering och spänn kan också erhållas med en gasdelare i vilken utspädning sker med renad N2 eller med renad syntetisk luft. Noggrannheten hos blandaranordningen skall vara sådan att koncentrationerna hos de utspädda kalibreringsgaserna kan bestämmas med en noggrannhet på ± 2 %.

1.3.   Handhavande av analys- och provtagningssystem

Analysatorerna skall handhas enligt instrumenttillverkarens start- och driftanvisningar. Minimikraven i punkterna 1.4-1.9 skall följas.

1.4.   Läckageprov

Ett läckageprov skall utföras. Provtagningssonden kopplas bort från avgassystemet, och anslutningen pluggas igen. Analysatorpumpen skall vara påslagen. Efter en inledande stabiliseringsperiod skall alla flödesmätare visa noll. Om så inte är fallet skall provtagningsledningarna kontrolleras och felet åtgärdas.

Maximalt tillåtet läckage på vakuumsidan skall vara 0,5 % av flödet vid drift för det avsnitt av systemet som kontrolleras. Analysator- och by-pass-flöden får användas för uppskattning av de flöden som förekommer vid drift av provsystemet.

En annan metod är att göra en stegvis förändring av koncentrationen vid provtagningsledningens början genom att byta från nollställningsgas till spänngas. Om det efter en för ändamålet anpassad tid visar sig att koncentrationen är lägre än koncentrationen hos den tillsatta gasen tyder detta på kalibrerings- eller läckageproblem.

1.5.   Kalibreringsförfarande

1.5.1.   Instrumentsystem

Instrumentsystemet skall kalibreras och kalibreringskurvorna kontrolleras mot standardgaser. Samma gasflöden som vid avgasprov skall användas.

1.5.2   Uppvärmning

Uppvärmningen skall ske i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Om uppgift saknas rekommenderas en period på minst två timmar för uppvärmning av analysatorerna.

1.5.3.   NDIR- och HFID-analysator

NDIR-analysatorn (den icke-dispersiva infrarödanalysatorn) fininställs vid behov, och lågan i HFID-analysatorn (den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn) ställs in optimalt (punkt 1.8.1).

1.5.4.   Kalibrering

Varje driftsområde som normalt används skall kalibreras.

CO-, CO2, NOx-, kolväte- och O2-analysatorerna skall nollställas med hjälp av renad syntetisk luft (eller kvävgas).

Lämpliga kalibreringsgaser skall föras in i analysatorerna, värdena registreras och kalibreringskurvan bestämmas i enlighet med punkt 1.5.5.

Nollställningen skall kontrolleras på nytt och kalibreringsförfarandet upprepas vid behov.

1.5.5   Bestämning av kalibreringskurvan

1.5.5.1.   Almänna riktlinjer

Analysatorns kalibreringskurva bestäms med hjälp av minst fem kalibreringspunkter (utöver noll) så jämnt utspridda som möjligt. Den högsta nominella koncentrationen får inte understiga 90 % av fullt skalutslag.

Kalibreringskurvan beräknas med minsta kvadrat-metoden. Om graden hos det polynom som erhålls är större än 3, måste antalet kalibreringspunkter (inklusive noll) minst vara lika med polynomgraden plus 2.

Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än ± 2 % från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt och inte mer än ± 1 % av fullt skalutslag vid noll. Dessa bestämmelser skall inte tilllämpas i det fall värdet är lägre än eller lika med 155 ppm av fullt skalutslag.

Utifrån kalibreringskurvan och kalibreringspunkterna är det möjligt att kontrollera om kalibreringen har utförts på ett riktigt sätt. De tekniska uppgifterna om analysatorn måste anges, och då särskilt

| — | mätområdet, |
| --- | --- |

—

mätområdet,

| — | känsligheten, |
| --- | --- |

—

känsligheten,

| — | datum för kalibreringen. |
| --- | --- |

—

datum för kalibreringen.

1.5.5.2.   Kalibrering i området under 15 % av fullt skalutslag

Analysatorns kalibreringskurva bestäms med hjälp av minst fyra ytterligare kalibreringspunkter (utöver noll) så jämnt utspridda som möjligt i området under 15 % av fullt skalutslag.

Kalibreringskurvan beräknas med minsta kvadrat-metoden.

Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än ± 4 % från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt och inte mer än ± 1 % av fullt skalutslag vid noll. Dessa bestämmelser skall inte tilllämpas i det fall värdet är lägre än eller lika med 155 ppm av fullt skalutslag.

1.5.5.3.   Andra tekniska lösningar

Om det kan visas att andra tekniska lösningar (t.ex. med datoranalys, elektroniskt styrd mätområdesväxlare etc.) kan ge motsvarande noggrannhet, får sådana alternativa lösningar användas.

1.6.   Kontroll av kalibreringen

Varje driftsområde som normalt används skall kontrolleras före varje analys enligt följande: Kalibreringen kontrolleras med en nollställningsgas och en spänngas.

Spänngasens nominella värde skall vara över 80 % av fullt skalutslag för mätområdet.

Om skillnaden mellan det värde som avläses och det uppgivna referensvärdet inte är mer än ± 4 % av fullt skalutslag i fråga om de aktuella punkterna, får inställningsparametrarna justeras. Om avvikelsen är större måste en ny kalibreringskurva bestämmas i enlighet med punkt 1.5.5.

1.7.   Provningar av NOx-omvandlarens verkningsgrad

Verkningsgraden hos omvandlaren från NO2 till NO kontrolleras i enlighet med punkterna 1.7.1-1.7.8 (fig. 6).

1.7.1.   Provuppställning

Med den provuppställning som visas i figur 6 (se även bilaga III, tillägg 4, punkt 3.3.5) och med hjälp av följande förfarande kan verkningsgraden hos omvandlarna kontrolleras med en ozongenerator.

1.7.2.   Kalibrering

Kalibrera CLD- och HCLD-detektorerna (kemiluminiscensdetektor respektive uppvärmd kemiluminiscensdetektor) inom det vanligaste driftsområdet enligt tillverkarens anvisningar med hjälp av nollställningsgas och spänngas (NO-halten i den senare måste uppgå till ca 80 % av driftsområdet och NO2-koncentrationen i gasblandningen understiga 5 % av NO-koncentrationen). NOx-analysatorn måste vara i NO-läge, så att spänngasen inte passerar genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen.

1.7.3   Beräkning

Verkningsgraden hos NOx-omvandlaren beräknas på följande sätt:

Formula

där:

| a | = | NOx-koncentrationen enligt punkt 1.7.6 |
| --- | --- | --- |
| b | = | NOx-koncentrationen enligt punkt 1.7.7 |
| c | = | NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.4 |
| d | = | NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.5 |

a

=

NOx-koncentrationen enligt punkt 1.7.6

b

=

NOx-koncentrationen enligt punkt 1.7.7

c

=

NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.4

d

=

NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.5

1.7.4.   Tillförsel av syrgas

Via ett T-rör tillförs syrgas eller nollställningsluft kontinuerligt till gasflödet tills den avlästa koncentrationen är ca 20 % lägre än den avlästa kalibreringskoncentrationen enligt punkt 1.7.2. (Analysator är i NO-läge). Registrera den avlästa koncentrationen (c). Ozongeneratorn skall vara avstängd under hela detta förlopp.

1.7.5.   Aktivering av ozongeneratorn

Ozongeneratorn aktiveras nu så att den alstrar tillräckligt med ozon för att NO-koncentrationen skall sjunka till ca 20 % (lägst 10 %) av kalibreringskoncentrationen enligt punkt 1.7.2. Registrera den avlästa koncentrationen (d). (Analysatorn skall vara i NO-läge.)

1.7.6.   NOx-läge

NO-analysatorn ställs sedan om till NOx-läge, vilket innebär att gasblandningen (som består av NO, NO2, O2 och N2) passerar genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen (a).(Analysatorn skall vara i NOx-läge.)

1.7.7.   Avstängning av ozongeneratorn

Ozongeneratorn skall nu stängas av. Gasblandningen enligt punkt 1.7.6 passerar genom omvandlaren och in i detektorn. Registrera den avlästa koncentrationen (b). (Analysatorn skall vara i NOx-läge.)

1.7.8.   NO-läge

Efter omkoppling till NO-läge med ozongeneratorn avstängd stängs även tillförseln av syre eller syntetisk luft. Det avlästa NOx-värdet på analysatorn får inte avvika med mer än ± 5 % från det värde som uppmätts enligt punkt 1.7.2. (Analysatorn är i NO-läge.)

1.7.9.   Provintervall

Verkningsgraden hos omvandlaren måste kontrolleras före varje kalibrering av NOx-analysatorn.

1.7.10.   Krav på verkningsgrad

Omvandlarens verkningsgrad får inte understiga 90 %, men en verkningsgrad på 95 % rekommenderas bestämt.

Observera: Om ozongeneratorn, när analysatorn är inställd på det oftast använda driftsområdet, inte kan ge en reduktion från 80 % till 20 % i enlighet med punkt 1.7.5, skall man använda det högsta mätområde som ger den önskade reduktionen.

Figur 6

Principschema över anordning för bestämning av NOx-omvandlarens verkningsgrad

Image

1.8.   Inställning av flamjoniseringsdetektorn (FID)

1.8.1.   Optimering av detektorns utslag

Flamjoniseringsdetektorn skall ställas in enligt instrumenttillverkarens anvisningar. En spänngas med propan i luft skall användas för att optimera utslaget inom det vanligaste driftsområdet.

Med bränsle- och luftflödena inställda enligt tillverkarens rekommendationer skall en spänngas med 350 ± 75 ppm C föras in i analysatorn. Utslaget vid ett visst bränsleflöde bestäms utifrån skillnaden mellan utslagen från spänngasen respektive nollställningsgasen. Bränsleflödet skall ökas respektive minskas stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation. Utslagen från spänngasen och nollställningsgasen vid dessa bränsleflöden skall registreras. Skillnaden mellan utslaget från spänn- respektive nollställningsgas ritas upp i ett diagram, och bränsleflödet ställs in mot den del av kurvan som motsvarar de högsta värdena.

1.8.2.   Reaktionsfaktorer för kolväten

Analysatorn skall kalibreras med hjälp av propan i luft och med renad syntetisk luft, i enlighet med punkt 1.5.

Reaktionsfaktorerna skall bestämmas när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall. Reaktionsfaktorn (Rf) för ett visst kolväte är förhållandet mellan C1-avläsningen på flamjoniseringsdetektorn och gaskoncentrationen i cylindern uttryckt som ppm C1.

Provgasens koncentration skall vara på en sådan nivå att den ger ca 80 % av fullt skalutslag. Koncentrationen skall vara känd med en noggrannhet av ± 2 % i förhållande till en gravimetrisk standard uttryckt i volym. Dessutom skall gascylindern konditioneras i förväg under 24 timmar vid en temperatur på 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).

De provgaser som skall användas och de rekommenderade relativa reaktionsfaktorområdena är

metan och renad syntetisk luft 1,00 = Rf = 1,15

propylen och renad syntetisk luft 0,90 = Rf = 1,10

toluen och renad syntetisk luft 0,90 = Rf = 1,10

där värdena på reaktionsfaktorn är angivna i förhållande till en reaktionsfaktor (Rf) på 1,00 för propan och renad syntetisk luft.

1.8.3.   Kontroll av syreinterferens

Kontroll av syreinterferens görs när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall.

Reaktionsfaktorn definieras i punkt 1.8.2 och bestäms enligt anvisningarna i samma punkt. Den provgas som skall användas och rekommenderat relativt reaktionsfaktorområde är

Propan och kväve 0,95 = Rf = 1,05

där värdena på reaktionsfaktorn är angivna i förhållande till en reaktionsfaktor (Rf) på 1,00 för propan och renad syntetisk luft.

Syrekoncentrationen i flamjoniseringsdetektorns brännarluft skall ligga inom ± 1 molprocent av syrekoncentrationen i den brännarluft som användes vid den senaste kontrollen av syreinterferens. Om skillnaden är större skall syreinterferensen kontrolleras och analysatorn vid behov justeras.

1.8.4.   Ickemetanavskiljarens verkningsgrad (gäller enbart naturgasmotorer)

Ickemetanavskiljaren (Non-Methane Cutter, NMC) används för att avlägsna de kolväten som inte är metan ur provgasen. Det sker genom oxidering av alla kolväten utom metan. Teoretiskt är avskiljningen av metan 0 %, och för de övriga kolvätena, som representeras av etan, är den 100 %. För en noggrann mätning av icke-metankolväten skall de två procenttalen för avskiljningen bestämmas och användas för beräkningen av massflödet av ickemetanutsläpp (se bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3).

1.8.4.1.   Avskiljningsgraf för metan

Metankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom ickemetanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Avskiljningsgraden bestäms så här:

CEM = 1 - (concw/concw/o)

där:

| concw | = | HC-kolvätekoncentration med CH4 passerande genom ickemetanavskiljaren |
| --- | --- | --- |
| concw/o | = | kolvätekoncentration med CH4 passerande genom ickemetanavskiljaren |

concw

=

HC-kolvätekoncentration med CH4 passerande genom ickemetanavskiljaren

concw/o

=

kolvätekoncentration med CH4 passerande genom ickemetanavskiljaren

1.8.4.2.   Verkningsgrad för etan

Etankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom icke-metanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Avskiljningsgraden bestäms så här

Formula

där:

| concw | = | kolvätekoncentration med C2H6 passerande genom ickemetanavskiljaren |
| --- | --- | --- |
| concw/o | = | kolvätekoncentration med C2H6 passerande genom ickemetanavskiljaren |

concw

=

kolvätekoncentration med C2H6 passerande genom ickemetanavskiljaren

concw/o

=

kolvätekoncentration med C2H6 passerande genom ickemetanavskiljaren

1.9.   Interferenseffekter hos CO-, CO2- och NOx-analysatorer

Avgaserna innehåller andra gaser utöver den som analyseras, och det kan störa mätutslaget på flera sätt. Positiv interferens förekommer i NDIR-instrument (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) då den störande gasen ger samma effekt som den uppmätta gasen, men i lägre grad. Negativ interferens förekommer i NDIR-instrument genom att den störande gasen vidgar den uppmätta gasens absorptionsband, och i CLD-instrument genom att den störande gasen dämpar strålningen. Kontroll av interferens enligt 1.9.1 och 1.9.2 skall utföras innan analysatorn tas i bruk för första gången och efter längre serviceintervall.

1.9.1.   Kontroll av interferens hos CO-analysatorn

Vatten och CO2 kan störa CO-analysatorns funktion. Därför skall en CO2-spänngas, med en koncentration på 80-100 % av fullt skalutslag inom det högsta mätområde som används vid provning, bubblas ned i vatten vid rumstemperatur och analysatorns utslag registreras. Analysatorns utslag får inte överstiga 1 % av fullt skalutslag inom mätområden på eller över 300 ppm, och får inte överstiga 3 ppm inom mätområden under 300 ppm.

1.9.2.   Kontroll av strålningsdämpning hos NOx-analysatorn

De två gaser som är intressanta för CLD-analysatorer (och HCLD-analysatorer) är CO2 och vattenånga. Dämpningseffekterna av dessa gaser är proportionella mot deras koncentration, och därför krävs provmetoder för bestämning av dämpningen vid de högsta koncentrationer som förväntas under provning.

1.9.2.1.   Kontroll av CO2-dämpning

En CO2-spänngas med en koncentration på 80-100 % av fullt skalutslag inom det högsta mätområdet skall ledas genom NDIR-analysatorn, och CO2-värdet registreras som A. Denna spänngas späds sedan ut till ca 50 % med NO-spänngas och leds genom NDIR- och (H)CLD-analysatorerna, varvid CO2- och NO-värdena registreras som B respektive C. CO2-flödet stängs sedan av, och endast NO-spänngasen leds genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som D. The CO2 shall then be shut off and only the NO span gas be passed through the (H)CLD and the NO value recorded as D.

Dämpningen, som inte får vara större än 3 % av fullt skalutslag, beräknas så här:

Formula

där:

| A | = | är koncentration av outspädd CO2 mätt med NDIR (%) |
| --- | --- | --- |
| B | = | är koncentration av utspädd CO2 mätt med NDIR (%) |
| C | = | är koncentration av utspädd NO mätt med (H)CLD (ppm) |
| D | = | är koncentration av outspädd NO mätt med (H)CLD (ppm) |

A

=

är koncentration av outspädd CO2 mätt med NDIR (%)

B

=

är koncentration av utspädd CO2 mätt med NDIR (%)

C

=

är koncentration av utspädd NO mätt med (H)CLD (ppm)

D

=

är koncentration av outspädd NO mätt med (H)CLD (ppm)

Alternativa metoder för utspädning och bestämning av CO2- och NO-spänngasvärden, t.ex. dynamisk blandning/proportionering får användas.

1.9.2.2.   Kontroll av vattendämpning

Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vattendämpning måste man ta hänsyn till att NO-spänngasen späds med vattenånga och att koncentrationen av vattenånga i blandningen måste förstoras upp till den koncentration som förväntas vid provning.

En NO-spänngas med en koncentration på 80-100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används skall ledas genom (H)CLD-analysatorn, och NO-värdet registreras som D. NOspänngasen skall sedan bubblas ned i vatten vid rumstemperatur och ledas genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som C. Analysatorns absoluta drifttryck och vattentemperaturen skall bestämmas och registreras som E respektive F. Blandningens mättnadstryck för bubbelvattnets temperatur (F) skall bestämmas och registreras som G. Koncentrationen av vattenånga H (i %) i blandningen beräknas så här: The mixture's saturation vapour pressure that corresponds to the bubbler water temperature F shall be determined and recorded as G. The water vapour concentration (H, in %) of the mixture shall be calculated as follows:

H = 100 × (G/E)

Den förväntade koncentrationen (De) av utspädd NO-spänngas (i vattenångan) beräknas så här:

De = D × (1 — H/100)

För dieselavgaser beräknas den maximala koncentration av vattenånga (Hm uttryckt i %) som förväntas vid provning, med antagande av ett förhållande på 1,8:1 mellan väte- och kolatomer (H/C) i bränslet, utifrån koncentrationen outspädd CO2-spänngas (A, mätt enligt punkt 1.9.2.1), enligt följande:

Hm = 0,9 × A

Vattendämpningen, som inte får överstiga 3 %, beräknas så här:

dämpning (%) = 100 × ((De — C)/De) × (Hm/H)

där:

| De | = | förväntad koncentration av utspädd NO (ppm) |
| --- | --- | --- |
| C | = | koncentration av utspädd NO (ppm) |
| Hm | = | maximal koncentration av vattenånga (%) |
| H | = | verklig koncentration av vattenånga (%) |

De

=

förväntad koncentration av utspädd NO (ppm)

C

=

koncentration av utspädd NO (ppm)

Hm

=

maximal koncentration av vattenånga (%)

H

=

verklig koncentration av vattenånga (%)

Observera: Det är viktigt att NO-spänngasen har en minimal koncentration av NO2 vid denna kontroll, eftersom absorptionen av NO2 i vatten inte har beaktats vid beräkningarna av dämpningen.

1.10.   Kalibreringsintervall

Analysatorerna skall kalibreras i enlighet med punkt 1.5 åtminstone var tredje månad eller efter reparationer eller ändringar av systemet som skulle kunna påverka kalibreringen.

2.   KALIBRERING AV CVS-SYSTEMET

2.1.   Allmänt

CVS-systemet (systemet för konstantvolymprovtagning) skall kalibreras med hjälp av en noggrann flödesmätare som uppfyller nationella eller internationella standarder, och en strypanordning. Flödet genom systemet skall mätas vid olika inställningar av strypningen, och systemets styrparametrar skall mätas och ställas i relation till flödena.

Olika typer av flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär flödesmätare eller kalibrerad turbinmätare.

2.2.   Kalibrering av kolvpump (PDP)

Alla pumpparametrar skall mätas samtidigt med parametrarna för flödesmätaren, som är ansluten i serie med pumpen. Det beräknade flödet (i m3/min vid pumpinloppet och vid absolut tryck och temperatur) ritas sedan in i ett diagram som funktion av värdet på en korrelationsfunktion, vars värde i sin tur är en funktion av pumpparametrarnas värden. Den linjära funktion som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelationsfunktionens värde bestäms sedan. Om CVS-systemet har en drivanordning med flera hastigheter skall en kalibrering utföras för varje hastighetsområde som används. Temperaturen skall hållas konstant under kalibreringen.

2.2.1.   Behandling av mätdata

Luftflödet (Qs) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst sex) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet skall sedan omvandlas till pumpflöde (V0) i m3/varv vid pumpinloppets absoluta temperatur och absoluta tryck så här:

Formula

där:

| Qs | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), (m3/s) |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatur vid pumpinloppet (K) |
| pA | = | absolut tryck vid pumpinloppet (pB-p1), kPa |
| n | = | pumphastighet (varv/s) |

Qs

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)

T

=

temperatur vid pumpinloppet (K)

pA

=

absolut tryck vid pumpinloppet (pB-p1), kPa

n

=

pumphastighet (varv/s)

För att kompensera för den inverkan som tryckskillnader i pumpen och pumpförluster kan ha skall korrelering göras med hjälp av en korrelationsfunktion (X0), i vilken variablerna är pumphastigheten (n), tryckskillnaden mellan pumpinlopp och pumputlopp samt det absoluta trycket vid pumpens utlopp:

Formula

där:

| Δpp | = | tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp (kPa) |
| --- | --- | --- |
| pA | = | absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa) |

Δpp

=

tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp (kPa)

pA

=

absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa)

Linjär anpassning med minsta kvadrat-metoden skall göras för att få fram kalibreringsekvationen på formen

V0 = D0 - m × (X0)

D0 är regressionslinjens skärningspunkt på y-axeln och m lutningskoefficienten.

För ett CVS-system med flera hastigheter skall kalibreringskurvorna, som tagits fram för pumpens olika hastighetsområden, vara ungefär parallella, och värdet i skärningspunkten (D0) skall öka när man går från ett högre till ett lägre hastighetsområde.

De värden som räknats fram med kalibreringsekvationen skall ligga inom ± 0,5 % från det uppmätta värdet på V0. Värdena på lutningskoefficienten m varierar mellan olika pumpar. Inflödet av partiklar kommer med tiden att göra att pumpförlusterna minskar, vilket återspeglas i lägre värden på m. Därför skall kalibrering göras när pumpen tas i drift, efter varje större översyn och då kontrollen av hela systemet (se punkt 2.4) ger vid handen att pumpförlusterna ändrats.

2.3.   Kalibrering av kritiskt venturirör (CFV)

Kalibreringen av CFV baseras på flödesekvationen för ett kritiskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur:

Formula

där:

| Kv | = | kalibreringskoefficient |
| --- | --- | --- |
| pA | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | = | temperatur vid inloppet till venturiröret (K) |

Kv

=

kalibreringskoefficient

pA

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

=

temperatur vid inloppet till venturiröret (K)

2.3.1.   Behandling av mätdata

Luftflödet (Qs) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst åtta) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Kalibreringskoefficienten skall räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje strypvärde på följande sätt:

Formula

där:

| Qs | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), (m3/s) |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |
| pA | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |

Qs

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)

T

=

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

pA

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

För att bestämma området för det kritiska flödet skall kurvan Kv ritas som en funktion av trycket vid venturirörets inlopp. För flöden kring det kritiska luftflödet (”kvävt flöde”) kommer Kv att vara relativt konstant. När trycket sjunker (undertrycket ökar), begränsas inte flödet i venturiröret, och Kv minskar, vilket är ett tecken på att CFV-systemet körs utanför det tillåtna arbetsområdet.

För minst åtta punkter inom det kritiska flödesområdet beräknas medelvärdet och standardavvikelsen för Kv. Standardavvikelsen får inte överstiga ± 0,3 % av medelvärdet på KV.

2.4.   Kontroll av hela systemet

Den totala noggrannheten hos provtagnings- och analyssystemet för CVS bestäms genom att en känd mängd av en förorenande gas införs i systemet medan det körs på normalt sätt. Föroreningen analyseras, och massan beräknas enligt bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3, utom för propan, där en faktor 0,000472 används i stället för 0,000479, som annars används för kolväten. Endera av följande två metoder skall användas:

2.4.1.   Mätning med strypmunstycke för kritiskt flöde

En känd mängd ren gas (kolmonoxid eller propan) matas in i CVS-systemet genom ett kalibrerat strypmunstycke för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt högt, är flödet, som ställs in med hjälp av strypmunstycket, oberoende av trycket vid strypmunstyckets utlopp (= kritiskt flöde). CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5-10 minuter. Ett gasprov skall analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som bestämts på detta sätt skall ligga inom ± 3 % från den kända massan av den inmatade gasen.

2.4.2.   Gravimetrisk mätning

Vikten av en liten cylinder fylld med kolmonoxid eller propan bestäms med en noggrannhet på ± 0,01 gram. Under 5-10 minuter körs CVS-systemet som vid ett normalt avgasprov, medan kolmonoxid eller propan förs in i systemet. Mängden ren gas som förts in bestäms med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov skall analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som bestämts på detta sätt skall ligga inom ± 3 % från den kända massan av den inmatade gasen.

3.   KALIBRERING AV PARTIKELMÄTSYSTEMET

3.1.   Inledning

Varje komponent skall kalibreras så ofta som det är nödvändigt för att noggrannhetskraven i detta direktiv skall vara uppfyllda. I denna punkt beskrivs den kalibreringsmetod som skall användas för de komponenter som anges i bilaga III, tillägg 4, punkt 4, samt i bilaga V, punkt 2.

3.2.   Flödesmätning

Kalibreringen av gasflödesmätare eller flödesmätningsutrustning skall göras i enlighet med nationella och/eller internationella standarder. Det maximala felet hos det uppmätta värdet skall ligga inom ± 2 % av det avlästa värdet.

Om gasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall det maximala felet hos skillnaden vara sådant att noggrannheten hos GEDF ligger inom ± 4 % (se även bilaga V, punkt 2.2.1, EGA). Felet kan beräknas med hjälp av det kvadratiska medelvärdet av felen hos varje instrument.

3.3.   Kontroll av delflödesförhållandena

Avgasernas hastighetsområde och tryckvariationerna skall i förekommande fall kontrolleras och justeras i enlighet med kraven i bilaga V, punkt 2.2.1, EP — Avgasrör.

3.4.   Kalibreringsintervall

Flödesmätningsutrustningen skall kalibreras åtminstone var tredje månad eller varje gång det gjorts en sådan reparation eller ändring av systemet att den skulle kunna påverka kalibreringen.

4.   KALIBRERING AV RÖKMÄTSYSTEMET

4.1.   Inledning

Opacimetern skall kalibreras så ofta som det är nödvändigt för att noggrannhetskraven i detta direktiv skall vara uppfyllda. I denna punkt beskrivs den kalibreringsmetod som skall användas för de komponenter som anges i bilaga III, tillägg 4, punkt 5, samt i bilaga V, punkt 3.

4.2.   Kalibreringsförfarande

4.2.1   Uppvärmning

Opacimetern skall värmas upp och stabiliseras i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Om opacimetern är utrustad med ett system för genomblåsning med luft för att förhindra att instrumentoptiken sotar igen, skall även det systemet kopplas på och ställas in i enlighet med tillverkarens rekommendationer.

4.2.2.   Fastställande av linearitet hos utslagen

Opacimeterns linearitet skall kontrolleras i röktäthetsläge enligt tillverkarens rekommendationer. Opacimetern provas med tre neutrala täthetsfilter med känd transmission, vilka skall uppfylla kraven i bilaga III, tillägg 4, punkt 5.2.5, och värdet registreras. De neutrala täthetsfiltren skall ha nominella täthetsvärden som ligger kring 10, 20 respektive 40 %.

Lineariteten får inte avvika med mer än ± 2 % täthet från det neutrala täthetsfiltrets nominella värde. Om olineariteten är större måste det åtgärdas före avgasprovet.

4.3.   Kalibreringsintervall

Opacimetern skall kalibreras i enlighet med punkt 4.2.2 åtminstone var tredje månad eller varje gång det gjorts en sådan reparation eller ändring av systemet att den skulle kunna påverka kalibreringen.

BILAGA IV

TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR REFERENSBRÄNSLEN SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR GODKÄNNANDEPROV OCH FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

DIESELBRÄNSLE (1)

| Parameter | Måttenhet | Gränsvärden (2) | Testmetod | Offentliggörande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. |
| Cetantal (3) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Destillering: | | | | | |
| — till 50 %-punkten | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 | 1998 |
| — till 95 %-punkten | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 | 1998 |
| — slutkokpunkt | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 | 1998 |
| Flampunkt | °C | 55 | — | EN 27719 | 1993 |
| Filtrerbarhet i kyla | °C | — | - 5 | EN 116 | 1981 |
| Viskositet vid 40 °C | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 | 1996 |
| Polycykliska aromatiska kolväten | viktprocent | 3,0 | 6,0 | IP 391 (7) | 1995 |
| Svavelhalt (5) | mg/kg | — | 300 | pr. EN-ISO/DIS 14596 | 1998 (4) |
| Kopparkorrosion | | — | 1 | EN-ISO 2160 | 1995 |
| Koksrester enligt Conradson (10 % DR) | viktprocent | — | 0,2 | EN-ISO 10370 | |
| Askhalt | viktprocent | — | 0,01 | EN-ISO 6245 | 1995 |
| Vattenhalt | viktprocent | — | 0,05 | EN-ISO 12937 | 1995 |
| Neutralisationstal (stark syra) | KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974-95 | 1998 (4) |
| Oxidationsstabilitet (6) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 | 1996 |
| % m/m | — | — | EN 12916 | [1997] (4) |

Parameter

Måttenhet

Gränsvärden (2)

Testmetod

Offentliggörande

Min.

Max.

Cetantal (3)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

1998 (4)

Densitet vid 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Destillering:

— till 50 %-punkten

°C

245

—

EN-ISO 3405

1998

— till 95 %-punkten

°C

345

350

EN-ISO 3405

1998

— slutkokpunkt

°C

—

370

EN-ISO 3405

1998

Flampunkt

°C

55

—

EN 27719

1993

Filtrerbarhet i kyla

°C

—

- 5

EN 116

1981

Viskositet vid 40 °C

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Polycykliska aromatiska kolväten

viktprocent

3,0

6,0

IP 391 (7)

1995

Svavelhalt (5)

mg/kg

—

300

pr. EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Kopparkorrosion

—

1

EN-ISO 2160

1995

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

viktprocent

—

0,2

EN-ISO 10370

Askhalt

viktprocent

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Vattenhalt

viktprocent

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Neutralisationstal (stark syra)

KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Oxidationsstabilitet (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

% m/m

—

—

EN 12916

[1997] (4)

ETANOL FOR DIESELMOTORER (8)

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (9) | Provningsmetod (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Alkohol (viktprocent) | % m/m | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Varav andra alkoholer än etanol (viktprocent) | % m/m | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Askhalt | % m/m | | 0,001 | ISO 6245 |
| Flampunkt | °C | 10 | | ISO 2719 |
| Surhetsgrad, räknat som ättiksyra | % m/m | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Neutraliseringstal (stark syra) | KOH mg/1 | — | 1 | |
| Färg | Enligt skala | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Torrhalt vid 100 °C | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Vattenhalt | % m/m | | 6,5 | ISO 760 |
| Aldehydhalt, räknat som ättiksyra | % m/m | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Svavelhalt | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Esterhalt, räknat som etylacetat | % m/m | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (9)

Provningsmetod (10)

Minimum

Maximum

Alkohol (viktprocent)

% m/m

92,4

—

ASTM D 5501

Varav andra alkoholer än etanol (viktprocent)

% m/m

—

2

ADTM D 5501

Densitet vid 15 °C

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Askhalt

% m/m

0,001

ISO 6245

Flampunkt

°C

10

ISO 2719

Surhetsgrad, räknat som ättiksyra

% m/m

—

0,0025

ISO 1388-2

Neutraliseringstal (stark syra)

KOH mg/1

—

1

Färg

Enligt skala

—

10

ASTM D 1209

Torrhalt vid 100 °C

mg/kg

15

ISO 759

Vattenhalt

% m/m

6,5

ISO 760

Aldehydhalt, räknat som ättiksyra

% m/m

0,0025

ISO 1388-4

Svavelhalt

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Esterhalt, räknat som etylacetat

% m/m

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   NATURGAS

Bränslena på den europeiska marknaden är indelade i två typer eller områden:

| — | H, vars gränser sätts av referensbränslena GR och G23, |
| --- | --- |

—

H, vars gränser sätts av referensbränslena GR och G23,

| — | L, vars gränser sätts av referensbränslena G23 och G25 |
| --- | --- |

—

L, vars gränser sätts av referensbränslena G23 och G25

Specifikationerna för referensbränslena GR, G23 och G25 sammanfattas nedan:

| Referensbränsle GR |
| --- |
| Specifikationer | Måttenhet | Basvärde | Gränsvärden | Testmetod |
| Min. | Max. |
| Sammansättning | | | | | |
| Metan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etan | | 13 | 11 | 15 | |
| Balans (11) | mol-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Svavelhalt | mg/m3
   (12) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle GR

Specifikationer

Måttenhet

Basvärde

Gränsvärden

Testmetod

Min.

Max.

Sammansättning

Metan

87

84

89

Etan

13

11

15

Balans (11)

mol-%

—

—

1

ISO 6974

Svavelhalt

mg/m3
   (12)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referensbränsle G23 |
| --- |
| Specifikationer | Måttenhet | Basvärde | Gränsvärden | Testmetod |
| Min. | Max. |
| Sammansättning | | | | | |
| Metan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Balans (13) | mol-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Svavelhalt | mg/m3
   (14) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle G23

Specifikationer

Måttenhet

Basvärde

Gränsvärden

Testmetod

Min.

Max.

Sammansättning

Metan

92,5

91,5

93,5

Balans (13)

mol-%

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Svavelhalt

mg/m3
   (14)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referensbränsle G25 |
| --- |
| Specifikationer | Måttenhet | Basvärde | Gränsvärden | Testmetod |
| Min. | Max. |
| Sammansättning | | | | | |
| Metan | | 86 | 84 | 88 | |
| Balans (15) | mol-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Svavelhalt | mg/m3
   (16) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle G25

Specifikationer

Måttenhet

Basvärde

Gränsvärden

Testmetod

Min.

Max.

Sammansättning

Metan

86

84

88

Balans (15)

mol-%

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Svavelhalt

mg/m3
   (16)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   MOTORGAS (LPG)

| Parameter | Mått enhet | Bränsle A | Bränsle B | Test metod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mini gräns | Maxi gräns | Mini gräns | Maxi gräns |
| Oktantal | | 92,5 (**) | | 92,5 | | EN 589 Bilaga B |
| Sammansättning | | | | | | |
| C3-halt | volymprocent | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4-halt | volymprocent | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefiner | volymprocent | | 12 | | 14 | |
| Indunstningsrest | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41015 |
| Total svavelhalt | vikt-ppm (17) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Vätesulfid | — | | Ingen | | Ingen | ISO 8819 |
| Kopparbandskorrosion | klassificering | | Klass 1 | | Klass 1 | ISO 6251 (18) |
| Vatten vid 0 C | | | Fritt från vatten | | Fritt från vatten | Okulärbesiktning |

Parameter

Mått enhet

Bränsle A

Bränsle B

Test metod

Mini gräns

Maxi gräns

Mini gräns

Maxi gräns

Oktantal

92,5 (**)

92,5

EN 589 Bilaga B

Sammansättning

C3-halt

volymprocent

48

52

83

87

C4-halt

volymprocent

48

52

13

17

ISO 7941

Olefiner

volymprocent

12

14

Indunstningsrest

mg/kg

50

50

NFM 41015

Total svavelhalt

vikt-ppm (17)

50

50

EN 24260

Vätesulfid

—

Ingen

Ingen

ISO 8819

Kopparbandskorrosion

klassificering

Klass 1

Klass 1

ISO 6251 (18)

Vatten vid 0 C

Fritt från vatten

Fritt från vatten

Okulärbesiktning

---

(1)  Om man behöver beräkna den termiska verkningsgraden hos en motor eller ett fordon kan bränsletsvärmevärde beräknas så här:

Specifik energi (värmevärde)(netto) i MJ/kg 0 (46,423 — 8,792d2 + 3,170d)(1 — (x + y + s)) + 9,420s — 2,499x där

| d | = | densitet vid 15 °C |
| --- | --- | --- |
| x | = | massandel av vatten (procenttalet dividerat med 100) |
| y | = | massandel av aska (procenttalet dividerat med 100) |
| s | = | massandel av svavel (procenttalet dividerat med 100) |

d

=

densitet vid 15 °C

x

=

massandel av vatten (procenttalet dividerat med 100)

y

=

massandel av aska (procenttalet dividerat med 100)

s

=

massandel av svavel (procenttalet dividerat med 100)

(2)  De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren enligt ISO 4259, Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test, tillämpats. När det minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett mimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R

(R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde, om det föreskrivna maximivärdet är 2R, och medelvärdet i de fall då maximi- och mimigränser anges. Om det är nödvändigt att klargöra huruvida ett bränsle motsvarar kraven i specifikationen skall villkoren enligt ISO 4259 tillämpas.

(3)  Intervallet för cetantalet stämmer inte med kravet på ett minsta intervall på 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan villkoren i ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att tillräckligt antal upprepade mätningar görs för att uppnå erforderlig noggrannhet, i stället för enstaka bestämmingar

(4)  Månaden för offentliggörande kommer att anges vid ett senare tillfälle

(5)  Det faktiska svavelinnehållet i det bränsle som används för provet skall anmälas. Dessutom skall svavelinnehållet i det referensbränsle som används för att godkänna ett fordon eller en motor mot de gränsvärden som fastställs i rad B i tabellen i punkt 6.2.1 i bilaga I till detta direktiv ha ett maximalt svavelinnehålle av 50 ppm. Kommissionen skall så snart som möjligt, men senast den 31 december 1999, lägga fram en ändring av denna bilaga som återspeglar marknadsgenomsnittet av svavelinnehåll för de bränslen som fastställs i bilaga IV i direktiv 98/70/EG

(6)  Även om oxidationsstabiliteten håller gränsvärdet, är lagringsbeständigheten sannolikt begränsad. Leverantören bör rådfrågas om lagringsförhållanden och lagringsbeständighet

(7)  Ny och bättre metod för polycykliska aromatiska ämnen under utarbetande

(8)  Cetanförbättringsmedel enligt motortillverkarens specifikationer får tillsättas etanolbränslet. Maximalt tillåten mängd är 10% m/m.

(9)  De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren enligt ISO 4259, Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test, tillämpats. När det minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett mimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R

(R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde, om det föreskrivna maximivärdet är 2R, och medelvärdet i de fall då maximi- och mimigränser anges. Om det är nödvändigt att klargöra huruvida ett bränsle motsvarar kraven i specifikationen skall villkoren enligt ISO 4259 tillämpas

(10)  Likvärdiga ISO-metoder kommer att börja tillämpas när de har utfärdats för alla egenskaper som är förtecknade ovan.

(11)  Inerta gaser + C2+

(12)  Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

(13)  Inerta gaser (andra än N2) +C2+ +C2+

(14)  Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 C) och 101,3 kPa.

(15)  Inerta gaser (andra än N2) +C2+ +C2+

(16)  Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 C) och 101,3 kPa.

(17)  Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

(18)  Om provet innehåller korrosionsinhibitorer eller andra kemiska ämnen som minskar provets korrosivitet mot kopparbandet, kan det hända att denna metod inte är tillförlitlig för bestämning av förekomsten av korrosiva material. Därför är det förbjudet att tillsätta sådana ämnen enbart i syfte att påverka provmetoden

BILAGA V

ANALYS- OCH PROVTAGNINGSSYSTEM

1.   ANALYS- OCH PROVTAGNINGSSYSTEM

1.1.   Inledning

Punkt 1.2 och figurerna 7 och 8 innehåller detaljerade beskrivningar av de rekommenderade provtagnings- och analyssystemen. Eftersom olika systemkonfigurationer kan ge likvärdiga resultat krävs inte exakt överensstämmelse med dessa figurer. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

Figur 7

Flödesdiagram över system för bestämning av CO, CO2, NOx och kolväten i outspädda avgaser

Endast ESC-prov

Image

1.2.   Beskrivning av analyssystemet

Här beskrivs ett analyssystem för bestämning av gasformiga utsläpp i outspädda (figur 7, endast ESC-prov) eller utspädda avgaser (figur 8, ETC- och ESC-prov). Systemet är baserat på användning av

| — | en HFID-analysator (uppvärmd flamjoniseringsdetektor) för mätning av kolväten, |
| --- | --- |

—

en HFID-analysator (uppvärmd flamjoniseringsdetektor) för mätning av kolväten,

| — | NDIR-analysatorer (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) för mätning av kolmonoxid och koldioxid, |
| --- | --- |

—

NDIR-analysatorer (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) för mätning av kolmonoxid och koldioxid,

| — | en HCLD-analysator (uppvärmd kemiluminiscensdetektor) eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider. |
| --- | --- |

—

en HCLD-analysator (uppvärmd kemiluminiscensdetektor) eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider.

Provet för samtliga beståndsdelar får tas med en provtagningssond eller två provtagningssonder som placeras nära varandra och som inuti är delade för att leda till de olika analysatorerna. Försiktighet skall iakttas så att ingen kondens av beståndsdelar i avgaserna (inklusive vatten och svavelsyra) sker någonstans i analyssystemet.

Figur 8

Flödesschema över system för bestämning av CO, CO2, NOx och kolväten i utspädda avgaser

ETC-prov, frivilligt för ESC-prov

Image

1.2.1.   Komponenter i figurerna 7 och 8

EP Avgasrör

SP1 Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 7)

En rak provtagningssond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten ände rekommenderas. Innerdiametern får inte vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Sondväggarnas tjocklek får inte överstiga 1 mm. Sonden skall ha minst tre hål i tre olika radialplan, med en sådan storlek att ungefär samma flöde för provtagning erhålls. Sonden skall täcka åtminstone 80 % av avgasrörets diameter. En eller två provtagningssonder får användas.

SP2 Provtagningssond för kolväten i utspädda avgaser (endast figur 8)

Sonden skall

| — | utgöra de första 254 till 762 millimeterna av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1, |
| --- | --- |

—

utgöra de första 254 till 762 millimeterna av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1,

| — | ha en innerdiameter på minst 5 mm, |
| --- | --- |

—

ha en innerdiameter på minst 5 mm,

| — | monteras i utspädningstunneln DT (se punkt 2.3 i figur 20) vid en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade (t.ex. ca 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln), |
| --- | --- |

—

monteras i utspädningstunneln DT (se punkt 2.3 i figur 20) vid en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade (t.ex. ca 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln),

| — | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och från tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

—

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och från tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| — | värmas upp så att gasflödets temperatur stiger till 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) vid utloppet ur sonden. |
| --- | --- |

—

värmas upp så att gasflödets temperatur stiger till 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) vid utloppet ur sonden.

SP3 Provtagningssond för CO, CO2, NOx i utspädda avgaser (endast figur 8)

Sonden skall

| — | befinna sig i samma plan som SP2, |
| --- | --- |

—

befinna sig i samma plan som SP2,

| — | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

—

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| — | värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondens av vatten undviks. |
| --- | --- |

—

värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondens av vatten undviks.

HSL1 Uppvärmd provtagningsledning

Genom provtagningsledningen leds gasprovet från en ensam sond till delningspunkterna (en eller flera) och kolväteanalysatorn.

Provtagningsledningen skall

| — | ha en innerdiameter på minst 5 mm och högst 13,5 mm, |
| --- | --- |

—

ha en innerdiameter på minst 5 mm och högst 13,5 mm,

| — | vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon), |
| --- | --- |

—

vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon),

| — | ha en väggtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

—

ha en väggtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C),

| — | ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

—

ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 °C),

| — | hålla en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID-analysatorn. |
| --- | --- |

—

hålla en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID-analysatorn.

HSL2 Uppvärmd provtagningsledning för NOx

Provtagningsledningen skall

| — | hålla en väggtemperatur på 328 till 473 K (55 till 200 °C) fram till omvandlaren C om kylbad B används och fram till analysatorn om inget kylbad B används, |
| --- | --- |

—

hålla en väggtemperatur på 328 till 473 K (55 till 200 °C) fram till omvandlaren C om kylbad B används och fram till analysatorn om inget kylbad B används,

| — | vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon). |
| --- | --- |

—

vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon).

SL Provtagningsledning för CO och CO2

Ledningen skall vara gjord av PTFE (teflon) eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd.

BK Bakgrundssäck (frivilligt, endast figur 8)

För mätning av bakgrundskoncentrationer.

BG Provtagningssäck (frivilligt, figur 8, endast för CO och CO2)

För mätning av koncentrationen i proverna.

F1 Uppvärmt förfilter (frivilligt)

Temperaturen skall vara samma som för HSL1.

F2 Uppvärmt filter

Filtret skall avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet före analysatorn. Temperaturen skall vara samma som för HSL1. Filtret skall bytas ut vid behov.

P Uppvärmd provtagningspump

Pumpen skall värmas upp till den temperatur som HSL1 håller.

HC Kolväten

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) för bestämning av kolväten. Temperaturen skall hållas på 453-473 K (180-200 °C).

CO, CO2

NDIR-analysatorer för bestämning av kolmonoxid och koldioxid (frivilligt för bestämning av utspädningsförhållandet vid partikelmätning).

NO

CLD- eller HCLD-analysator för bestämning av kväveoxider. Om en HCLD-analysator används skall den hållas vid en temperatur på 328-473 K (55-200 °C).

C Omvandlare

Em omvandlare skall användas för katalytisk reduktion av NO2 till NO före analysen i CLD- eller HCLD-analysatorn.

B Kylbad (frivilligt)

För nedkylning och kondensering av vatten från avgasprovet. Badet skall hållas vid en temperatur på 273-277 K (0-4 °C) med hjälp av is eller kylning. Kylbadet är frivilligt om analysatorn inte är störs genom interferens av vattenånga enligt punkterna 1.9.1 och 1.9.2 i tillägg 5 till bilaga III. Om vatten avlägsnas genom kondensering, skall gasprovets temperatur eller daggpunkt övervakas, antingen inuti vattenavskiljaren eller längre ned (nedströms). Provgasens temperatur eller daggpunkt får inte överstiga 280 K (7 °C). Det är inte tillåtet att avlägsna vatten från provet med hjälp av kemiska torkare.

T1, T2, T3 Temperaturmätare

För övervakning av gasflödets temperatur.

T4 Temperaturmätare

För övervakning av temperaturen i NO2/NO-omvandlaren.

T5 Temperaturmätare

För övervakning av kylbadets temperatur.

G1, G2, G3 Tryckmätare

För mätning av trycket i provtagningsledningarna.

R1, R2 Tryckregulator

För reglering av luftens och bränslets respektive tryck för HFID-analysatorn.

R3, R4, R5 Tryckregulator

För reglering av trycket i provtagningsledningarna och flödet till analysatorerna.

FL1, FL2, FL3 Flödesmätare

För övervakning av provets by-pass-flöde.

FL4-FL6 Flödesmätare (frivilligt)

För övervakning av flödet genom analysatorerna.

V1-V5 Väljarventil

Ändamålsenligt ventilsystem för val av gasflöde (provgas, spänngas eller nollställningsgas) till analysatorerna.

V6, V7 Magnetventil

För förbiledning (by-pass) runt NO2/NO-omvandlaren.

V8 Nålventil

För balansering av flödet genom NO2/NO-omvandlaren och by-pass-anordningen.

V9, V10 Nålventil

För reglering av flödena till analysatorerna.

V12, V13 Vippventil (frivilligt)

För avtappning av kondens från kylbadet B.

1.3.   Analys av NMHC (gäller enbart naturgasmotorer)

1.3.1.   Gaskromatografisk metod (figur 9)

Den gaskromatografiska metoden innebär att en liten uppmätt volym av ett prov sprutas in i en analyskolonn som genomströmmas av en inert bärargas. Kolonnen separerar de olika komponenterna efter deras kokpunkter, och därför strömmar de ut från kolonnen vid olika tidpunkter. Därefter passerar komponenterna genom en detektor som avger en elektrisk signal som är beroende av respektive komponents koncentration. Eftersom det inte rör sig om en kontinuerlig analysteknik kan den bara användas i kombination med den metod med provuppsamling i säckar som beskrivs i bilaga III, tillägg 4, punkt 3.4.2.

Vid bestämning av NMHC skall en automatisk gaskromatograf med FID (flamjoniseringsdetektor) användas. Avgaserna samlas upp i en säck varifrån en del av avgaserna leds in i gaskromatografen, där provet delas upp i två delar (CH4 + luft + CO och NMHC + CO2 + H2O) i Porapak-kolonnen. I kolonnen för molekylviktsfraktionering separeras CH4 från luft och CO, och CH4 leds sedan vidare till FID-analysatorn för mätning av koncentrationen. En komplett bestämningscykel från insprutning av ett prov till insprutning av nästa kan utföras på 30 sekunder. För att fastställa NMHC skall CH4-koncentrationen subtraheras från kolvätekoncentrationen enligt bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3.1.

I figur 9 visas en typisk gaskromatograf konfigurerad för rutinbestämning av CH4. Även andra gaskromatografiska metoder som baseras på god branschpraxis kan användas.

Figur 9

Flödesschema över metanbestämning (med gaskromatografi)

Image

Komponenter i figur 9

PC Porapak-kolonn

Porapak N, 180/300 mm (mesh 50/80), ldngd 610 mm, innerdiameter 2,16 mm. Skall konditioneras i minst 12 timmar vid 423 K (150 °C) med bärargas innan den tas i bruk första gången.

MSC Kolonn för molekylviktsfraktionering

Typ 13X, 250/350 mm (mesh 45/60), ldngd 1 220 mm, innerdiameter 2,16 mm. Skall konditioneras i minst 12 timmar vid 423 K (150 °C) med bärargas innan den tas i bruk första gången.

OV Ugn

Används till att hålla kolonner och ventiler vid stabil temperatur vid analys och till att konditionera kolonnerna vid 423 K (150 °C).

SLP Provslinga

Ett rör av rostfritt stål med tillräcklig längd för att rymma cirka 1 cm3.

P Pump

För frammatning av provet till gaskromatografen.

D Torkare

En torkare med molekylsil skall användas för att avlägsna vatten och andra föroreningar som kan finnas i bärargasen.

HC Kolväten

Flamjoniseringsdetektor (FID) för mätning av metankoncentrationen.

V1 Provinjektionsventil

För insprutning av provet som tagits från provtagningssäcken via SL i figur 8. Ventilen skall ha låg dödvolym, vara gastät och kunna värmas upp till 423 K (150 °C).

V3 Väljarventil

För val av spänngas, avgasprov eller inget flöde.

V2, V4, V5, V6, V7, V8 Nålventil

För inställning av flödena i systemet.

R1, R2, R3 Tryckregulator

För reglering av flödena av bränsle (= bärargas), prov respektive luft.

FC Flödesregulator av kapillärtyp

För reglering av luftflödet till flamjoniseringsdetektorn (FID).

G1, G2, G3 Tryckmätare

För reglering av flödena av bränsle (= bärargas), prov respektive luft.

F1, F2, F3, F4, F5 Filter

Filter av sintermetall. Förhindrar att smutspartiklar kommer in i pumpen eller instrumentet.

FL1

Används till mätning av provets by-pass-flöde.

1.3.2.   Metod med ickemetanavskiljare (Non-Methan Cutter, NMC) (figur 10)

I ickemetanavskiljaren oxideras alla kolväten utom CH4 till CO2 och H2O. Det innebär att om man låter provet passera genom ickemetanavskiljaren så detekteras endast CH4 av FID. Om ett system med provtagningssäckar används skall ett flödesdelarsystem installeras vid SL (se punkt 1.2, figur 8). Med det systemet kan flödet ledas antingen genom eller förbi ickemetanavskiljaren (se övre delen i figur 10). Vid NMHC-mätning skall bägge värdena (HC och CH4) avläsas på FID och registreras. Om integrationsmetoden används skall en ickemetanavskiljare installeras i HSL1 i serie med en andra FID parallellt med den ordinarie FID:en (se punkt 1.2, figur 8) i enlighet med nedre delen av figur 10. Vid NMHC-mätning skall värdena för HC och CH4 på de två FID-analysatorerna avläsas och registeras.

Vid H2O-värden som är typiska för förhållandena i avgasströmmen skall ickemetanavskiljarens egenskaper i fråga om dess katalytiska effekt på CH4 och C2H6 bestämmas vid eller över 600 K (327 °C) innan proven påbörjas. Daggpunkten och O2-nivån måste vara kända för avgasströmmen där provet tas. FID-analysatorns relativa respons på CH4 måste registreras (se bilaga III, tillägg 5, punkt 1.8.2).

Figur 10

Flödesschema över metanbestämning med ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter, NMC)

Image

Komponenter i figur 10

NMC Ickemetanavskiljare

För oxidering av alla kolväten utom metan.

HC Kolväten

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) för att mätning av koncentrationerna av kolväten och CH4. Temperaturen skall hållas på 453-473 K (180-200 °C).

V1 Väljarventil

För val av avgasprov, nollställningsgas eller spänngas. V1 är identisk med V2 i figur 8.

V2, V3 Magnetventil

För by-pass förbi ickemetanavskiljaren.

V4 Nålventil

För balansering av flödet genom ickemetanavskiljaren och by-pass-ledningen.

R1 Tryckregulator

För reglering av trycket i provtagningsledningen och flödet till HFID-analysatorn. R1 är identisk med R3 i figur 8.

FL1 Flödesmätare

För mätning av provets by-pass-flöde. FL1 är identisk med FL1 i figur 8.

2.   AVGASUTSPÄDNING OCH BESTÄMNING AV PARTIKELFORMIGA UTSLÄPP

2.1.   Inledning

Punkterna 2.2, 2.3 och 2.4 samt figurerna 11-22 innehåller utförliga beskrivningar av de rekommenderade utspädnings- och provtagningssystemen. Eftersom det finns flera möjliga konfigurationer som kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med dessa figurer. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att få fram ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

2.2.   System med delflödesutspädning

Ett utspädningssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasflödet beskrivs i figurerna 11-19. Uppdelningen av avgasflödet och den därpå följande utspädningen kan göras med hjälp av olika typer av utspädningssystem. För den efterföljande insamlingen av partiklar kan alla de utspädda avgaserna eller endast en del av dessa ledas till partikelprovtagningssystemet (se figur 21 i punkt 2.4). Den första metoden kallas provtagning i helt flöde och den andra metoden provtagning i delflöde.

Beräkningen av utspädningsfaktorn beror på vilken typ av system som används. Följande typer rekommenderas:

Isokinetiska system (figur 11 och 12)

Med dessa system blir flödet till överföringsröret likvärdigt med huvudavgasflödet vad gäller gasens hastighet och/eller tryck, och därför krävs ett ostört och jämnt avgasflöde vid provtagningssonden. Detta uppnås vanligen med hjälp av en resonator och ett rakt inloppsrör framför provtagningspunkten. Delningsfaktorn beräknas sedan utifrån lätt mätbara värden, t.ex. rördiametrar. Det bör noteras att isokinesi endast används för att uppnå likvärdiga flödesförhållanden och inte för att uppnå likvärdig storleksfördelning. Det senare är normalt inte nödvändigt, eftersom partiklarna är tillräckligt små för att följa avgasströmmarna.

Flödesreglerade system med koncentrationsmätning (figur 13-17)

Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom anpassning av utspädningsluftens flöde och det totala flödet utspädda avgaser. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån koncentrationen av spårgaser, t.ex. CO2 eller NOx, som finns naturligt i motoravgaserna. Koncentrationerna i de utspädda avgaserna och i utspädningsluften mäts, medan koncentrationen i de outspädda avgaserna antingen kan mätas direkt eller bestämmas utifrån bränsleflödet med hjälp av kolbalansformeln, om bränslets sammansättning är känd. Systemen kan styras med hjälp av den beräknade utspädningsfaktorn (figur 13 och 14) eller med hjälp av flödet till överföringsröret (figur 12-14).

Flödesreglerade system med flödesmätning (figur 18 och 19)

Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom att utspädningsluftens flöde och det totala flödet utspädda avgaser ställs in. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån skillnaden mellan de två flödena. Korrekt kalibrering av flödesmätarna i förhållande till varandra är nödvändigt, eftersom de två flödenas relativa storlek kan medföra väsentliga fel vid högre utspädningsfaktorer (15 och högre). Flödesregleringen görs mycket enkelt genom att hålla flödet utspädda avgaser konstant och vid behov variera utspädningsluftens flöde.

När man använder system med delflödesutspädning måste uppmärksamhet ägnas åt att undvika de potentiella problemen med förlust av partiklar i överföringsröret för att garantera att ett representativt prov tas från motoravgaserna, samt åt bestämning av delningsfaktorn. I de beskrivna systemen uppmärksammas dessa kritiska områden.

Figur 11

System med delflödesutspädning och isokinetisk sond för provtagning i delflöde (undertrycksstyrt)

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT via den isokinetiska provtagningssonden ISP. Avgasernas differentialtryck mellan avgasröret och inloppet till sonden mäts med tryckgivaren DPT. Denna signal överförs till flödesregulatorn FC1 som styr sugfläkten SB, så att den håller ett differentialtryck på noll vid sondens spets. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och flödet genom ISP och TT utgör en konstant andel av avgasflödet. Delningsfaktorn bestäms utifrån EP:s och ISP:s tvärsnittsareor. Utspädningsluftens flöde mäts med flödesmätaren FM1. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån utspädningsluftens flöde och delningsfaktorn.

Figur 12

System med delflödesutspädning och isokinetisk sond för provtagning i delflöde (övertrycksstyrt)

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT via den isokinetiska provtagningssonden ISP. Avgasernas differentialtryck mellan avgasröret och inloppet till sonden mäts med tryckgivaren DPT. Denna signal överförs till flödesregulatorn FC1 som styr tryckfläkten PB så att den håller ett differentialtryck på noll vid sondens spets. Detta görs genom att man tar en liten del av utspädningsluften, vars flöde redan har mätts med flödesmätaren FM1, och leder in den i TT med hjälp av ett tryckluftsmunstycke. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och flödet genom ISP och TT utgör en konstant andel av avgasflödet. Delningsfaktorn bestäms utifrån EP:s och ISP:s tvärsnittsareor. Utspädningsluften sugs genom DT med hjälp av sugfläkten SB, och flödet mäts med FM1 vid inloppet till DT. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån utspädningsluftens flöde och delningsfaktorn.

Figur 13

System med delflödesutspädning och mätning av CO2- eller NOx-koncentration genom provtagning i delflöde

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. Koncentrationerna av en spårgas (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. Dessa signaler överförs till flödesregulatorn FC2 som styr antingen tryckfläkten PB eller sugfläkten SB så att den håller den önskade avgasdelnings- och utspädningsfaktorn i DT. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån spårgaskoncentrationerna i de outspädda avgaserna, de utspädda avgaserna och utspädningsluften.

Figur 14

System med delflödesutspädning, mätning av CO2-koncentration, kolbalans och provtagning i hela flödet

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. CO2-koncentrationerna mäts i de utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. Signalerna för CO2 och bränsleflöde GFUEL överförs antingen till flödesregulatorn FC2 eller till flödesregulatorn FC3 i partikelprovtagningssystemet (se figur 21). FC2 styr tryckfläkten PB, medan FC3 styr provtagningspumpen P (se figur 21), och därigenom anpassas flödena in i och ut ur systemet så att den önskade avgasdelnings- och utspädningsfaktorn bibehålls i DT. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån CO2-koncentrationerna och GFUEL med hjälp av antagandet om kolbalans.

Figur 15

System med delflödesutspädning, enkelt venturirör, koncentrationsmätning och provtagning i delflöde

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT p.g.a. det undertryck som åstadkoms av venturiröret VN i DT. Gasflödet genom TT beror på utjämningen av rörelseimpulsen i venturizonen och påverkas därför av gasens absoluta temperatur vid utloppet ur TT. Följaktligen är avgasdelningen vid ett visst tunnelflöde inte konstant, och utspädningsfaktorn vid låg belastning är något lägre än vid hög belastning. Koncentrationerna av spårgas (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och de utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA, och utspädningsfaktorn beräknas utifrån de sålunda uppmätta värdena.

Figur 16

System med delflödesutspädning, dubbla venturirör eller dubbla munstycken, koncentrationsmätning och provtagning i delflöde

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT med hjälp av en flödesdelare som innehåller en uppsättning munstycken eller venturirör. Det första (FD1) är placerad i EP, det andra (FD2) i TT. Dessutom behövs det två tryckreglerventiler (PCV1 och PCV2) för att hålla avgasdelningen konstant genom att reglera mottrycket i EP och trycket i DT. PCV1 är placerad bakom SP i EP, PCV2 mellan tryckfläkten PB och DT. Spårgaskoncentrationerna (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och de utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. De behövs för att kontrollera avgasdelningen och kan användas för att ställa in PCV1 och PCV2 för exakt reglering av delningen. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån spårgasernas koncentrationer.

Figur 17

System med delflödesutspädning, uppdelning på flera rör, koncentrationsmätning och provtagning i delflöde

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT med hjälp av flödesdelaren FD3 som består av ett antal rör som har samma dimensioner (samma diameter, längd och böjningsradie) och som är monterade i EP. Avgaserna genom ett av dessa rör leds till DT, och avgaserna genom resten av rören leds genom dämpningskammaren DC. Avgasdelningen bestäms alltså av det totala antalet rör. För konstant reglering av delningen krävs ett differentialtryck på noll mellan DC och utloppet från TT, och detta mäts med hjälp av differentialtryckgivaren DPT. Ett differentialtryck på noll åstadkoms genom att frisk luft sprutas in i DT vid utloppet ur TT. Spårgaskoncentrationerna (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och de utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. De behövs för att kontrollera avgasdelningen och kan användas för att ställa in insprutningsluftens flöde för exakt reglering av delningen. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån spårgaskoncentrationerna.

Figur 18

System med delflödesutspädning, flödesreglering och provtagning i hela flödet

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. Det totala flödet genom tunneln ställs in med hjälp av flödesregulatorn FC3 och provtagningspumpen P i partikelprovtagningssystemet (se figur 18). Utspädningsluftens flöde regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2, som kan utnyttja GEXHW, GAIR eller GFUEL som styrsignaler, för önskad avgasdelning. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och utspädningsluftens flöde. Utspädningsluftens flöde mäts med hjälp av flödesmätaren FM1, och det totala flödet med hjälp av flödesmätaren FM3 i partikelprovtagningssystemet (se figur 21). Utspädningsfaktorn beräknas utifrån dessa två flöden.

Figur 19

System med delflödesutspädning, flödesreglering och provtagning i delflöde

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. Avgasdelningen och flödet in i DT regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2 som ställer in tryckfläktens (PB) och sugfläktens (SB) flöden (eller hastigheter). Detta är möjligt eftersom det prov som tas med hjälp av partikelprovtagningssystemet leds tillbaka in i DT. GEXHW, GAIRW eller GFUEL kan användas som styrsignaler för FC2. Utspädningsluftens flöde mäts med hjälp av flödesmätaren FM1, och det totala flödet med hjälp av flödesmätaren FM2. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån dessa två flöden.

2.2.1.   Beskrivning av komponenterna i figurerna 11-19

EP Avgasrör

Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner skall begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12. Krökarna skall minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om systemet innehåller en provbäddsljuddämpare får även denna vara isolerad.

I isokinetiska system skall avgasröret vara fritt från böjar, krökar och diametervariationer inom ett avstånd på minst 6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets. Avgasernas hastighet i provtagningszonen skall vara högre än 10 m/s utom vid tomgång. Avgasernas tryckvariationer får inte överstiga ± 500 Pa i genomsnitt. Åtgärder som syftar till att minska tryckvariationerna på annat sätt än genom att använda ett komplett avgassystem (inklusive ljuddämpare och avgasefterbehandling) får inte förändra motorns prestanda eller orsaka avsättning av partiklar.

I system utan isokinetiska sonder rekommenderas ett rakt rör med en längd av 6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets.

SP Provtagningssond (figur 10, 14, 15, 16, 18 och 19)

Innerdiametern skall vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter skall vara minst 4. Sonden skall utgöras av ett öppet rör vänt mot flödesriktningen längs med avgasrörets mittaxel, eller en sond med flera hål enligt beskrivningen under SP1 i punkt 1.2.1, figur 5.

ISP Isokinetisk provtagningssond (figur 11 och 12)

Den isokinetiska provtagningssonden skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt på avgasrörets mittaxel där flödesförhållandena i EP föreligger, och den skall vara utformad för att ge ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Innerdiametern skall vara minst 12 mm.

Vid isokinetisk uppdelning av avgaserna behövs ett styrsystem som håller ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och massflödet genom ISP utgör en konstant andel av avgasflödet. ISP skall kopplas till en differentialtryckgivare DPT. Regleringen för att åstadkomma ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP sker med flödesregulatorn FC1.

FD1, FD2 Flödesdelare (figur 16)

En uppsättning venturirör eller munstycken installeras i avgasröret EP respektive överföringsröret TT för att man ska få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett styrsystem bestående av två tryckreglerventiler PCV1 och PCV2 behövs för proportionell delning genom reglering av trycket i EP och DT.

FD3 Flödesdelare (figur 17)

En uppsättning rör (flerrörsenhet) installeras i avgasröret EP för att man skall få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett av rören leder in avgaser i utspädningstunneln DT, medan de övriga rören leder ut avgaser till en dämpningskammare DC. Rören skall ha samma dimensioner (samma diameter, längd och böjningsradie), så att avgasdelningen avgörs av det totala antalet rör. Ett styrsystem behövs för att åstadkomma proportionell delning genom att hålla ett differentialtryck på noll mellan flerrörsenhetens utlopp i DC och TT:s utlopp. Under dessa förhållanden är avgasernas hastighet i EP och FD3 proportionella mot varandra, och flödet i TT utgör en konstant andel av avgasflödet. De två punkterna skall kopplas till en differentialtryckgivare DPT. Regleringen för att åstadkomma ett differentialtryck på noll görs med hjälp av flödesregulatorn FC1.

EGA Avgasanalysator (figur 13, 14, 15, 16 och 17)

CO2- eller NOx-analysator kan användas (för kolbalansmetoden endast CO2-analysator). Analysatorerna skall vara kalibrerade på samma sätt som analysatorerna för mätning av gasformiga utsläpp. En eller flera analysatorer kan användas för att fastställa koncentrationsskillnaderna. Mätsystemens noggrannhet skall vara sådan att noggrannheten hos GEDFW,i ligger inom ± 4 %.

TT Överföringsrör (figurerna 11-19)

Följande gäller för överföringsröret:

| — | Det skall vara så kort som möjligt och högst 5 m långt. |
| --- | --- |

—

Det skall vara så kort som möjligt och högst 5 m långt.

| — | Det skall ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm. |
| --- | --- |

—

Det skall ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm.

| — | Det skall ha sitt utlopp på utspädningstunnelns mittaxel och peka i flödesriktningen. |
| --- | --- |

—

Det skall ha sitt utlopp på utspädningstunnelns mittaxel och peka i flödesriktningen.

Om röret är 1 m långt eller kortare skall det isoleras med ett material som har en värmeledningsförmåga på högst 0,05 W/Km med en radiell isoleringstjocklek motsvarande sondens diameter. Om röret är längre än 1 m skall det vara isolerat och uppvärmt till en väggtemperatur på minst 523 K (250 °C).

DPT Differentialtryckgivare (figur 11, 12 och 17)

Differentialtryckgivaren skall ha ett arbetsområde på högst ± 500 Pa.

FC1 Flödesregulator (figur 11, 12, 17)

I isokinetiska system (figur 11 och 12) behövs en flödesregulator för att hålla ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP. Inställningen kan göras

| a) | genom att reglera sugfläktens (SB) hastighet eller flöde och hålla tryckfläktens (PB) hastighet eller flöde konstant under varje provsteg (figur 11), |
| --- | --- |

a)

genom att reglera sugfläktens (SB) hastighet eller flöde och hålla tryckfläktens (PB) hastighet eller flöde konstant under varje provsteg (figur 11),

eller

| b) | genom att ställa in sugfläkten (SB) på ett konstant massflöde hos de utspädda avgaserna och reglera tryckfläktens (PB) flöde och därmed avgasprovets flöde i ett område vid överföringsrörets (TT) ände (figur 12). |
| --- | --- |

b)

genom att ställa in sugfläkten (SB) på ett konstant massflöde hos de utspädda avgaserna och reglera tryckfläktens (PB) flöde och därmed avgasprovets flöde i ett område vid överföringsrörets (TT) ände (figur 12).

I tryckreglerade system får det kvarstående felet i tryckregleringskretsen inte överstiga ± 3 Pa. Tryckvariationerna i utspädningstunneln får inte överstiga ± 250 Pa i genomsnitt.

I flerrörssystem (figur 10) behövs en flödesregulator för proportionell avgasdelning för att hålla ett differentialtryck på noll mellan flerrörsenhetens utlopp och utloppet från TT. Inställningen görs genom reglering av insprutningsluftens flöde in i DT vid utloppet ur TT.

PCV1, PCV2 Tryckreglerventil (figur 16)

I system med dubbla venturirör eller dubbla munstycken behövs två tryckreglerventiler för proportionell flödesdelning genom reglering av mottrycket i EP och trycket i DT. Ventilerna skall vara placerade bakom SP i EP och mellan PB och DT.

DC Dämpningskammare (figur 17)

En dämpningskammare skall installeras vid flerrörsenhetens utlopp för att minimera tryckvariationerna i avgasröret EP.

VN Venturirör (figur 15)

Ett venturirör installeras i utspädningstunneln DT för att ge undertryck i området kring utloppet ur överföringsröret TT. Gasflödet genom TT bestäms av utjämningen av rörelseimpulsen i venturizonen och är i princip proportionellt mot tryckfläktens (PB) flöde, vilket innebär en konstant utspädningsfaktor. Eftersom utjämningen av rörelseimpulsen påverkas av temperaturen vid utloppet från TT och tryckskillnaden mellan EP och DT, är den verkliga utspädningsfaktorn något lägre vid låg belastning än vid hög belastning.

FC2 Flödesregulator (figur 13, 14, 18 och 19; frivilligt)

En flödesregulator får användas för att reglera tryckfläktens (PB) och/eller sugfläktens (SB) flöde. Avgasflödet, inloppsluftflödet eller bränsleflödet och/eller CO2- eller NOx-differentialsignalerna kan användas som styrsignaler för regulatorn. Om luften tillförs under tryck (figur 18) reglerar FC2 luftflödet direkt.

FM1 Flödesmätare (figur 11, 12, 18 och 19)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av utspädningsluftens flöde. FM1 är frivilligt att använda om tryckfläkten PB är kalibrerad för mätning av flödet.

FM2 Flödesmätare (figur 19)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av det utspädda avgasflödet. FM2 är frivilligt att använda om sugfläkten SB är kalibrerad för mätning av flödet.

PB Tryckfläkt (figur 11, 12, 13, 14, 15, 16 och 19)

För reglering av utspädningsluftens flöde kan PB anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. PB behövs inte om en vridspjällventil används. Om PB är kalibrerad kan den användas för att mäta utspädningsluftens flöde.

SB Sugfläkt (figur 11, 12, 13, 16, 17 och 19)

Endast för system med provtagning i delflöde. Om SB är kalibrerad kan den användas för att mäta det utspädda avgasflödet.

DAF Utspädningsluftfilter (figurerna 11-19)

Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. På tillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa ett bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Bakgrundsnivåerna kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna.

DT Utspädningstunnel (figurerna 11-19)

Utspädningstunneln

| — | skall vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt under turbulenta flödesförhållanden, |
| --- | --- |

—

skall vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt under turbulenta flödesförhållanden,

| — | skall vara gjord av rostfritt stål med







  — | ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,025 om innerdiametern överstiger 75 mm, eller |
| --- | --- | --- |

—

skall vara gjord av rostfritt stål med

—

ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,025 om innerdiametern överstiger 75 mm, eller

| — | en nominell väggtjocklek på minst 1,5 mm om innerdiametern är 75 mm eller mindre, |
| --- | --- |

—

en nominell väggtjocklek på minst 1,5 mm om innerdiametern är 75 mm eller mindre,

| — | skall ha en diameter på minst 75 mm vid provtagning i delflöde, |
| --- | --- |

—

skall ha en diameter på minst 75 mm vid provtagning i delflöde,

| — | bör ha en rekommenderad diameter på minst 25 mm vid provtagning i hela flödet, |
| --- | --- |

—

bör ha en rekommenderad diameter på minst 25 mm vid provtagning i hela flödet,

| — | får, innan avgaserna leds in i tunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i tunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

får vara isolerad.

Motoravgaserna skall blandas ordentligt med utspädningsluften. För system med provtagning i delflöde skall blandningen kontrolleras efter idrifttagandet med hjälp av en CO2-profil av tunneln med motorn i gång (minst fyra mätpunkter på samma avstånd från varandra). Vid behov får ett blandningsmunstycke användas.

Observera: Om den omgivande temperaturen i närheten av utspädningstunneln (DT) är lägre än 293 K (20 °C), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra partikelförluster på utspädningstunnelns kalla väggar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av tunneln inom ovan angivna gränser.

Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets temperatur inte understiger 293 K (20 °C).

HE Värmeväxlare (figur 16 och 17)

Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att hålla temperaturen vid inloppet till sugfläkten SB inom ± 11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

2.3   System med fullflödesutspädning

I figur 20 beskrivs ett utspädningssystem som bygger på utspädning av hela avgasmängden enligt CVS-principen (Constant Volume Sampling). Avgasernas och utspädningsluftens totala volym skall mätas. Ett PDP- eller CFV-system kan användas.

För uppsamling av partiklar leds ett prov av de utspädda avgaserna till partikelprovtagningssystemet (figur 21 och 22 i punkt 2.4). Om detta görs direkt kallas det utspädning i ett steg. Om provet späds ut en gång till i en sekundär utspädningstunnel kallas det utspädning i två steg. Det senare är praktiskt om temperaturkravet på för filtrets yta inte kan uppfyllas med utspädning i ett steg. Trots att det delvis är ett utspädningssystem beskrivs systemet med utspädning i två steg som en variant av partikelprovtagningssystemet i figur 22 i punkt 2.4, eftersom de flesta av dess delar är gemensamma med ett typiskt partikelprovtagningssystem.

Figur 20

System med fullflödeutspädning

— till baksgrundfilter

Image

Den totala mängden outspädda avgaser blandas med utspädningsluften i utspädningstunneln DT. Det utspädda avgasflödet mäts antingen med en kolvpump (PDP) eller med ett venturirör för kritiskt flöde (CFV). En värmeväxlare (HE) eller ett system för elektronisk flödesberäkning (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och för flödesbestämning. Eftersom bestämningen av partikelmassan görs på grundval av det totala utspädda avgasflödet, behöver inte utspädningsfaktorn beräknas.

2.3.1.   Komponenter i figur 20

EP Avgasrör

Avgasrörets längd mätt från avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopp eller från efterbehandlaren till utspädningstunneln får inte vara större än 10 m. Om avgasröret är längre än 4 meter bakom avgasgrenröret, turboladdarens utlopp eller efterbehandlaren, skall alla rördelar som är längre än 4 meter isoleras, med undantag av en eventuell rökmätare som sitter i rörsystemet. Isoleringens radiella tjocklek skall vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/Km vid 673 K (400 °C). För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner skall begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12.

PDP Kolvpump

Kolvpumpen mäter det totala utspädda avgasflödet utifrån antalet pumpvarv och pumpens slagvolym. Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av pumpen eller insugningssystemet för utspädningsluft. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med PDP-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när PDP-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används får gasblandningens temperatur omedelbart framför pumpen avvika med högst ± 6 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet. Elektronisk flödesberäkning får endast användas om temperaturen vid inloppet till PDP inte överstiger 323 K (50 °C).

CFV Venturirör för kritiskt flöde

CFV mäter det totala utspädda avgasflödet genom att hålla flödeshastigheten under en viss gräns (kritiskt flöde). Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CFV-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när CFV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför CFV avvika med högst ± 11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

HE Värmeväxlare (frivilligt, om EFC används)

Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att uppfylla de temperaturkrav som ställs ovan.

EFC Elektronisk flödesberäkning (frivilligt, om HE används)

Om temperaturen vid inloppet till PDP eller CFV inte hålls inom ovan angivna gränser krävs ett flödesberäkningssystem som kontinuerligt mäter flödet och reglerar den proportionella provtagningen i partikelprovtagningssystemet. För detta ändamål används de kontinuerligt mätta flödessignalerna för att korrigera provtagningsflödet genom partikelfiltren i partikelprovtagningssystemet (se figur 21 och 22 i punkt 2.4).

DT Utspädningstunnel

För utspädningstunneln gäller följande:

| — | Den skall ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt. Ett blandningsmunstycke får användas. |
| --- | --- |

—

Den skall ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt. Ett blandningsmunstycke får användas.

| — | Den skall ha en diameter på minst 460 mm om ett system med utspädning i ett steg används. |
| --- | --- |

—

Den skall ha en diameter på minst 460 mm om ett system med utspädning i ett steg används.

| — | Den skall ha en diameter på minst 210 mm om ett system med utspädning i två steg används. |
| --- | --- |

—

Den skall ha en diameter på minst 210 mm om ett system med utspädning i två steg används.

| — | Den får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

Den får vara isolerad.

Motoravgaserna skall ledas in i utspädningstunneln i flödesriktningen och blandas ordentligt.

Om metoden med utspädning i ett steg används, tas ett prov från utspädningstunneln, vilket sedan överförs till partikelprovtagningssystemet (figur 21 i punkt 2.4). Flödeskapaciteten hos PDP eller CFV skall vara så stor att de utspädda avgaserna håller en temperatur på högst 325 K (52 °C) omedelbart framför huvudpartikelfiltret.

Om metoden med utspädning i två steg används, tas ett prov från utspädningstunneln, vilket överförs till en sekundär utspädningstunnel för ytterligare utspädning och sedan leds genom provtagningsfiltren (figur 22 i punkt 2.4).

Flödeskapaciteten hos PDP eller CFV skall vara så stor att de utspädda avgaserna i DT håller en temperatur på högst 464 K (191 °C) i provtagningsområdet. Det andra stegets utspädningssystem skall tillföra så mycket utspädningsluft att de två gånger utspädda avgaserna omedelbart framför huvudpartikelfiltret håller en temperatur på högst 325 K (52 °C).

DAF Utspädningsluftfilter

Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. På tillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna.

PSP Partikelprovtagningssond

Sonden utgör första delen av PTT och

| — | skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns mittaxel, ca 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln, |
| --- | --- |

—

skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns mittaxel, ca 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln,

| — | skall ha en innerdiameter på minst 12 mm, |
| --- | --- |

—

skall ha en innerdiameter på minst 12 mm,

| — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

får vara isolerad.

2.4.   Partikelprovtagningssystem

Partikelprovtagningssystemet behövs för uppsamlingen av de partikelformiga föroreningarna på partikelfiltret. Vid provtagning i hela flödet efter delflödesutspädning, vilket innebär att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, utgör utspädningssystemet (figur 14 och 18 i punkt 2.2) och provtagningssystemet en integrerad enhet. Vid provtagning i delflöde efter delflödes- eller fullflödesutspädning, vilket innebär att endast en del av de utspädda avgaserna leds genom filtren, utgör utspädningssystemet (figur 11, 12, 13, 15, 16, 17 och 19 i punkt 2.2 samt figur 20 i punkt 2.3) och provtagningssystemet vanligen separata enheter.

I detta direktiv betraktas systemet med utspädning i två steg (DDS i figur 22) i ett system med fullflödesutspädning som en särskild variant av ett typiskt partikelprovtagningssystem som visas i figur 21. Systemet med utspädning i två steg innehåller samtliga väsentliga delar från partikelprovtagningssystemet, t.ex. filterhållare och provtagningspump, och dessutom några särskilda delar för utspädningen, t.ex. utrustning för tillförsel av utspädningsluft och en sekundär utspädningstunnel.

För att undvika inverkan på reglerkretsarna rekommenderas att provtagningspumpen är i gång under hela provningsförfarandet. För metoden med ett enda filter skall ett by-pass-system användas för att leda provet genom provtagningsfiltren vid önskade tidpunkter. Eventuella störningar på reglerkretsarna som orsakas av omkoppling av flödet skall minimeras.

Figur 21

System för partikelprovtagning

Image

Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln DT i ett system med delflödes- eller fullflödesutspädning och sugs genom partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT med hjälp av provtagningspumpen P. Provet passerar genom filterhållarna (en eller flera) FH där partikelprovtagningsfiltren sitter. Provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC3. Om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 20) används, utnyttjas det utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.

Figur 22

System med utspädning i två steg (endast för system med fullflödesutspädning)

Image

Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln DT i ett system med fullflödesutspädning och leds genom partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT till den sekundära utspädningstunneln (SDT), där det späds ut en gång till. Provet leds sedan genom filterhållarna (en eller flera) FH, där partikelprovtagningsfiltren sitter. Utspädningsluftens flöde är vanligen konstant, medan provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC3. Om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 20) används, utnyttjas hela det utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.

2.4.1.   Kompnenter i figur 21 och 22

PTT Partikelöverföringsrör (figur 21 och 22)

Partikelöverföringsröret får inte vara längre än 1 020 mm, och det skall alltid vara så kort som möjligt. När det är tillämpligt (dvs. i fråga om system med provtagning i delflöde efter delflödesutspädning och system med fullflödesutspädning), skall längden på provsonderna (SP, ISP respektive PSP; se punkt 2.2 och 2.3) räknas med.

Måtten räknas enligt följande:

| — | Från sondens spets (SP, ISP respektive PSP) till filterhållaren för provtagning i delflöde efter delflödesutspädning och system med fullflödesutspädning i ett steg. |
| --- | --- |

—

Från sondens spets (SP, ISP respektive PSP) till filterhållaren för provtagning i delflöde efter delflödesutspädning och system med fullflödesutspädning i ett steg.

| — | Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för provtagning i hela flödet efter delflödesutspädning. |
| --- | --- |

—

Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för provtagning i hela flödet efter delflödesutspädning.

| — | Räknat från sondens spets (PSP) till den sekundära utspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg. |
| --- | --- |

—

Räknat från sondens spets (PSP) till den sekundära utspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg.

Överföringsröret

| — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerat. |
| --- | --- |

—

får vara isolerat.

SDT Sekundär utspädningstunnel (figur 22)

Den sekundära utspädningstunneln skall ha en diameter på minst 75 mm och vara så lång att uppehållstiden i tunneln för det två gånger utspädda provet blir minst 0,25 sekunder. Huvudfiltrets hållare FH skall vara placerad högst 300 mm från utloppet från SDT.

Den sekundära utspädningstunneln

| — | får, innan avgaserna leds in i tunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i tunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

får vara isolerad.

FH Filterhållare (figur 21 och 22)

För huvud- och sekundärfilter får ett gemensamt eller separata filterhus användas. Kraven i punkt 4.1.3 i tillägg 4 till bilaga III skall vara uppfyllda.

Filterhållarna (en eller flera)

| — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad(e). |
| --- | --- |

—

får vara isolerad(e).

P Provtagningspump (figur 21 och 22)

Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall partikelprovtagningspumpen vara placerad så långt från tunneln att inloppsgasens temperatur hålls konstant (± 3 K).

DP Utspädningsluftpump (figur 22)

Pumpen för utspädningsluften skall vara placerad så att den sekundära utspädningsluften tillförs vid en temperatur av 298 K (25 °C) ± 5 K om utspädningsluften inte är förvärmd.

FC3 Flödesregulator (figur 21 och 22)

En flödesregulator skall användas för att kompensera partikelprovets flöde för variationer i temperatur och mottryck längs provets väg genom systemet, om detta inte kan göras på annat sätt. Flödesregulatorn behövs om elektronisk flödesberäkning (EFC, se figur 20) används.

FM3 Flödesmätare (figur 21 och 22)

Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall gasmätaren eller flödesinstrumentet för partikelprovtagningsflödet vara placerad så långt från provtagningspumpen P att gasens temperatur vid inloppet hålls konstant (± 3 K).

FM4 Flödesmätare (figur 22)

Gasmätaren eller flödesinstrumentet för utspädningsluften skall vara placerad så att gasen vid inloppet håller en temperatur av 298 K (25 °C) ± 5 K.

BV Kulventil (frivilligt)

Kulventilens innerdiameter får inte vara mindre än provtagningsrörets (PTT) innerdiameter, och den skall kunna ställas om på mindre än 0,5 sekunder.

Observera: Om den omgivande temperaturen omkring PSP, PTT, SDT och FH är lägre än 293 K (20 °C), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att undvika partikelförluster på de kalla väggarna hos dessa delar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av dessa delar inom de gränser som anges i respektive beskrivning. Det rekommenderas också att temperaturen på filtrets yta inte tillåts understiga 293 K (20 °C) under provet.

Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets temperatur inte understiger 293 K (20 °C).

3.   BESTÄMNING AV RÖKTÄTHET

3.1.   Inledning

Punkterna 3.2 och 3.3 samt figurerna 23 och 24 innehåller utförliga beskrivningar av de rekommenderade opacimetersystemen. Eftersom olika möjliga konfigurationer kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med figurerna 23 och 24. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att man skall få fram ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

Mätprincipen består i att en ljusstråle får passera en bestämd sträcka i den rök som skall mätas. Med ledning av hur stor del av ljuset som når en mottagare kan man fastställa mediets ljusdämpande egenskaper. Beroende på hur apparaten är utformad kan rökmätningen ske i avgasröret (fullflödesopacimeter monterad inuti avgasröret), vid slutet av avgasröret (fullflödesopacimeter monterad vid slutet av avgasröret) eller genom provtagning från avgasröret (delflödesopacimeter). För att man skall kunna bestämma ljusabsorptionskoefficienten med ledning av opacitetssignalen, skall instrumenttillverkaren lämna uppgift om storleken på instrumentets optiska ljuspassageväg.

3.2.   Fullflödesopacimeter

Två generella typer av fullflödesopacimetrar får användas (figur 23). Med opacimetern monterad i avgasröret mäts opaciteten hos det fulla avgasflödet inuti avgasröret. Med den typen av opacimeter är den effektiva optiska ljuspassagelängden beroende av opacimeterns konstruktion.

Med opacimetern monterad vid slutet av avgasröret mäts opaciteten hos det fulla avgasflödet när det lämnar avgasröret. Med den typen av opacimeter är den effektiva optiska ljuspassagelängden beroende av avgasrörets utformning och avståndet mellan slutet på avgasröret och opacimetern.

Figur 23

Fullflödesopacimeter

Image

3.2.1.   Komponenter i figur 23

EP Avgasrör

Med opacimetern monterad inuti avgasröret skall avgasrörets diameter vara konstant inom ett område motsvarande tre avgasrörsdiametrar före och efter mätområdet. Om mätområdets diameter är större än avgasrörets diameter, bör avgasröret vara successivt avsmalnande framför mätområdet.

Med opacimetern monterad vid slutet av avgasröret skall de sista 0,6 meterna av avgasröret ha cirkulärt tvärsnitt och vara fritt från böjar och krökar. Slutet på avgasröret skall skäras av rakt. Opacimetern skall monteras på avgasrörets tänkta mittaxel och på ett avstånd inom 25 ± 5 mm från slutet på avgasröret.

OPL Optisk ljuspassagelängd

Storleken på den optiska ljuspassageväg som skyms av rök mellan opacimeterns ljuskälla och mottagare, vid behov korrigerad för avvikelser beroende på densitetsgradienter och kanteffekter. Uppgift om den optiska ljuspassagelängden skall lämnas av instrumenttillverkaren, varvid han skall ha tagit hänsyn till eventuella åtgärder mot igensotning (t.ex. genom luftgenomblåsning). Om uppgift om den optiska ljuspassagelängden saknas skall den bestämmas i enlighet med ISO IDS 11614, punkt 11.6.5. För korrekt bestämning av den optiska ljuspassagelängden krävs en minsta avgashastighet på 20 m/s.

LS Ljuskälla

Ljuskällan skall antingen utgöras av en glödlampa med färgtemperatur inom området 2 800 till 3 250 K eller av en grön lysdiod (LED) med en spektraltopp mellan 550 och 570 nm. Ljuskällan skall skyddas mot igensotning med metoder som inte påverkar den optiska ljuspassagelängden mer än vad som föreskrivs i tillverkarens specifikationer.

LD Ljusdetektor

Ljusdetektorn skall utgöras av en fotocell eller en fotodiod (med filter om det är nödvändigt). Om ljuskällan är en glödlampa, skall mottagaren ha en topp i spektralkänsligheten liknande det mänskliga ögats ljuskänslighetskurva (maximirespons) inom området 550 till 570 nm, och responsen skall sedan gå ner till lägre än 4 % av denna maximirespons i områdena under 430 nm och över 680 nm. Ljusdetektorn skall skyddas mot igensotning med metoder som inte påverkar den optiska ljuspassagelängden mer än vad som föreskrivs i tillverkarens specifikationer.

CL Kollimatorlins

Ljuskällan skall ställas in till ett strålknippe med en diameter på högst 30 mm. De strålar som ingår i strålknippet skall vara parallella inom en tolerans av 3° från den optiska axeln.

T1 Temperaturmätare (frivilligt)

Avgastemperaturen får övervakas under provet.

3.3.   Delflödesopacimeter

Med en delflödesopacimeter (figur 24) tas ett representativt avgasprov från avgasröret och leds därifrån via en överföringsledning till mätkammaren. Med den här typen av opacimeter är den effektiva optiska ljuspassagelängden beroende av opacimeterns konstruktion. De responstider som anges i punkt 3.3.1 gäller opacimeterns minimiflöde enligt tillverkarens specifikationer.

Figur 24

Delflödesopacimeter

Image

3.3.1.   Komponenter i figur 24

EP Avgasrör

Avgasröret skall vara ett rakt rör med en längd av minst sex rördiameter framför sondens spets och minst tre rördiameter efter den punkten.

SP Provtagningssond

Sonden skall utgöras av ett öppet rör vänt mot flödesriktningen och vara placerad på eller nära avgasrörets tänkta mittaxel. Det fria avståndet till avgasrörets vägg skall vara minst 5 mm. Sondens diameter skall möjliggöra en representativ provtagning och tillräckligt flöde genom opacimetern.

TT Överföringsrör

Följande gäller för överföringsröret:

| — | Det skall vara så kort som möjligt och vara utformat så att avgastemperaturen ligger på 373 ± 30 K (100 °C ± 30 °C) vid inloppet till mätkammaren. |
| --- | --- |

—

Det skall vara så kort som möjligt och vara utformat så att avgastemperaturen ligger på 373 ± 30 K (100 °C ± 30 °C) vid inloppet till mätkammaren.

| — | Dess väggtemperatur skall ligga så mycket över avgasernas daggtemperatur att kondensering förhindras. |
| --- | --- |

—

Dess väggtemperatur skall ligga så mycket över avgasernas daggtemperatur att kondensering förhindras.

| — | Det skall över hela sin längd ha en diameter som är lika stor som sondens diameter. |
| --- | --- |

—

Det skall över hela sin längd ha en diameter som är lika stor som sondens diameter.

| — | Dess responstid skall vara kortare än 0,05 sekunder vid minimiflöde genom instrumentet, varvid responstiden bestäms enligt bilaga III, tillägg 4, punkt 5.2.4. |
| --- | --- |

—

Dess responstid skall vara kortare än 0,05 sekunder vid minimiflöde genom instrumentet, varvid responstiden bestäms enligt bilaga III, tillägg 4, punkt 5.2.4.

| — | Det får inte påverka röktäthetens toppvärde i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

—

Det får inte påverka röktäthetens toppvärde i någon större utsträckning.

FM Flödesmätare

Flödesinstrument för övervakning av att rätt flöde leds in i mätkammaren. Instrumenttillverkaren skall specificera minimi- och maximiflöde, som skall vara sådana att kraven på överföringsrörets (TT) responstid och den optiska ljuspassagelängden uppfylls. Om en provtagningspump används får flödesmätaren placeras i närheten av den.

MC Mätkammare

Mätkammaren skall ha en icke-reflekterande invändig yta eller motsvarande optisk miljö. Antalet ströstrålar som träffar ljusdetektorn beroende på inre reflektioner eller diffusionseffekter måste minimeras.

Gastrycket i mätkammaren får inte avvika från lufttrycket med mer än 0,75 kPa. Om detta inte är tekniskt möjligt skall opacimeterns avlästa värde korrigeras till atmosfärstryck.

Mätkammarens väggar skall ha en temperatur på mellan 343 K (70 °C) och 373 K (100 °C), med en tolerans på ± 5 K, och skall ligga så mycket över avgasernas daggtemperatur att kondensering förhindras. Mätkammaren skall vara försedd med lämplig utrustning för temperaturmätning.

OPL Optisk ljuspassagelängd

Storleken på den optiska ljuspassagevägen som skyms av rök mellan opacimeterns ljuskälla och mottagaren, vid behov korrigerad för avvikelser beroende på densitetsgradienter och kanteffekter. Uppgift om den optiska ljuspassagelängden skall lämnas av instrumenttillverkaren, varvid han skall ha tagit hänsyn till eventuella åtgärder mot igensotning (t.ex. genom luftgenomblåsning). Om uppgift om den optiska ljuspassagelängden saknas skall den bestämmas i enlighet med ISO IDS 11614, punkt 11.6.5.

LS Ljuskälla

Ljuskällan skall antingen utgöras av en glödlampa med färgtemperatur inom området 2 800 till 3 250 K eller av en grön lysdiod (LED) med en spektraltopp mellan 550 och 570 nm. Ljuskällan skall skyddas mot igensotning med metoder som inte påverkar den optiska ljuspassagelängden mer än vad som föreskrivs i tillverkarens specifikationer.

LD Ljusdetektor

Ljusdetektorn skall utgöras av en fotocell eller en fotodiod (med filter om det är nödvändigt). Om ljuskällan är en glödlampa, skall mottagaren ha en topp i spektralkänsligheten liknande det mänskliga ögats ljuskänslighetskurva (maximirespons) inom området 550 till 570 nm, och responsen skall sedan gå ner till lägre än 4 % av denna maximirespons i områdena under 430 nm och över 680 nm. Ljusdetektorn skall skyddas mot igensotning med metoder som inte påverkar den optiska ljuspassagelängden mer än vad som föreskrivs i tillverkarens specifikationer.

CL Kollimatorlins

Ljuskällan skall ställas in till ett strålknippe med en diameter på högst 30 mm. De strålar som ingår i strålknippet skall vara parallella inom en tolerans av 3o från den optiska axeln.

T1 Temperaturmätare

För övervakning av avgasflödets temperatur vid inloppet till mätkammaren.

P Provtagningspump (frivilligt)

En provtagningspump placerad bakom mätkammaren får användas för att suga provgasen genom mätkammaren.

BILAGA VI

INTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE

Meddelande om

| — | typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

typgodkännande (1)

| — | utvidgat typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

utvidgat typgodkännande (1)

för ett fordon/separat teknisk enhet /komponent (1) enligt direktiv 88/77/EEG, senast ändrat genom direktiv 2001/27/EG

EG-typgodkännandenr: ... Utvidgningsnr: ...

AVSNITT I

| 0 | Allmänt |
| --- | --- |

0

Allmänt

| 0.1 | Fabrikat för fordonet/den separata tekniska enheten/komponenten (1): ... . |
| --- | --- |

0.1

Fabrikat för fordonet/den separata tekniska enheten/komponenten (1): ... .

| 0.2 | Tillverkarens beteckning av fordonet/den separata tekniska enheten/komponenten Stryk det ej tillämpliga. (1): ... |
| --- | --- |

0.2

Tillverkarens beteckning av fordonet/den separata tekniska enheten/komponenten Stryk det ej tillämpliga. (1): ...

| 0.3 | Tillverkarens typbeteckning enligt märkning på fordonet/den separata tekniska enheten/komponenten (1): ... |
| --- | --- |

0.3

Tillverkarens typbeteckning enligt märkning på fordonet/den separata tekniska enheten/komponenten (1): ...

| 0.4 | Fordonskategori: ... |
| --- | --- |

0.4

Fordonskategori: ...

| 0.5 | Motorkategori: diesel / naturgas / gasol / etanoldriven motor (1) ... |
| --- | --- |

0.5

Motorkategori: diesel / naturgas / gasol / etanoldriven motor (1) ...

| 0.6 | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

0.6

Tillverkarens namn och adress: ...

| 0. | 7 Tillverkarens eventuella ombud (namn och adress): ... |
| --- | --- |

0.

7 Tillverkarens eventuella ombud (namn och adress): ...

AVSNITT II

| 1 | Kortfattad beskrivning (där så är tillämpligt): se bilaga I. ... |
| --- | --- |

1

Kortfattad beskrivning (där så är tillämpligt): se bilaga I. ...

| 2 | Teknisk avdelning som ansvarar för provens genomförande: ... |
| --- | --- |

2

Teknisk avdelning som ansvarar för provens genomförande: ...

| 3 | Provningsrapportens datum: ... |
| --- | --- |

3

Provningsrapportens datum: ...

| 4 | Provningsrapportens nummer: ... |
| --- | --- |

4

Provningsrapportens nummer: ...

| 5 | Skäl (ett eller flera) för utvidgning av typgodkännandet (där så är tillämpligt): ... |
| --- | --- |

5

Skäl (ett eller flera) för utvidgning av typgodkännandet (där så är tillämpligt): ...

| 6 | Eventuella anmärkningar: se bilaga I. ... |
| --- | --- |

6

Eventuella anmärkningar: se bilaga I. ...

| 7 | Ort: ... |
| --- | --- |

7

Ort: ...

| 8 | Datum: ... |
| --- | --- |

8

Datum: ...

| 9 | Underskrift: ... |
| --- | --- |

9

Underskrift: ...

| 10 | Som bilaga finns en förteckning över handlingarna i typgodkännandeakten som inlämnats till den myndighet som gett typgodkännandet. Denna akt kan erhållas på begäran. |
| --- | --- |

10

Som bilaga finns en förteckning över handlingarna i typgodkännandeakten som inlämnats till den myndighet som gett typgodkännandet. Denna akt kan erhållas på begäran.

---

(1)  Stryk det ej tillämpliga.

Tillägg

till intyg nr ... om EG-typgodkännande av en fordonstyp/separat teknisk enhet/komponent (1)

| 1 | Kortfattad beskrivning |
| --- | --- |

1

| 1.1 | Uppgifter som skall lämnas för ett fordon med motor monterad: ... |
| --- | --- |

1.1

Uppgifter som skall lämnas för ett fordon med motor monterad: ...

| 1.1.1 | Motorfabrikat (företagets namn): ... |
| --- | --- |

1.1.1

Motorfabrikat (företagets namn): ...

| 1.1.2 | Typ och handelsbeteckning (uppge eventuella varianter): ... |
| --- | --- |

1.1.2

Typ och handelsbeteckning (uppge eventuella varianter): ...

| 1.1.3 | Tillverkarens beteckning enligt märkning på motorn: ... |
| --- | --- |

1.1.3

Tillverkarens beteckning enligt märkning på motorn: ...

| 1.1.4 | Fordonskategori (där så är tillämpligt): ... |
| --- | --- |

1.1.4

Fordonskategori (där så är tillämpligt): ...

| 1.1.5 | Motorkategori: diesel / naturgas /gasol / etanoldriven motor (1) ... |
| --- | --- |

1.1.5

Motorkategori: diesel / naturgas /gasol / etanoldriven motor (1) ...

| 1.1.6 | Tillverkarens namn och adress: |
| --- | --- |

1.1.6

Tillverkarens namn och adress:

| 1.1.7 | Tillverkarens eventuella ombud (namn och adress): ... |
| --- | --- |

1.1.7

Tillverkarens eventuella ombud (namn och adress): ...

| 1.2 | Om den i punkt 1.1 nämnda motorn har typgodkänts som en separat teknisk enhet: |
| --- | --- |

1.2

Om den i punkt 1.1 nämnda motorn har typgodkänts som en separat teknisk enhet:

| 1.2.1 | Typgodkännandenummer för motorn/motorfamiljen (1): ... |
| --- | --- |

1.2.1

Typgodkännandenummer för motorn/motorfamiljen (1): ...

| 1.3 | Uppgifter som skall lämnas för typgodkännande av en motor/motorfamilj (1) som separat teknisk enhet (villkor som skall vara uppfyllda vid monteringen av motorn i fordonet): |
| --- | --- |

1.3

Uppgifter som skall lämnas för typgodkännande av en motor/motorfamilj (1) som separat teknisk enhet (villkor som skall vara uppfyllda vid monteringen av motorn i fordonet):

| 1.3.1 | Högsta och/eller lägsta undertryck i inloppet: kPa |
| --- | --- |

1.3.1

Högsta och/eller lägsta undertryck i inloppet: kPa

| 1.3.2 | Högsta tillåtna mottryck: kPa |
| --- | --- |

1.3.2

Högsta tillåtna mottryck: kPa

| 1.3.3 | Avgassystemets volym: cm3 |
| --- | --- |

1.3.3

Avgassystemets volym: cm3

| 1.3.4 | Effekt som förbrukas av de hjälpaggregat som behövs för motorns drift: |
| --- | --- |

1.3.4

Effekt som förbrukas av de hjälpaggregat som behövs för motorns drift:

| 1.3.4.1 | Tomgång: ... kW; Låga varvtalet: ... kW; Höga varvtalet: ... kW
  Varvtal A: ... kW; Varvtal B: ... kW; Varvtal C: ... kW;
  Referensvarvtal: kW |
| --- | --- |

1.3.4.1

Tomgång: ... kW; Låga varvtalet: ... kW; Höga varvtalet: ... kW

Varvtal A: ... kW; Varvtal B: ... kW; Varvtal C: ... kW;

Referensvarvtal: kW

| 1.3.5 | Eventuella begränsningar i fråga om användningen: ... |
| --- | --- |

1.3.5

Eventuella begränsningar i fråga om användningen: ...

| 1.4 | Motorns/grundmotorns utsläppsnivåer (1): |
| --- | --- |

1.4

Motorns/grundmotorns utsläppsnivåer (1):

| 1.4.1 | ESC-prov (där så är tillämpligt):
  CO: ... g/kWh
  THC: ... g/kWh
  NOx: ... g/kWh
  PT: ... g/kWh |
| --- | --- |

1.4.1

ESC-prov (där så är tillämpligt):

CO: ... g/kWh

THC: ... g/kWh

NOx: ... g/kWh

PT: ... g/kWh

| 1.4.2 | ELR-prov (där så är tillämpligt):
  Rökvärde: ... m-1 |
| --- | --- |

1.4.2

ELR-prov (där så är tillämpligt):

Rökvärde: ... m-1

| 1.4.3 | ETC-prov (där så är tillämpligt):






  CO: | g/kWh |
| --- | --- | --- |
| THC: | g/kWh (2) |
| NMHC: | g/kWh (2) |
| CH4: | g/kWh (2) |
| NOx: | g/kWh |
| PT: | g/kWh (2) |

1.4.3

ETC-prov (där så är tillämpligt):

CO:

g/kWh

THC:

g/kWh (2)

NMHC:

g/kWh (2)

CH4:

g/kWh (2)

NOx:

g/kWh

PT:

g/kWh (2)

---

(1)  Stryk det ej tillämpliga.

(2)  Stryk det ej tillämpliga.

BILAGA VII

BERÄKNINGSEXEMPEL

1.   C-PROV

1.1.   Gasformiga utsläpp

Nedanstående tabell innehåller mätdata för beräkning av resultaten för ett enskilt provsteg. I exemplet har CO och NOx mätts på torr bas, och kolväten (HC) på våt bas. Kolvätekoncentrationen är uppgiven i propanekvivalent (C3) och måste multipliceras med 3 för att man skall få fram C1-ekvivalenten. Beräkningen går till på exakt samma sätt för övriga provsteg.

| P | Ta | Ha | GEXH | GAIRW | GFUEL | HC | CO | NOx |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kW) | (K) | (g/kg) | (kg) | (kg) | (kg) | (ppm) | (ppm) | (ppm) |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

Ta

Ha

GEXH

GAIRW

GFUEL

HC

CO

NOx

(kW)

(K)

(g/kg)

(kg)

(kg)

(kg)

(ppm)

(ppm)

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

Beräkning av faktorn KW,r för korrigering från torr till våt bas (bilaga III, tillägg 1, punkt 4.2):

Formula och Formula

Formula

Beräkning av koncentrationerna på våt bas:

CO = 41,2 x 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 x 0,9239 = 457 ppm

Beräkning av faktorn KH,D för korrigering av luftfuktigheten för NOx (bilaga III, tillägg 1, punkt 4.3):

A = 0,309 x 18,09/541,06 - 0,0266 = -0,0163

B = - 0,209 x 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026

Formula

Beräkning av utsläppens massflöden (bilaga III, tillägg 1, punkt 4.4):

NOx = 0,001587 x 457 x 0,9625 x 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 x 38,1 x 563,38 = 20,735 g/h

HC = 0,000479 x 6,3 x 3 x 563,38 = 5,100 g/h

Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga III, tillägg 1, punkt 4.5):

Följande beräkningsexempel gäller CO. Beräkningarna går till på exakt samma sätt för övriga ämnen.

Massflödena för utsläppen från de olika provstegen multipliceras med respektive vägningsfaktor enligt bilaga III, tillägg 1, punkt 2.7.1, och summeras så att man erhåller utsläppens genomsnittliga massflöde för hela provcykeln:

| CO | = (6,7 x 0,15) + (24,6 x 0,08) + (20,5 x 0,10) + (20,7 x 0,10) + (20,6 x 0,05) + (15,0 x 0,05) + (19,7 x 0,05) + (74,5 x 0,09) + (31,5 x 0,10) + (81,9 x 0,08) + (34,8 x 0,05) + (30,8 x 0,05) + (27,3 x 0,05) |
| --- | --- |
| | = 30,91 g/h |

CO

= (6,7 x 0,15) + (24,6 x 0,08) + (20,5 x 0,10) + (20,7 x 0,10) + (20,6 x 0,05) + (15,0 x 0,05) + (19,7 x 0,05) + (74,5 x 0,09) + (31,5 x 0,10) + (81,9 x 0,08) + (34,8 x 0,05) + (30,8 x 0,05) + (27,3 x 0,05)

= 30,91 g/h

Motoreffekten för de olika provstegen multipliceras med respektive vägningsfaktor enligt bilaga III, tillägg 1, punkt 2.7.1, och summeras så att man erhåller genomsnittseffekten för hela provcykeln:

| P(n) | = (0,1 x 0,15) + (96,8 x 0,08) + (55,2 x 0,10) + (82,9 x 0,10) + (46,8 x 0,05) + (70,1 x 0,05) + (23,0 x 0,05) + (114,3 x 0,09) + (27,0 x 0,10) + (122,0 x 0,08) + (28,6 x 0,05) + (87,4 x 0,05) + (57,9 x 0,05) |
| --- | --- |
| | = 60,006 kW |

P(n)

= (0,1 x 0,15) + (96,8 x 0,08) + (55,2 x 0,10) + (82,9 x 0,10) + (46,8 x 0,05) + (70,1 x 0,05) + (23,0 x 0,05) + (114,3 x 0,09) + (27,0 x 0,10) + (122,0 x 0,08) + (28,6 x 0,05) + (87,4 x 0,05) + (57,9 x 0,05)

= 60,006 kW

Formula

Beräkning av det specifika NOx-utsläppet i kontrollpunkten (bilaga III, tillägg 1, punkt 4.6.1):

Antag att följande värden har bestämts I den slumpmässigt utvalda kontrollpunkten:

| nZ | = | 1 600 min-1 |
| --- | --- | --- |
| MZ | = | 495 Nm |
| NOx mass.Z | = | 487,9 g/h (beräknat med ovanstående formlert) |
| P(n)Z | = | 83 kW |
| NOx,Z | = | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

=

1 600 min-1

MZ

=

495 Nm

NOx mass.Z

=

487,9 g/h (beräknat med ovanstående formlert)

P(n)Z

=

83 kW

NOx,Z

=

487,9/83 = 5,878 g/kWh

Bestämning av det specifika NOx-utsläppet med hjälp av värden från provcykeln (bilaga III, tillägg 1, punkt 4.6.2):

Antag följande värden för de fyra provsteg i ESC-provet som ligger närmast den utvalda kontrollpunkten:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1368 | 1785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1368

1785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 - 5,889) x (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 - 5,943) x (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601 - 681) x (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460 - 515) x (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 - 5,732) x (495 - 484,3) / (641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

Jämförelse av värdena för NOx-utsläppet (bilaga III, tillägg 1, punkt 4.6.3):

NOx diff = 100 x (5,878 - 5,708) / 5,708 = 2,98 %

1.2.   Partikelformiga utsläpp

Partikelmätningen bygger på principen att samla upp partiklarna under hela provcykeln men att bestämma provmassan (MSAM) och massflödet (GEDF) under de enskilda provstegen. Beräkningen av GEDF beror på vilket mätsystem som används. I följande två exempel används ett system med CO2-mätning och kolbalansmetoden respektive ett system med flödesmätning. Vid användning av ett system med fullflödesutspädning mäts GEDF direkt av CVS-utrustningen.

Beräkning av GEDF (bilaga III, tillägg 1, punkterna 5.2.3 och 5.2.4):

Antag följande mätdata från provsteg 4. Beräkningen går till på exakt samma sätt för övriga provsteg.

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (%) | (%) |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(%)

(%)

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| a) | Kolbalansmetoden |
| --- | --- |

a)

Kolbalansmetoden

| b) | Flödesmätningsmetoden

  GEDFW = 334,02 x 10,78 = 360 0,7 kg/h |
| --- | --- |

b)

Flödesmätningsmetoden

GEDFW = 334,02 x 10,78 = 360 0,7 kg/h

Beräkning av massflödet (bilaga III, tillägg 1, punkt 5.4):

Värdena på massflödet GEDFW för de olika provstegen multipliceras med respektive vägningsfaktor enligt bilaga III, tillägg 1, punkt 2.7.1, och summeras så att man erhåller medelvärdet av GEDFW för provcykeln. Den sammanlagda provmassan MSAM erhålls genom summering av provmassorna från de olika provstegen.

| | = (3 567 x 0,15) + (3 592 x 0,08) + (3 611 x 0,10) + (3 600 x 0,10) + (3 618 x 0,05) + (3 600 x 0,05) + (3 640 x 0,05) + (3 614 x 0,09) + (3 620 x 0,10) + (3 601 x 0,08) + (3 639 x 0,05) + (3 582 x 0,05) + (3 635 x 0,05) |
| --- | --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM | = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= (3 567 x 0,15) + (3 592 x 0,08) + (3 611 x 0,10) + (3 600 x 0,10) + (3 618 x 0,05) + (3 600 x 0,05) + (3 640 x 0,05) + (3 614 x 0,09) + (3 620 x 0,10) + (3 601 x 0,08) + (3 639 x 0,05) + (3 582 x 0,05) + (3 635 x 0,05)

= 3 604,6 kg/h

MSAM

= 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075

= 1,515 kg

Antag att partikelmassan på filtren är 2,5 mg. Då blir

Formula

Bakgrundskorrigering (frivilligt)

Antag att det gjorts en bakgrundsmätning som gett följande värden. Beräkningen av utspädningsfaktorn DF går till exakt som i punkt 3.1 i den här bilagan och visas därför inte här.

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| Summan av DF | = [(1-1/119,15) x 0,15] + [(1-1/8,89) x 0,08] + [(1-1/14,75) x 0,10] + [(1-1/10,10) x 0,10] + [(1-1/18,02) x 0,05] + [(1-1/12,33) x 0,05] + [(1-1/32,18) x 0,05] + [(1-1/6,94) x 0,09] + [(1-1/25,19) x 0,10] + [(1-1/6,12) x 0,08] + [(1-1/20,87) x 0,05] + [(1-1/8,77) x 0,05] + [(1-1/12,59) x 0,05] |
| --- | --- |
| | = 0,923 |

Summan av DF

= [(1-1/119,15) x 0,15] + [(1-1/8,89) x 0,08] + [(1-1/14,75) x 0,10] + [(1-1/10,10) x 0,10] + [(1-1/18,02) x 0,05] + [(1-1/12,33) x 0,05] + [(1-1/32,18) x 0,05] + [(1-1/6,94) x 0,09] + [(1-1/25,19) x 0,10] + [(1-1/6,12) x 0,08] + [(1-1/20,87) x 0,05] + [(1-1/8,77) x 0,05] + [(1-1/12,59) x 0,05]

= 0,923

Formula

Beräkning av det specifika utsläppet (bilaga III, tillägg 1, punkt 5.5):

| P(n) | = (0,1 x 0,15) + (96,8 x 0,08) + (55,2 x 0,10) + (82,9 x 0,10) + (46,8 x 0,05) + (70,1 x 0,05) + (23,0 x 0,05) + (114,3 x 0,09) + (27,0 x 0,10) + (122,0 x 0,08) + (28,6 x 0,05) + (87,4 x 0,05) + (57,9 x 0,05) |
| --- | --- |
| | = 60,006 kW |

P(n)

= (0,1 x 0,15) + (96,8 x 0,08) + (55,2 x 0,10) + (82,9 x 0,10) + (46,8 x 0,05) + (70,1 x 0,05) + (23,0 x 0,05) + (114,3 x 0,09) + (27,0 x 0,10) + (122,0 x 0,08) + (28,6 x 0,05) + (87,4 x 0,05) + (57,9 x 0,05)

= 60,006 kW

Formula

med bakgrundskorrigering blir

Beräkning av den specifika vägningsfaktorn (bilaga III, tillägg 1, punkt 5.6):

Med antagande av de värden som räknats fram för provsteg 4 ovan erhålls

WFE,i = (0,152 x 360 4,6/1,515 x 360 0,7) = 0,1004

Detta värde ligger inom det fastställda värdet 0,10 ± 0,003.

2.   ELR-PROV

Eftersom Bessel-filtrering är en helt ny metod för medelvärdesberäkning i europeisk avgaslagstiftning, ges här en förklaring av Bessel-filtret, ett exempel på konstruktion av en Bessel-algoritm och ett exempel på beräkning av slutvärdet på röktätheten. Bessel-algoritmens konstanter beror enbart på opacimeterns konstruktion och datainsamlingssystemets registreringsfrekvens. Opacimetertillverkaren bör tillhandahålla slutvärdena på Bessel-filtrets konstanter för olika registreringsfrekvenser, och kunden bör använda dessa konstanter när han konstruerar Bessel-algoritmen och beräknar rökvärdena.

2.1.   Allmänna kommentarer om Bessel-filtret

På grund av högfrekvensdistorsioner uppvisar den obehandlade opacitetssignalen vanligtvis stark spridning. För att få bort dessa högfrekvensdistorsioner krävs ett Bessel-filter för ELR-provet. Bessel-filtret är ett rekursivt andra ordningens lågpassfilter som ger den snabbaste signalstigningen utan översväng.

Antag att det plötsligt bildas en rökkvast i avgasröret. Opacimetern avger då en opacitetssignal, vars fördröjning och storlek varierar mellan olika typer av opacimetrar. Skillnaderna beror i första hand på mätcellens geometri i opacimetern, bl.a. på utformningen av ledningarna där avgasprovet passerar, och på den tid som går åt till att behandla signalen i opacimeterns elektronik. De parametrar som beskriver dessa två egenskaper kallas den fysikaliska respektive elektriska responstiden. De fungerar som ett individuellt filter för varje typ av opacimeter.

Syftet med att använda ett Bessel-filter är att garantera ett enhetligt ”filterbeteende” hos hela opacimetersystemet. Detta ”totalbeteende” består av

| — | opacimeterns fysikaliska responstid (tp), |
| --- | --- |

—

opacimeterns fysikaliska responstid (tp),

| — | opacimeterns elektriska responstid (te), |
| --- | --- |

—

opacimeterns elektriska responstid (te),

| — | det använda Bessel-filtrets responstid (tF). |
| --- | --- |

—

det använda Bessel-filtrets responstid (tF).

Den resulterande totala responstiden tAver för systemet erhålls genom

Formula

och måste vara lika för alla slags opacimetrar för att de skall ge samma rökvärde. Därför måste ett Bessel-filter utformas på sådant sätt att filtrets responstid (tF) i kombination med en given opacimeters fysikaliska (tp) och elektriska responstid (te) ger den erforderliga totala responstiden (tAver). Eftersom tp och te är värden som är givna för en viss opacimeter, och tAver i detta direktiv är fastställt till att vara 1,0 s, kan tF räknas fram så här:

Formula

Filtrets responstid definieras som stigtiden för en filtrerad utsignal från 10 till 90 % som reaktion på en tröskelformad insignal (språngfunktion). Därför måste Bessel-filtrets gränsfrekvens itereras fram så att Bessel-filtrets responstid ryms inom den erforderliga stigtiden.

Figur a

Diagram över en tröskelformad insignal och den filtrerade utsignalen

Image

I figur a visas ett diagram över en tröskelformad insignal och en Bessel-filtrerad utsignal samt Bessel-filtrets responstid (tF).

Att konstruera den slutliga algoritmen för Bessel-filtret är en process i flera steg som kräver flera iterationsomgångar. Nedan visas ett flödesschema över iterationsförfarandet.

Image

2.2.   Beräkning av Bessel-algoritmen

I det här exemplet konstrueras en Bessel-algoritm i flera steg i enlighet med ovanstående iterationsmetod som grundar sig på bilaga III, tillägg 1, punkt 6.1.

För opacimetern och datainsamlingssystemet antas följande värden:

| — | fysikalisk responstid tp 0,15 s |
| --- | --- |

—

fysikalisk responstid tp 0,15 s

| — | elektrisk responstid te: 0,05 s |
| --- | --- |

—

elektrisk responstid te: 0,05 s

| — | total responstid tAver 1,00 s (fastställd så i detta direktiv) |
| --- | --- |

—

total responstid tAver 1,00 s (fastställd så i detta direktiv)

| — | dataregistreringsfrekvens 150 Hz |
| --- | --- |

—

dataregistreringsfrekvens 150 Hz

Steg 1. Erforderlig responstid tF
  för Bessel-filtret:

Formula

Steg 2. Uppskattning av gränsfrekvens och beräkning av Bessel-konstanterna E och K för första iterationsomgången:

Formula

Δt = 1/150 = 0,006667 s

Formula

Formula

K = 2 x 7,07948 E - 5 x (0,618034 x 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Ur detta erhålls Bessel-algoritmen

Yi = Yi - 1 + 7,07948 E - 5 x (Si + 2 x Si - 1 + Si - 2 - 4 x Yi - 2) + 0,970783 x (Yi - 1 - Yi - 2)

där Si representerar värdena på den tröskelformade insignalen (antingen 0 eller 1), och Yi representerar de filtrerade värdena på utsignalen.

Steg 3. Applicering av Bessel-filtret på tröskelformad insignal:

Bessel-filtrets responstid tF definieras som stigtiden från 10 till 90 % för en filtrerad utsignal som reaktion på en tröskelformad insignal. För att bestämma tidpunkterna t10 (10 %) och t90 (90 %) för utsignalen skall ett Bessel-filter appliceras på en tröskelformad insignal med insättning av ovanstående värden för fc, E och K.

I tabell B visas utsignalernas indexnummer (dvs. signalregistreringarnas ordningsnummer), tidpunkterna och värdena på den tröskelformade insignalen samt de erhållna värdena på den filtrerade utsignalen för första och andra iterationsomgången. De två värden på utsignalen som ligger närmast (ovanför och under) 10 % och de två värden som ligger närmast 90 % (med motsvarande stigtider t10 respektive t90) är markerade med fetstil i tabellen.

I första iterationsomgången enligt tabell B inträffar 10 %-värdet mellan indexnummer 30 och 31 och 90 %-värdet mellan nummer 191 och 192. För beräkningen av tF,iter bestäms de exakta värdena på t10 och t90 genom linjär interpolering mellan de två mätpunkter som ligger närmast utsignalvärdena 10 respektive 90 %, så här:

t10 = tlower + Δt x (0,1 - outlower)/(outupper - outlower)

t90 = tlower + Δt x (0,9 - outlower)/(outupper - outlower)

där outupper och outlower är de närmast omgivande värdena på den Bessel-filtrerade utsignalen, det ena ovanför och det andra under 10 respektive 90 %, och tlower är tidpunkten för det undre av de angränsande värdena enligt tabell B.

t10 = 0,200000 + 0,006667 x (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333 + 0,006667 x (0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s

Steg 4. Filtrets responstid som resultat av första iterationsomgången:

tF,iter = 1,276147 - 0,200945 = 1,075202 s

Steg 5. Avvikelse mellan erforderlig filterresponstid och den responstid som erhölls i första iterationsomgången:

Δ = (1,075202 - 0,987421)/0,987421 = 0,081641

Steg 6. Kontroll av iterationsvillkoret:

Villkoret är |Δ| ≤ 0,01. Eftersom 0,081641 > 0,01, är iterationsvillkoret inte uppfyllt, och ytterligare en iterationsomgång måste göras. För denna omgång räknas en ny gränsfrekvens fram ur fc och Δ, se här:

fc,new = 0,318152 x (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz

Den nya gränsfrekvensen sätts in i andra iterationsomgången, som börjar om från steg 2. Iterationsprocessen måste upprepas tills iterationsvillkoret är uppfyllt. Resultaten från första och andra iterationsomgången sammanfattas i tabell A.

Tabell A.

Värden från första och andra iterationsomgången

| Parameter | Iterationsomgång 1 | Iterationsomgång 2 |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| K | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF,iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc,new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Parameter

Iterationsomgång 1

Iterationsomgång 2

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

K

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF,iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ

(-)

0,081641

0,006657

fc,new

(Hz)

0,344126

0,346417

Steg 7. Bessel-algoritmens slutliga form:

Så fort iterationsvillkoret är uppfyllt beräknas slutvärdena på Bessel-filtrets konstanter samt Besselalgoritmens slutliga form i enlighet med steg 2. I det här exemplet var iterationsvillkoret uppfyllt efter den andra iterationsomgången (Δ = 0,006657 ≤ 0,01). Algoritmens slutliga form används sedan för att bestämma de genomsnittliga rökvärdena (se nästa punkt, 2.3).

Yi = Yi - 1 + 8,272777 E - 5 x (Si + 2 x Si - 1 + Si - 2 - 4 x Yi - 2) + 0,968410 x (Yi - 1 - Yi - 2)

Tabell B

Värdena på den tröskelformade insignalen samt värdena på den Bessel-filtrerade utsignalen för första och andra iterationsomgången

| Indexnummer i | Tid | Tröskelformad insignal Si | Filtrerad utsignal Yi |
| --- | --- | --- | --- |
| [-] | [s] | [-] | [-] |
| Iterationsomgång 1 | Iterationsomgång 2 |
| - 2 | - 0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | - 0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indexnummer i

Tid

Tröskelformad insignal Si

Filtrerad utsignal Yi

[-]

[s]

[-]

[-]

Iterationsomgång 1

Iterationsomgång 2

- 2

- 0,013333

0

0,000000

0,000000

- 1

- 0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

~

~

~

~

~

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

~

~

~

~

~

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

~

~

~

~

~

2.3.   Beräkning av rökvärden

Flödesschemat nedan visar det generella tillvägagångssättet för bestämning av slutvärdena på röktätheten.

Image

I figur b visas utseendena hos den uppmätta obehandlade signalen från opacimetern och hos signalerna för de ofiltrerade och filtrerade ljusabsorptionskoefficienterna (k-värdena) från det första belastningssteget i ett ELR-prov. Maximivärdet (toppvärdet) Ymax1,A för den filtrerade k-signalen är markerat i diagrammet. På samma sätt innehåller tabell C indexnumren i (dvs. de registrerade signalernas ordningsnummer), tidpunkterna (motsvarande en registreringsfrekvens på 150 Hz), de obehandlade opacitetsvärdena samt de ofiltrerade och filtrerade k-värdena. Filtreringen gjordes med användning av de konstanter för Bessel-algoritmen som räknades fram i punkt 2.2 i den här bilagan. På grund av den stora datamängden har tabellen bantats ned till de avsnitt som ligger i början av rökvärdessignalen och kring dess topp.

Fig. b

Signaldiagram över uppmätt opacitet N, ofiltrerat rökvärde k och filtrerat rökvärde k

Image

Toppvärdet (för i = 272) räknas fram med antagande av följande data från tabell C. Övriga rökvärden beräknas på samma sätt. Som utgångsvärden för algoritmen sätts S-1, S-2, Y-1 och Y-2 lika med noll.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| Index i | 272 |
| N ( %) | 16,783 |
| S271 (m-1) | 0,427392 |
| S270 (m-1) | 0,427532 |
| Y271 (m-1) | 0,542383 |
| Y270 (m-1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

Index i

272

N ( %)

16,783

S271 (m-1)

0,427392

S270 (m-1)

0,427532

Y271 (m-1)

0,542383

Y270 (m-1)

0,542337

Beräkning av k-värdet (se bilaga III, tillägg 1, punkt 6.3.1):

k = - (1/0,430) x ln (1 - (16,783/100)) = 0,427252 m- 1

Detta värde sätts in för S272 i nästa ekvation.

Beräkning av det genomsnittliga rökvärdet med Bessel-algoritmen (bilaga III, tillägg 1, punkt 6.3.2):

I följande ekvation används Bessel-konstanterna från den föregående punkten 2.2. Det ofiltrerade k-värde som räknats fram ovan sätts in för S272 (Si). S271 (Si-1) och S270 (Si-2) är de två närmast föregående ofiltrerade k-värdena, och Y271 (Yi-1) och Y270 (Yi-2) är de två närmast föregående filtrerade k-värdena.

| Y272 | = 0,542383 + 8,272777 E - 5 x (0,427252 + 2 x 0,427392 + 0,427532 - 4 x 0,542337) + 0,968410 x (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-1 |

Y272

= 0,542383 + 8,272777 E - 5 x (0,427252 + 2 x 0,427392 + 0,427532 - 4 x 0,542337) + 0,968410 x (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-1

Detta värde motsvarar Ymax1,A i nästa ekvation.

Beräkning av slutvärdet på röktätheten (bilaga III, tillägg 1, punkt 6.3.3):

Från varje rökvärdeserie används det högsta filtrerade k-värdet för ytterligare beräkningar. Antag följande värden:

| Varvtal | Ymax (m-1) |
| --- | --- |
| Provcykel 1 | Provcykel 2 | Provcykel 3 |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Varvtal

Ymax (m-1)

Provcykel 1

Provcykel 2

Provcykel 3

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587) / 3 = 0,5482 m- 1

SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389) / 3 = 0,5462 m- 1

SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177) / 3 = 0,5099 m- 1

SV = (0,43 x 0,5482) + (0,56 x 0,5462) + (0,01 x 0,5099) = 0,5467 m- 1

Validering av provcykeln (bilaga III, tillägg 1, punkt 3.4)

Innan rökvärdena beräknas måste provcykeln valideras genom att man räknar fram de relativa standardavvikelserna för rökvärdena från de tre provcyklerna för varje varvtal.

| Varvtal | Genomsnittligt rökvärde
  (m-1) | Absolut standardavvikelse
  (m-1) | Relativ standardavvikelse
  ( %) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Varvtal

Genomsnittligt rökvärde

(m-1)

Absolut standardavvikelse

(m-1)

Relativ standardavvikelse

( %)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

I vårt exempel är valideringsvillkoret 15 % uppfyllt för alla tre varvtal.

Tabell C.

Värden för opaciteten N, ofiltrerat och filtrerat k-värde i början av belastningssteget

| Indexnummer i | Tidpunkt | Opacitet N | Ofiltrerat k-värde | Filtrerat k-värde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [-] | [s] | [%] | [m-1] | [m-1] |
| - 2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indexnummer i

Tidpunkt

Opacitet N

Ofiltrerat k-värde

Filtrerat k-värde

[-]

[s]

[%]

[m-1]

[m-1]

- 2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

- 1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

~

~

~

~

~

Värden för opacitet N, ofiltrerat och filtrerat k-värde runt Ymax1,A (= toppvärde, markerat med fetstil)

| Indexnummer i | Tidpunkt | Opacitet N | Ofiltrerat k-värde | Filtrerat k-värde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [-] | [s] | [%] | [m-1] | [m-1] |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indexnummer i

Tidpunkt

Opacitet N

Ofiltrerat k-värde

Filtrerat k-värde

[-]

[s]

[%]

[m-1]

[m-1]

~

~

~

~

~

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

~

~

~

~

~

3.   ETC-PROV

3.1.   Gasformiga utsläpp (dieselmotor)

Antag följande provresultat för ett PDP-CVS-system:

| V0 (m3/varv) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (varv) | 23073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/varv)

0,1776

Np (varv)

23073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Beräkning av det utspädda avgasflödet (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.1):

| MTOTW | = 1,293 x 0,1776 x 23 073 x (98,0 - 2,3) x 273 / (101,3 x 322,5) |
| --- | --- |
| | = 423 7,2 kg |

MTOTW

= 1,293 x 0,1776 x 23 073 x (98,0 - 2,3) x 273 / (101,3 x 322,5)

= 423 7,2 kg

Beräkning av korrektionsfaktorn för NOx (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.2):

Formula

Beräkning av bakgrundskorrigerade koncentrationer (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3.1.1):

Om vi antar att ett dieselbränsle har sammansättningen C1H1,8 gäller följande:

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 x (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 x (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 x (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm

Beräkning av utsläppens massflöde (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3.1):

NOx mass = 0,001587 x 53,3 x 1,039 x 423 7,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 x 37,9 x 423 7,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 x 6,14 x 423 7,2 = 12,462 g

Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.4):

Formula

Formula

Formula

3.2.   Partikelformiga utsläpp (dieselmotor)

Antag följande provresultat för ett PDP-CVS-system med utspädning i två steg:

| MTOTW (kg) | 4237,2 |
| --- | --- |
| Mf,p (mg) | 3,030 |
| Mf,b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| DF | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4237,2

Mf,p (mg)

3,030

Mf,b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

DF

18,69

Wact (kWh)

62,72

Beräkning av massan av utsläppta partiklar (bilaga III, tillägg 2, punkt 5.1):

Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg

Formula

Beräkning av den bakgrundskorrigerade massan av utsläppta partiklar (bilaga III, tillägg 2, punkt 5.1):

Formula

Beräkning av det specifika utsläppet (bilaga III, tillägg 2, punkt 5.2):

Formula

Formula (bakgrundskorrigerat värde)

3.3.   Gasformiga utsläpp (naturgasmotor)

Antag följande provresultat för ett PDP-CVS-system med utspädning i två steg:

| MTOTW (kg) | 4237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Beräkning av korrektionsfaktorn för NOx (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.2):

Formula

Beräkning av koncentrationen av NMHC (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3.1):

| a) | Med gaskromatografi:
  NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

a)

Med gaskromatografi:

NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm

| b) | Med ickemetanavskiljare:
  Om vi antar en avskiljningsgrad på 0,04 för metan och 0,98 för etan (se bilaga III, tillägg 5, punkt 1.8.4) gäller |
| --- | --- |

b)

Med ickemetanavskiljare:

Om vi antar en avskiljningsgrad på 0,04 för metan och 0,98 för etan (se bilaga III, tillägg 5, punkt 1.8.4) gäller

Beräkning av bakgrundskorrigerade koncentrationer (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3.1.1):

Om vi antar ett referensbränsle G20 (100 % metan) med sammansättningen C1H4 gäller följande:

Formula

Formula

För NMHC är bakgrundskoncentrationen lika med skillnaden mellan HCconcd och CH4 concd:

NOx conc = 17,2 - 0,4 x (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 - 1,0 x (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 x (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4 conc = 18,0 - 1,7 x (1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm

Beräkning av utsläppens massflöden (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3.1):

NOx mass = 0,001587 x 16,8 x 1,074 x 423 7,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 x 43,4 x 423 7,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 x 7,2 x 423 7,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 x 16,4 x 423 7,2 = 38,498 g

Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga III, tillägg 2, punkt 4.4):

Formula

Formula

Formula

Formula

4.   λ -SKIFTFAKTORN (Sλ)

4.1.   Beräkning av λ-faktorn (Sλ) (1)

Formula

där:

| Sλ: | λ-faktorn, |
| --- | --- |
| inert %: | volymprocent inerta gaser i bränslet (N2, CO2, He, etc.) |
| O2
  *: | volymprocent ursprungligt syre i bränslet |
| n och m | betecknar genomsnittligt CnHm för kolväterna i bränslet, dvs. |

Sλ:

λ-faktorn,

inert %:

volymprocent inerta gaser i bränslet (N2, CO2, He, etc.)

O2
  *:

volymprocent ursprungligt syre i bränslet

n och m

betecknar genomsnittligt CnHm för kolväterna i bränslet, dvs.

Formula

Formula

där:

| CH4 = | volymprocent metan i bränslet, |
| --- | --- |
| C2 = | volymprocent av alla C2-kolväten (dvs. C2H6, C2H4 etc.) i bränslet |
| C3 = | volymprocent av alla C3-kolväten (dvs. C3H8, C3H6 etc.) i bränslet |
| C4 = | volymprocent av alla C4-kolväten (dvs. C4H10, C4H8 etc.) i bränslet |
| C5 = | volymprocent av alla C5-kolväten (dvs. C5H12, C5H10 etc.) i bränslet |
| diluent = | volymprocent av utspädningsgaser i bränslet (dvs. O2
  *, N2, CO2, He etc.) |

CH4 =

volymprocent metan i bränslet,

C2 =

volymprocent av alla C2-kolväten (dvs. C2H6, C2H4 etc.) i bränslet

C3 =

volymprocent av alla C3-kolväten (dvs. C3H8, C3H6 etc.) i bränslet

C4 =

volymprocent av alla C4-kolväten (dvs. C4H10, C4H8 etc.) i bränslet

C5 =

volymprocent av alla C5-kolväten (dvs. C5H12, C5H10 etc.) i bränslet

diluent =

volymprocent av utspädningsgaser i bränslet (dvs. O2
  *, N2, CO2, He etc.)

4.2.   Exempel på beräkningar av λ--skiftfaktorn Sλ

Exempel 1: G25: CH4 = 86%, N2 == 14 % (volymprocent)

Formula

Formula

Formula

Exempel 2: GR: CH4 = 87%, C2H6 = 13 % (volymprocent)

Formula

Formula

Formula

Exempel 3: USA: CH4 = 89%, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4%

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels — SAE J1829, Juni 1987. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3.4 ”Combustion stoichiometry” (pages. 68-72).

BILAGA VIII

SÄRSKILDA TEKNISKA KRAV FÖR ETANOLDRIVNA DIESELMOTORER

För etanoldrivna dieselmotorer skall formlerna och faktorerna för de provningsförfaranden som beskrivs i bilaga III till detta direktiv modifieras enligt följande:

Bilaga III, Tillägg I:

4.2.   Korrigering från torr bas till våt bas

Formula

4.3.   Fuktighets- och temperaturkorrigering för Nx

Formula

där

| A | = | 0,181 GFUEL/GAIRD — 0,0266. |
| --- | --- | --- |
| B | = | — 0,123 GFUEL/GAIRD + 0,00954. |
| Ta | = | luftens temperatur (K) |
| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |

A

=

0,181 GFUEL/GAIRD — 0,0266.

B

=

— 0,123 GFUEL/GAIRD + 0,00954.

Ta

=

luftens temperatur (K)

Ha

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

4.4.   Beräkning av utsläppens massflöden

Massflödena (g/h) av utsläpp för varje steg skall beräknas enligt följande under antagandet att avgasernas densitet är 1,272 kg/m3 vid 273 K (0 °C) och 101,3 kPa:

1) NOx mass = 0,001613 × NOx conc × KH,D × GEXH W

2) COx mass = 0,000982 × COconc × GEXH W

3) HCmass = 0,000809 × HCconc × KH,D × GEXH W

där

NOx conc, COconc, HCconc
   (1) är de genomsnittliga koncentrationerna (ppm) i de outspädda avgaserna som bestämts enligt punkt 4.1.

Om, som alternativ, de gasformiga utsläppen bestäms med ett system med fullflödesutspädning, skall följande formler användas:

1) NOx mass = 0,001587 × NOx conc × KH,D × GTOT W

2) COx mass = 0,000982 × COconc × GEXH W

3) HCmass = 0,000809 × HCconc × KH,D × GEXH W

där

NOx conc, COconc, HCconc (1 är de genomsnittliga bakgrundskorrigerade koncentrationer (ppm) som finns i de utspädda avgaserna i varje steg och som bestämts enligt bilaga III, tillägg 2, punkt 4.3.1.1.

Bilaga III, Tillägg II:

Punkterna 3.1, 3.4, 3.8.3 och 5 i tillägg 2 gäller även etanoldrivna dieselmotorer.

4.2.   Testförhållandena skall ordnas så att den lufttemperatur och den luftfuktighet som uppmäts vid motorns luftintag har följande standardvärden under provet: 6 ± 0,5 g vatten/kg torr luft inom ett temperaturintervall på 298 ± 3 K. Inom dessa gränser behöver ingen ytterligare NOx-korrigering göras. Provet är ogiltigt om dessa villkor inte är uppfyllda.

4.3.   Beräkning av utsläppsmassflödet

4.3.1.   System med konstant massflöde

För system med värmeväxlare skall massan av föroreningar (g per prov) bestämmas med följande formler:

(1) NOx mass = 0,001587 × NOx conc × KH,D × MTOT W (etanolmotorer)

(2) COx mass = 0,000966 × COconc × MTOT W (etanolmotorer)

(3) HCmass = 0,000794 × HCconc × MTOT W (etanolmotorer)

där:

NOx conc, COconc(1), HCconc, NMHCconc = genomsnitt av bakgrundskorrigerade koncentrationer (ppm) från hela provcykeln och bestämda genom integrering (obligatorisk för NOx och kolväten) eller mätning efter uppsamling i påse.

MTOTW = sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln och bestämd enligt punkt 4.1.

4.3.1.1.   Bestämning av bakgrundskorrigerade koncentrationer

Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsluften skall subtraheras från de uppmätta koncentrationerna för att få fram nettokoncentrationerna av föroreningar. Genomsnittsvärdena för bakgrundskoncentrationerna kan bestämmas med hjälp av uppsamlingspåsar eller genom fortlöpande mätning med integrering. Följande formel skall användas:

Formula

där:

| conc | = koncentration (ppm) av respektive förorening i de utspädda avgaserna korrigerad med den mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften, |
| --- | --- |
| conce | = koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna, |
| concd | = koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften, |
| DF | = utspädningsfaktor. |

conc

= koncentration (ppm) av respektive förorening i de utspädda avgaserna korrigerad med den mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften,

conce

= koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna,

concd

= koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften,

DF

= utspädningsfaktor.

Utspädningsfaktorn beräknas på följande sätt:

Formula

där:

| CO2conce | = | koncentration (volymprocent) av CO2 i de utspädda avgaserna |
| --- | --- | --- |
| HCconce | = | koncentration (volymprocent) av CO2 i de utspädda avgaserna |
| COconce | = | koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna |
| FS | = | stökiometrisk faktor |

CO2conce

=

koncentration (volymprocent) av CO2 i de utspädda avgaserna

HCconce

=

koncentration (volymprocent) av CO2 i de utspädda avgaserna

COconce

=

koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna

FS

=

stökiometrisk faktor

Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omräknas till våt bas i enlighet med bilaga III, tillägg 1, punkt 4.2.

Den stökiometriska faktorn beräknas på följande sätt för den generella bränslesammansättningen CHαOβNγ, wie folgt:

Formula

bränslesammansättningen inte är känd får följande stökiometriska faktor användas som alternativ:

FS (etanol) = 12,3.

4.3.2.   System med flödeskompensering

För system utan värmeväxlare skall massan av föroreningar (g per prov) bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen och integrering av dessa momentana värden över provcykeln. Vidare gäller att bakgrundskorrigeringen skall göras direkt på de momentana koncentrationsvärdena. Följande formler skall användas:

| (1) | |
| --- | --- |

(1)

Formula

| (2) | |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | |
| --- | --- |

(3)

Formula

där:

| conce | = koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna, |
| --- | --- |
| concd | = koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften, |
| MTOTW,i | = momentant värde på massan (kg) av de utspädda avgaserna (se punkt 4.1), |
| MTOTW | = sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln (se punkt 4.1), |
| DF | = utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 4.3.1.1. |

conce

= koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna,

concd

= koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften,

MTOTW,i

= momentant värde på massan (kg) av de utspädda avgaserna (se punkt 4.1),

MTOTW

= sammanlagd massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln (se punkt 4.1),

DF

= utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 4.3.1.1.

4.4.   Beräkning av specifika utsläpp

Utsläppen (g/kWh) skall beräknas för alla enskilda föroreningsämnen på följande sätt:

Formula

Formula

Formula

där:

| Wact | = | = det verkliga arbetet (kWh) under provcykeln bestämt enligt punkt 3.9.2 |
| --- | --- | --- |

Wact

=

= det verkliga arbetet (kWh) under provcykeln bestämt enligt punkt 3.9.2

---

(1)  Baserat på C1-ekvivalent.

BILAGA IX

TIDSFRISTER FÖR GENOMFÖRANDE AV DE UPPHÄVDA DIREKTIVEN I NATIONELL LAGSTIFTNING

Hänvisning i artikel 10

Del A

Upphävda direktiv

| Direktiv | EGT/EUT |
| --- | --- |
| Direktiv 88/77/EEG | L 36, 9.2.1988, s. 33 |
| Direktiv 91/542/EEG | L 295, 25.10.1991, s.1 |
| Direktiv 96/1/EG | L 40, 17.2.1996, s. 1 |
| Direktiv 1999/96/EG | L 44, 16.2.2000, s. 1 |
| Direktiv 2001/27/EG | L 107, 18.4.2001, s. 10 |

Direktiv

EGT/EUT

Direktiv 88/77/EEG

L 36, 9.2.1988, s. 33

Direktiv 91/542/EEG

L 295, 25.10.1991, s.1

Direktiv 96/1/EG

L 40, 17.2.1996, s. 1

Direktiv 1999/96/EG

L 44, 16.2.2000, s. 1

Direktiv 2001/27/EG

L 107, 18.4.2001, s. 10

Del B

Tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning

| Direktiv | Tidsfrister för införlivande | Tillämpningsdatum |
| --- | --- | --- |
| Direktiv 88/77/EEG | 1 juli 1988 | |
| Direktiv 91/542/EEG | 1 januari 1992 | |
| Direktiv 96/1/EG | 1 juli 1996 | |
| Direktiv 1999/96/EG | 1 juli 2000 | |
| Direktiv 2001/27/EG | 1 juli 2000 | 1 juli 2000 |

Direktiv

Tidsfrister för införlivande

Tillämpningsdatum

Direktiv 88/77/EEG

1 juli 1988

Direktiv 91/542/EEG

1 januari 1992

Direktiv 96/1/EG

1 juli 1996

Direktiv 1999/96/EG

1 juli 2000

Direktiv 2001/27/EG

1 juli 2000

1 juli 2000

BILAGA X

JÄMFÖRELSETABELL

(Hänvisning i artikel 10 andra stycket)

| Direktiv 88/77/EEG | Direktiv 91/542/EEG | Direktiv 1999/96/EG | Direktiv 2001/27/EG | Detta direktiv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1 | - | | - | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 | Artikel 2.1 | Artikel 2.1 | Artikel 2.1 | Artikel 2.4 |
| Artikel 2.2 | Artikel 2.2 | Artikel 2.2 | Artikel 2.2 | Artikel 2.1 |
| - | Artikel 2.3 | - | - | - |
| Artikel 2.3 | - | - | - | - |
| Artikel 2.4 | Artikel 2.4 | Artikel 2.3 | Artikel 2.3 | Artikel 2.2 |
| - | - | - | Artikel 2.4 | Artikel 2.3 |
| - | - | - | Artikel 2.5 | - |
| - | - | Artikel 2.4 | - | Artikel 2.5 |
| - | - | Artikel 2.4 | - | Artikel 2.6 |
| - | - | Artikel 2.6 | - | Artikel 2.7 |
| - | - | Artikel 2.7 | - | Artikel 2.8 |
| - | - | Artikel 2.8 | - | Artikel 2.9 |
| Artikel 3 | - | - | - | - |
| - | - | Artiklarna 5 och 6 | - | Artikel 3 |
| - | - | Artikel 4 | - | Artikel 4 |
| - | Artikel 3.1 | Artikel 3.1 | - | Artikel 6.1 |
| - | Artikel 3.1 a | Artikel 3.1 a | - | Artikel 6.2 |
| - | Artikel 3.1 b | Artikel 3.1 b | - | Artikel 6.3 |
| - | Artikel 3.2 | Artikel 3.2 | - | Artikel 6.4 |
| - | Artikel 3.3 | Artikel 3.3 | - | Artikel 6.5 |
| Artikel 4 | - | - | - | Artikel 7 |
| Artikel 6 | Artiklarna 5 och 6 | Artikel 7 | - | Artikel 8 |
| Artikel 5 | Artikel 4 | Artikel 8 | Artikel 3 | Artikel 9 |
| - | - | - | - | Artikel 10 |
| - | - | Artikel 9 | Artikel 4 | Artikel 11 |
| Artikel 7 | Artikel 7 | Artikel 10 | Artikel 5 | Artikel 12 |
| Bilagor — VII | - | - | - | Bilagor I — VII |
| - | - | - | Bilaga VIII | Bilaga VIII |
| - | - | - | - | Bilaga IX |
| - | - | - | - | Bilaga X |

Direktiv 88/77/EEG

Direktiv 91/542/EEG

Direktiv 1999/96/EG

Direktiv 2001/27/EG

Detta direktiv

Artikel 1

-

-

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.4

Artikel 2.2

Artikel 2.2

Artikel 2.2

Artikel 2.2

Artikel 2.1

-

Artikel 2.3

-

-

-

Artikel 2.3

-

-

-

-

Artikel 2.4

Artikel 2.4

Artikel 2.3

Artikel 2.3

Artikel 2.2

-

-

-

Artikel 2.4

Artikel 2.3

-

-

-

Artikel 2.5

-

-

-

Artikel 2.4

-

Artikel 2.5

-

-

Artikel 2.4

-

Artikel 2.6

-

-

Artikel 2.6

-

Artikel 2.7

-

-

Artikel 2.7

-

Artikel 2.8

-

-

Artikel 2.8

-

Artikel 2.9

Artikel 3

-

-

-

-

-

-

Artiklarna 5 och 6

-

Artikel 3

-

-

Artikel 4

-

Artikel 4

-

Artikel 3.1

Artikel 3.1

-

Artikel 6.1

-

Artikel 3.1 a

Artikel 3.1 a

-

Artikel 6.2

-

Artikel 3.1 b

Artikel 3.1 b

-

Artikel 6.3

-

Artikel 3.2

Artikel 3.2

-

Artikel 6.4

-

Artikel 3.3

Artikel 3.3

-

Artikel 6.5

Artikel 4

-

-

-

Artikel 7

Artikel 6

Artiklarna 5 och 6

Artikel 7

-

Artikel 8

Artikel 5

Artikel 4

Artikel 8

Artikel 3

Artikel 9

-

-

-

-

Artikel 10

-

-

Artikel 9

Artikel 4

Artikel 11

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 10

Artikel 5

Artikel 12

Bilagor — VII

-

-

-

Bilagor I — VII

-

-

-

Bilaga VIII

Bilaga VIII

-

-

-

-

Bilaga IX

-

-

-

-

Bilaga X

P5_TA(2004)0150

Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om utkastet till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (förnyat samråd) (15102/2/2003 — C5-0618/2003 — 2001/0114(CNS))

(Samrådsförfarandet — nytt samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (15102/2/2003) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (15102/2/2003) (1),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2001) 259) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2001) 259) (2),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 25 april 2002 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 25 april 2002 (3),

| — | med beaktande av artikel 31.1 e och artikel 34.2 b i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31.1 e och artikel 34.2 b i EU-fördraget,

| — | efter att på nytt ha hört av rådet i enlighet med artikel 39.1 i EU-fördraget (C5-0618/2003), |
| --- | --- |

—

efter att på nytt ha hört av rådet i enlighet med artikel 39.1 i EU-fördraget (C5-0618/2003),

| — | med beaktande av artiklarna 106 och 67 och artikel 71.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 106 och 67 och artikel 71.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0095/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0095/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets rambeslut såsom det ändrats. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets rambeslut såsom det ändrats.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i enlighet därmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i enlighet därmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå vidare i sitt arbete och att lägga fram nya förslag om inrättande av ett gemensamt straffrättsligt område. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå vidare i sitt arbete och att lägga fram nya förslag om inrättande av ett gemensamt straffrättsligt område.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| RÅDETS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring |
| Artikel 1a (ny) |
| | Artikel 1a




  Tillämpningsområde




  Syftet med detta rambeslut är att bekämpa grov och/eller internationell brottslighet avseende narkotikahandel. |

RÅDETS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

Tillämpningsområde

Syftet med detta rambeslut är att bekämpa grov och/eller internationell brottslighet avseende narkotikahandel.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 270, 25.9.2001, s. 144.

(3)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 98.

P5_TA(2004)0151

Europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (KOM(2003) 687 — C5-0613/2003 — 2003/0273(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2003) 687) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2003) 687) (1),

| — | med beaktande av artikel 66 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 66 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0613/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0613/2003),

| — | med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och budgetutskottet (A5-0093/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och budgetutskottet (A5-0093/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten i kommissionens förslag är förenlig med taket i utgiftskategori 3 i budgetplanen utan begränsning av annan politik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten i kommissionens förslag är förenlig med taket i utgiftskategori 3 i budgetplanen utan begränsning av annan politik.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 6. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

6.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 1 |
| (1) Gemenskapspolitiken när det gäller Europeiska unionens yttre gränser syftar till en integrerad förvaltning för att garantera en enhetlig och effektiv kontroll och övervakning, vilket är en förutsättning för den fria rörligheten för personer i Europeiska unionen och ett grundläggande inslag i ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför bör det fastställas gemensamma bestämmelser om vilka standarder och förfaranden som skall gälla för kontrollen av de yttre gränserna. | (1) Gemenskapspolitiken när det gäller Europeiska unionens yttre gränser syftar till en integrerad förvaltning för att garantera en enhetlig och effektiv kontroll och övervakning, vilket är en
  preventiv åtgärd för att förebygga människosmuggling, en
  förutsättning för den fria rörligheten för personer i Europeiska unionen och ett grundläggande inslag i ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför bör det fastställas gemensamma bestämmelser om vilka standarder och förfaranden som skall gälla för kontrollen av de yttre gränserna. |
| Ändring 2 |
| Skäl 6 |
| (6) Byrån bör tillhandahålla fortbildning på Europeisk nivå för personer som arbetar med utbildning av gränsbevakningspersonal i medlemsstaterna samt
  , för tjänstemän vid de behöriga nationella myndigheterna,
  kompletterande fortbildning och seminarier rörande kontroll och övervakning av de yttre gränserna
  och avlägsnande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna
  . | (6) Byrån bör tillhandahålla fortbildning på Europeisk nivå för personer som arbetar med utbildning av gränsbevakningspersonal i medlemsstaterna samt kompletterande fortbildning och seminarier rörande kontroll och övervakning av de yttre gränserna. |
| Ändring 3 |
| Skäl 7a (nytt) |
| | (7a) När den utför ovannämnda verksamhet bör byrån handla i överensstämmelse med de mål och prioriteringar som antagits av kommissionen i enlighet med artikel 12 i beslut 2002/463/EG (2) |
| Ändring 4 |
| Skäl 9 |
| (9) Byrån bör även bistå medlemsstaterna när
  förhållandena
  kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna. | (9) Byrån bör även bistå medlemsstaterna när
  exceptionella förhållanden
  kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna. |
| Ändring 5 |
| Skäl 10 |
| (10) I de flesta medlemsstater är det de myndigheter som har till uppgift att kontrollera de yttre gränserna som ansvarar för de operativa aspekterna av insatser för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna. Eftersom det finns ett klart fördel med att utföra detta arbete på europeisk nivå, bör byrån i enlighet med gemenskapens återvändandepolitik samordna och organisera medlemsstaternas insatser för återvändande och utarbeta god praxis för framskaffande av resehandlingar och för tredjelandsmedborgares återvändande från medlemsstaternas territorier. | utgår |
| Ändring 6 |
| Skäl 12 |
| (12) Med utgångspunkt i de erfarenheter som vunnits genom arbetet i den gemensamma enheten för personer som arbetar med frågor om de yttre gränserna och i de centrum som medlemsstaterna har inrättat för de olika aspekterna av kontroll och övervakning av land-, luft- och sjögränser, kan byrån inrätta egna särskilda avdelningar med ansvar för land-, luft- respektive sjögränser. | utgår |
| Ändring 7 |
| Skäl 16a (nytt) |
| | (16a) Byråns hantering av personuppgifter omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3). |
| Ändring 8 |
| Skäl 17 |
| (17) För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör kommissionen och medlemsstaterna vara företrädda i byråns styrelse. Denna styrelse bör ha de befogenheter som krävs för att kunna fastställa budgeten, kontrollera budgetens genomförande, anta relevanta finansiella bestämmelser, utarbeta öppna förfaranden för byråns beslutsfattande
  och utse den verkställande direktören
  . | (17) För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör kommissionen och medlemsstaterna vara företrädda i byråns styrelse. Denna styrelse bör ha de befogenheter som krävs för att kunna fastställa budgeten, kontrollera budgetens genomförande, anta relevanta finansiella bestämmelser
  och
  utarbeta öppna förfaranden för byråns beslutsfattande. |
| Ändring 9 |
| Skäl 18a (nytt) |
| | (18a) Kontrollen av de nationella gränserna bör även fortsättningsvis vara medlemsstaternas suveräna behörighet. |
| Ändring 10 |
| Skäl 19 |
| (19) Med hänsyn till att utmaningarna när det gäller att skapa en effektiv förvaltning av de yttre gränserna är i ständig förändring bör det föreskrivas en möjlighet att gradvis utvidga byråns verksamhetsområde. En sådan utvidgning av verksamhetsområdet kunde till exempel innebära att byrån ges i uppgift att utföra inspektioner vid de yttre gränserna och får ökade möjligheter till operativt samarbete med berörda tredje länder och internationella organisationer, med beaktande av Europeiska gemenskapens institutionella ram. Denna förordning bör vara tillämplig även på andra områden med anknytning till förvaltningen av de yttre gränserna på grundval av framtida förslag i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. | utgår |
| Ändring 11 |
| Skäl 20 |
| (20) En effektiv kontroll och övervakning av de yttre gränserna är en fråga av största betydelse för medlemsstaterna oavsett deras geografiska läge. Därför finns det behov av att främja solidariteten mellan medlemsstaterna på området för förvaltning av de yttre gränserna. Inrättandet av en byrå som hjälper medlemsstaterna med de operativa aspekterna av förvaltningen av de yttre gränserna
  , inklusive återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna,
  är ett viktigt steg i denna riktning. | (20) En effektiv kontroll och övervakning av de yttre gränserna är en fråga av största betydelse för medlemsstaterna oavsett deras geografiska läge. Därför finns det behov av att främjasolidariteten mellan medlemsstaterna på området för förvaltning av de yttre gränserna. Inrättandet av en byrå som hjälper medlemsstaterna med de operativa aspekterna av förvaltningen av de yttre gränserna är ett viktigt steg i denna riktning. |
| Ändring 12 |
| Skäl 26 |
| (26) Denna rättsakt respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i artikel 6.2 i Fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. | (26) Denna rättsakt respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i artikel 6.2 i Fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , särskilt artikel 19 i denna
  . |
| Ändring 13 |
| Artikel 1, punkt 2 |
| 2. Byrån
  skall
  underlätta tillämpningen av
  befintliga och framtida
  gemenskapsåtgärder rörande förvaltningen av de yttre gränserna genom att säkerställa samordning av medlemsstaternas insatser för att genomföra dessa åtgärder, och därigenom bidra till att personkontrollen vid och övervakningen av Europeiska unionens yttre gränser håller en effektiv, hög och enhetlig nivå. | 2. Inom ramen för sitt verksamhetsområde, som fastställs i artikel 2, skall
  byrån underlätta tillämpningen av gemenskapsåtgärder rörande förvaltningen av de yttre gränserna genom att säkerställa samordning av medlemsstaternas insatser för att genomföra dessa åtgärder, och därigenom bidra till att personkontrollen vid och övervakningen av Europeiska unionens yttre gränser håller en effektiv, hög och enhetlig nivå. |
| Ändring 14 |
| Artikel 2, led ba (nytt) |
| | ba) Genomföra inspektioner vid de yttre gränserna. |
| Ändring 15 |
| Artikel 2, led da (nytt) |
| | da) | Undersöka åtgärder för att garantera kompatibilitet hos den tekniska utrustningen. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 1

(1) Gemenskapspolitiken när det gäller Europeiska unionens yttre gränser syftar till en integrerad förvaltning för att garantera en enhetlig och effektiv kontroll och övervakning, vilket är en förutsättning för den fria rörligheten för personer i Europeiska unionen och ett grundläggande inslag i ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför bör det fastställas gemensamma bestämmelser om vilka standarder och förfaranden som skall gälla för kontrollen av de yttre gränserna.

(1) Gemenskapspolitiken när det gäller Europeiska unionens yttre gränser syftar till en integrerad förvaltning för att garantera en enhetlig och effektiv kontroll och övervakning, vilket är en
  preventiv åtgärd för att förebygga människosmuggling, en
  förutsättning för den fria rörligheten för personer i Europeiska unionen och ett grundläggande inslag i ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför bör det fastställas gemensamma bestämmelser om vilka standarder och förfaranden som skall gälla för kontrollen av de yttre gränserna.

Ändring 2

Skäl 6

(6) Byrån bör tillhandahålla fortbildning på Europeisk nivå för personer som arbetar med utbildning av gränsbevakningspersonal i medlemsstaterna samt
  , för tjänstemän vid de behöriga nationella myndigheterna,
  kompletterande fortbildning och seminarier rörande kontroll och övervakning av de yttre gränserna
  och avlägsnande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna
  .

(6) Byrån bör tillhandahålla fortbildning på Europeisk nivå för personer som arbetar med utbildning av gränsbevakningspersonal i medlemsstaterna samt kompletterande fortbildning och seminarier rörande kontroll och övervakning av de yttre gränserna.

Ändring 3

Skäl 7a (nytt)

(7a) När den utför ovannämnda verksamhet bör byrån handla i överensstämmelse med de mål och prioriteringar som antagits av kommissionen i enlighet med artikel 12 i beslut 2002/463/EG (2)

Ändring 4

Skäl 9

(9) Byrån bör även bistå medlemsstaterna när
  förhållandena
  kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna.

(9) Byrån bör även bistå medlemsstaterna när
  exceptionella förhållanden
  kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna.

Ändring 5

Skäl 10

(10) I de flesta medlemsstater är det de myndigheter som har till uppgift att kontrollera de yttre gränserna som ansvarar för de operativa aspekterna av insatser för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna. Eftersom det finns ett klart fördel med att utföra detta arbete på europeisk nivå, bör byrån i enlighet med gemenskapens återvändandepolitik samordna och organisera medlemsstaternas insatser för återvändande och utarbeta god praxis för framskaffande av resehandlingar och för tredjelandsmedborgares återvändande från medlemsstaternas territorier.

utgår

Ändring 6

Skäl 12

(12) Med utgångspunkt i de erfarenheter som vunnits genom arbetet i den gemensamma enheten för personer som arbetar med frågor om de yttre gränserna och i de centrum som medlemsstaterna har inrättat för de olika aspekterna av kontroll och övervakning av land-, luft- och sjögränser, kan byrån inrätta egna särskilda avdelningar med ansvar för land-, luft- respektive sjögränser.

utgår

Ändring 7

Skäl 16a (nytt)

(16a) Byråns hantering av personuppgifter omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3).

Ändring 8

Skäl 17

(17) För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör kommissionen och medlemsstaterna vara företrädda i byråns styrelse. Denna styrelse bör ha de befogenheter som krävs för att kunna fastställa budgeten, kontrollera budgetens genomförande, anta relevanta finansiella bestämmelser, utarbeta öppna förfaranden för byråns beslutsfattande
  och utse den verkställande direktören
  .

(17) För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör kommissionen och medlemsstaterna vara företrädda i byråns styrelse. Denna styrelse bör ha de befogenheter som krävs för att kunna fastställa budgeten, kontrollera budgetens genomförande, anta relevanta finansiella bestämmelser
  och
  utarbeta öppna förfaranden för byråns beslutsfattande.

Ändring 9

Skäl 18a (nytt)

(18a) Kontrollen av de nationella gränserna bör även fortsättningsvis vara medlemsstaternas suveräna behörighet.

Ändring 10

Skäl 19

(19) Med hänsyn till att utmaningarna när det gäller att skapa en effektiv förvaltning av de yttre gränserna är i ständig förändring bör det föreskrivas en möjlighet att gradvis utvidga byråns verksamhetsområde. En sådan utvidgning av verksamhetsområdet kunde till exempel innebära att byrån ges i uppgift att utföra inspektioner vid de yttre gränserna och får ökade möjligheter till operativt samarbete med berörda tredje länder och internationella organisationer, med beaktande av Europeiska gemenskapens institutionella ram. Denna förordning bör vara tillämplig även på andra områden med anknytning till förvaltningen av de yttre gränserna på grundval av framtida förslag i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

utgår

Ändring 11

Skäl 20

(20) En effektiv kontroll och övervakning av de yttre gränserna är en fråga av största betydelse för medlemsstaterna oavsett deras geografiska läge. Därför finns det behov av att främja solidariteten mellan medlemsstaterna på området för förvaltning av de yttre gränserna. Inrättandet av en byrå som hjälper medlemsstaterna med de operativa aspekterna av förvaltningen av de yttre gränserna
  , inklusive återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna,
  är ett viktigt steg i denna riktning.

(20) En effektiv kontroll och övervakning av de yttre gränserna är en fråga av största betydelse för medlemsstaterna oavsett deras geografiska läge. Därför finns det behov av att främjasolidariteten mellan medlemsstaterna på området för förvaltning av de yttre gränserna. Inrättandet av en byrå som hjälper medlemsstaterna med de operativa aspekterna av förvaltningen av de yttre gränserna är ett viktigt steg i denna riktning.

Ändring 12

Skäl 26

(26) Denna rättsakt respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i artikel 6.2 i Fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

(26) Denna rättsakt respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i artikel 6.2 i Fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , särskilt artikel 19 i denna
  .

Ändring 13

Artikel 1, punkt 2

2. Byrån
  skall
  underlätta tillämpningen av
  befintliga och framtida
  gemenskapsåtgärder rörande förvaltningen av de yttre gränserna genom att säkerställa samordning av medlemsstaternas insatser för att genomföra dessa åtgärder, och därigenom bidra till att personkontrollen vid och övervakningen av Europeiska unionens yttre gränser håller en effektiv, hög och enhetlig nivå.

2. Inom ramen för sitt verksamhetsområde, som fastställs i artikel 2, skall
  byrån underlätta tillämpningen av gemenskapsåtgärder rörande förvaltningen av de yttre gränserna genom att säkerställa samordning av medlemsstaternas insatser för att genomföra dessa åtgärder, och därigenom bidra till att personkontrollen vid och övervakningen av Europeiska unionens yttre gränser håller en effektiv, hög och enhetlig nivå.

Ändring 14

Artikel 2, led ba (nytt)

ba) Genomföra inspektioner vid de yttre gränserna.

Ändring 15

Artikel 2, led da (nytt)

da)

Ändring 16

Artikel 2, led f

| f) | Samordna det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller att avlägsna tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

f)

utgår

Ändring 17

Artikel 2, led fa (nytt)

| fa) | Studera behovet av och möjligheten att inrätta en europeisk gränsbevakningsstyrka. |
| --- | --- |

fa)

Ändring 18

Artikel 2, led fa (nytt)

| fa) | Bygga upp och samordna ett nätverk av sambandsmän för migrationsfrågor. |
| --- | --- |

fa)

Ändring 19

Artikel 3, punkt 2

2. För den praktiska organisationen av gemensamma insatser och pilotprojekt får byrån använda sig av de egna särskilda avdelningar som föreskrivs i artikel 13.

utgår

Ändring 20

Artikel 3, punkt 4

4. Byrån får fatta beslut om medfinansiering av sådana insatser och projekt som avses i punkt 1 via anslag ur dess egen budget i enlighet med de finansiella bestämmelser som gäller för byrån.

utgår

Ändring 21

Artikel 4, stycke 2

Byrån skall utarbeta både allmänna och särskilt anpassade riskanalyser, som skall överlämnas till rådet och kommissionen.

Byrån skall utarbeta både allmänna och särskilt anpassade riskanalyser, som skall överlämnas till
  Europaparlamentet,
  rådet och kommissionen.

Ändring 22

Artikel 5, stycke 2

Byrån skall även erbjuda tjänstemän vid medlemsstaternas behöriga myndigheter kompletterande fortbildning och seminarier i ämnen som rör kontroll och övervakning av de yttre gränserna
  samt tredjelandsmedborgares återvändande
  .

Byrån skall även erbjuda tjänstemän vid medlemsstaternas behöriga myndigheter kompletterande fortbildning och seminarier i ämnen som rör kontroll och övervakning av de yttre gränserna.

Ändring 23

Artikel 5, stycke 2a (nytt)

Byrån får dessutom, på begäran av medlemsstaternas myndigheter, hålla utbildningsseminarier om EU:s invandringspolitik och om de förfaranden som fastställts av de behöriga institutionerna.

Ändring 24

Artikel 6

Byrån skall följa upp utvecklingen inom forskning som är av relevans för kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna och vidarebefordra denna information till kommissionen och medlemsstaterna.

Byrån skall följa upp utvecklingen inom forskning som är av relevans för kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna och vidarebefordra denna information till
  Europaparlamentet,
  kommissionen och medlemsstaterna.

Ändring 25

Artikel 9

Artikel 9

Samarbete om återvändande

1. Byrån skall, under beaktande av gemenskapens politik för återvändande, samordna eller organisera medlemsstaters gemensamma insatser för återvändande. Byrån får använda gemenskapsmedel som är tillgängliga på området för återvändande.

2. Byrån skall identifiera god praxis när det gäller framskaffande av resehandlingar och avlägsnande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorier.

utgår

Ändring 26

Artikel 13

Artikel 13

Särskilda avdelningar

Byrån skall utvärdera behovet av och fatta beslut om inrättande av särskilda avdelningar i medlemsstaterna med deras samtycke.

Byråns särskilda avdelningar skall utarbeta god praxis med avseende på de särskilda typer av yttre gränser som de ansvarar för. Byrån skall se till att sådan god praxis är konsekvent och enhetlig.

Varje särskild avdelning skall varje år lägga fram en utförlig rapport för byrån om sin verksamhet och tillhandahålla alla andra typer av uppgifter som är av betydelse för samordningen av de operativa samarbetet.

utgår

Ändring 27

Artikel 14, punkt 3

3. Byråns personal skall bestå av ett begränsat antal tjänstemän och av nationella experter på området för kontroll och övervakning av de yttre gränserna som medlemsstaterna avdelar för att sköta ledningsuppgifterna. Övrig personal skall bestå av andra anställda som byrån vid behov anställer för de uppgifter som den skall utföra.

3. Byråns personal skall bestå av ett begränsat antal tjänstemän
  som utdelegeras av kommissionen
  och av nationella experter på området för kontroll och övervakning av de yttre gränserna som medlemsstaterna avdelar för att sköta ledningsuppgifterna. Övrig personal skall bestå av andra anställda som byrån vid behov anställer för de uppgifter som den skall utföra.

Ändring 28

Artikel 17, punkt 2, led a

| a) | utnämna den verkställande direktören efter förslag från kommissionen i enlighet med artikel 23, |
| --- | --- |

a)

utgår

Ändring 29

Artikel 17, punkt 2, led c

| c) | före den
  30 september
  varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, med tre fjärdedelars majoritet av dess ledamöter anta byråns arbetsprogram för det
  kommande
  året och översända det till Europaparlamentet, rådet, och kommissionen; detta arbetsprogram skall
  antas utan att
  gemenskapens årliga budgetförfarande
  eller
  gemenskapens lagstiftningsprogram på relevanta områden av förvaltningen av de yttre gränserna
  åsidosätts
  , |
| --- | --- |

c)

före den
  30 september
  varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, med tre fjärdedelars majoritet av dess ledamöter anta byråns arbetsprogram för det
  kommande
  året och översända det till Europaparlamentet, rådet, och kommissionen; detta arbetsprogram skall
  antas utan att
  gemenskapens årliga budgetförfarande
  eller
  gemenskapens lagstiftningsprogram på relevanta områden av förvaltningen av de yttre gränserna
  åsidosätts
  ,

| c) | före den
  31 januari
  varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, med tre fjärdedelars majoritet av dess ledamöter anta byråns
  förslag till
  arbetsprogram för det
  innevarande
  året och översända det till Europaparlamentet, rådet, och kommissionen; detta arbetsprogram skall
  färdigställas i ljuset av resultatet av
  gemenskapens årliga budgetförfarande
  . Det skall ta vederbörlig hänsyn till
  gemenskapens lagstiftningsprogram på relevanta områden av förvaltningen av de yttre gränserna, |
| --- | --- |

c)

före den
  31 januari
  varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, med tre fjärdedelars majoritet av dess ledamöter anta byråns
  förslag till
  arbetsprogram för det
  innevarande
  året och översända det till Europaparlamentet, rådet, och kommissionen; detta arbetsprogram skall
  färdigställas i ljuset av resultatet av
  gemenskapens årliga budgetförfarande
  . Det skall ta vederbörlig hänsyn till
  gemenskapens lagstiftningsprogram på relevanta områden av förvaltningen av de yttre gränserna,

Ändring 30

Artikel 17, punkt 2, led ha (nytt)

| ha) | underteckna samförståndsavtal med Europeiska polisakademin, Europeiska krigsmaterielagenturen, Europeiska sjösäkerhetsbyrån och andra organ som arbetar inom byråns verksamhetsområde om en klar ansvarsuppdelning, i syfte att undvika dubbelarbete. |
| --- | --- |

ha)

Ändring 31

Artikel 18, punkt 1

1. Styrelsen skall bestå av tolv ledamöter
  och två företrädare för kommissionen
  . Rådet skall utse
  ledamöterna
  och deras suppleanter som skall företräda ledamöterna i deras frånvaro.
  Kommissionen skall utse sina ledamöter och deras suppleanter.
  Mandatperioden skall vara fyra år. Mandatperioden skall kunna förlängas en gång.

1. Styrelsen skall bestå av tolv ledamöter. Rådet
  och kommissionen
  skall
  var och en för sig
  utse
  sex ledamöter
  och deras suppleanter som skall företräda ledamöterna i deras frånvaro. Mandatperioden skall vara fyra år. Mandatperioden skall kunna förlängas en gång.

Ändring 32

Artikel 18, punkt 1a (ny)

| 1a. | Styrelseledamöterna skall utses på grundval av sin erfarenhet inom gränsbevakningsområdet. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 33

Artikel 19

1. Styrelsen
  skall välja en ordförande och en vice ordförande bland sina ledamöter. Vice ordföranden skall ersätta ordföranden om han/hon har förhinder
  .

1.
  En av kommissionens företrädare skall vara ordförande i
  styrelsen.

2. Ordförandens och vice ordförandens mandatperiod skall löpa ut när uppdraget som styrelseledamot löper ut. Om inte annat följer av denna bestämmelse skall ordförandens och vice ordförandens mandatperioder vara två år. Mandatperioden skall kunna förlängas en gång.

Ändring 34

Artikel 22, punkt 1

1. Byrån skall ledas av den verkställande direktören, som skall vara fullständigt oavhängig i sin ämbetsutövning.
  Utan att det påverkar kommissionens eller styrelsens befogenheter får
  den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.

1. Byrån skall ledas av den verkställande direktören, som skall vara fullständigt oavhängig i sin ämbetsutövning. Den verkställande direktören
  får
  varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.

Ändring 35

Artikel 22, punkt 2

2. Europaparlamentet och rådet
  får
  uppmana byråns verkställande direktör att rapportera om utförandet av sina arbetsuppgifter.

2. Europaparlamentet
  (i enlighet med artikel 23a) eller rådet
  skall
  uppmana byråns verkställande direktör att rapportera om utförandet av sina arbetsuppgifter.

Ändring 36

Artikel 23, punkt 1

1. Kommissionen skall
  föreslå kandidater för tjänsten som verkställande direktör
  på grundval av en förteckning som upprättats efter det att tjänsten utannonserats i Europeiska unionens officiella tidning samt, om det bedöms som lämpligt, i pressen eller på Internet.

1. Kommissionen skall
  utnämna den verkställande direktören
  på grundval av en förteckning som upprättats efter det att tjänsten utannonserats i Europeiska unionens officiella tidning samt, om det bedöms som lämpligt, i pressen eller på Internet.

Ändring 37

Artikel 23, punkt 1a (ny)

| 1a. | Europaparlamentet kan höra kandidaterna före utnämningen och avge ett yttrande. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 38

Artikel 23, punkt 2

2. Byråns verkställande direktör skall utnämnas av
  styrelsen
  på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings- och ledningskompetens samt hans eller hennes relevanta erfarenheter när det gäller förvaltning av de yttre gränserna.
  Styrelsen skall fatta sitt beslut med tre fjärdedelars majoritet av dess röstberättigade ledamöter.

2. Byråns verkställande direktör skall utnämnas av
  kommissionen
  på grundval av meriter och dokumenterad förvaltningsoch ledningskompetens samt hans eller hennes relevanta erfarenheter när det gäller förvaltning av de yttre gränserna.

Befogenheten att avsätta den verkställande direktören skall ligga hos
  styrelsen, i enlighet med samma förfarande
  .

Befogenheten att avsätta den verkställande direktören skall ligga hos
  kommissionen
  .

Ändring 39

Artikel 23, punkterna 3-5

3. Den verkställande direktören skall biträdas av en vice verkställande direktör. Om den verkställande direktören är frånvarande eller har förhinder skall den vice verkställande direktören ersätta henne eller honom.

4. Byråns vice verkställande direktör skall efter förslag av den verkställande direktören utnämnas av styrelsen på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings- och ledningskompetens samt hans eller hennes relevanta erfarenheter när det gäller förvaltning av de yttre gränserna. Styrelsen skall fatta sitt beslut med tre fjärdedelars majoritet av dess röstberättigade ledamöter.

Befogenheten att avsätta den vice verkställande direktören skall ligga hos styrelsen, i enlighet med samma förfarande.

5. Mandatperioden för den verkställande direktören
  och den vice verkställande direktören
  skall vara fem år.
  På kommissionens förslag
  får mandatperioden
  förlängas
  med ytterligare en period på upp till högst fem år.

5. Mandatperioden för den verkställande direktören skall vara fem år.
  Kommissionen
  får
  förlänga
  mandatperioden med ytterligare en period på upp till högst fem år.

Ändring 40

Artikel 23a (ny)

Artikel 23a

Utfrågning i Europaparlamentet av den verkställande direktören

Varje år skall den verkställande direktören förelägga Europaparlamentet en allmän rapport om byråns verksamhet och presentera denna för parlamentet. Europaparlamentet får också när som helst begära att det skall hållas en utfrågning med den verkställande direktören om ett ämne med anknytning till byråns verksamhet.

Ändring 41

Artikel 24a (ny)

Artikel 24a

Arbetsspråk

Byrån skall själv fastställa vilka språk den skall arbeta på internt.

Ändring 42

Artikel 25a (ny)

Artikel 25a

Skydd av personuppgifter

1. Byråns hantering av personuppgifter skall omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001.

2. Senast sex månader efter det att denna förordning trätt i kraft skall styrelsen fastställa hur punkt 1 skall tillämpas i praktiken.

Ändring 43

Artikel 26, punkt 1, strecksats 4a (ny)

— Ett bidrag från värdmedlemsstaten.

Ändring 44

Artikel 26, punkt 3

3. Den verkställande direktören skall göra en beräkning av byråns intäkter och utgifter för påföljande räkenskapsår, och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en tjänsteförteckning.

3. Den verkställande direktören skall göra en beräkning av byråns intäkter och utgifter för påföljande räkenskapsår, och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en
  preliminär
  tjänsteförteckning.

Ändring 45

Artikel 26, punkt 6

6. Beräkningarna skall vidarebefordras av kommissionen till Europaparlamentet och rådet (nedan budgetmyndigheten ) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget.

6. Beräkningarna
  och den preliminära tjänsteförteckningen
  skall vidarebefordras av kommissionen till Europaparlamentet och rådet (nedan budgetmyndigheten ) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget.

Ändring 46

Artikel 26, punkt 11, stycke 2

Om en avdelning inom
  budgetmyndigheten
  har meddelat att
  den har för avsikt att avge ett yttrande
  ,
  skall
  den
  vidarebefordra detta yttrande till styrelsen inom sex veckor från underrättelsen om projektet.

Budgetmyndigheten
  skall meddela byrån om
  den har för avsikt att avge ett yttrande
  . Den
  skall vidarebefordra detta yttrande till styrelsen inom sex veckor från underrättelsen om projektet.
  Styrelsen skall skjuta upp genomförandet av det berörda projektet till det att yttrandet har avgetts.

Ändring 47

Artikel 29, punkt 1

1. Styrelsen skall beställa en oberoende extern utvärdering av förordningens tillämpning senast
  tre år
  efter det att byrån inlett sin verksamhet och
  vart femte år
  därefter.

1. Styrelsen skall beställa en oberoende extern utvärdering av förordningens tillämpning senast
  två år
  efter det att byrån inlett sin verksamhet och
  vartannat år
  därefter
  och då särskilt betona respekten för de grundläggande rättigheterna
  .

Ändring 48

Artikel 29, punkt 1a (ny)

| 1a. | Den första utvärderingen skall också innehålla byråns uppfattning om behovet av och möjligheten att inrätta en europeisk gränsbevakningsstyrka. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 49

Artikel 29, punkt 2

2. I utvärderingen skall det granskas hur effektivt byrån utför sina uppgifter. Byråns betydelse och dess arbetssätt skall också bedömas. I utvärderingen skall hänsyn tas till synpunkter hos intressenter både på gemenskapsnivå och på det nationella planet.

2. I utvärderingen skall det granskas hur effektivt byrån utför sina uppgifter. Byråns betydelse
  , dess mervärde
  och dess arbetssätt skall också bedömas. I utvärderingen skall hänsyn tas till synpunkter hos intressenter både på gemenskapsnivå och på det nationella planet.

Ändring 50

Artikel 29, punkt 3

3. Styrelsen skall ta emot utvärderingsresultaten och utfärda rekommendationer om hur förordningen, byrån och dess arbetsmetoder bör ändras, och lägga fram dessa för kommissionen, som
  får
  översända dem tillsammans med sitt eget yttrande och lämpliga förslag till rådet. En åtgärdsplan med tidsschema skall bifogas vid behov. Utvärderingsresultaten och rekommendationerna skall offentliggöras.

3. Styrelsen skall ta emot utvärderingsresultaten och utfärda rekommendationer om hur förordningen, byrån och dess arbetsmetoder bör ändras, och lägga fram dessa för kommissionen, som
  skall
  översända dem tillsammans med sitt eget yttrande och lämpliga förslag till
  Europaparlamentet och
  rådet. En åtgärdsplan med tidsschema skall bifogas vid behov. Utvärderingsresultaten och rekommendationerna skall offentliggöras.

Ändring 51

Artikel 30

Styrelsen skall anta byråns finansiella regler efter samråd med kommissionen. Styrelsen får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget endast om byråns särskilda förvaltningsbehov kräver detta och efter det att kommissionen gett sitt godkännande.

Styrelsen skall anta byråns finansiella regler efter samråd med kommissionen. Styrelsen får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget endast om byråns särskilda förvaltningsbehov kräver detta och efter det att kommissionen gett sitt godkännande.
  Budgetmyndigheten skall vederbörligen informeras om sådana avvikelser.

Ändring 52

Artikel 31

Denna förordning träder i kraft
  den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Byrån skall inleda sin verksamhet den 1 januari 2005.

Denna förordning träder i kraft
  när det har beslutats var byrån skall ha sitt definitiva säte
  .

Beslutet om byråns säte skall fattas enligt ett förfarande där intresserade medlemsstater får uppge vad de är beredda att erbjuda för typ av bidrag till byrån. De skall bland annat ange om de är villiga att tillhandahålla en byggnad, om det kan bli fråga om andra typer av bidrag från medlemsstatens sida och vilken sakkunskap som finns tillgänglig i medlemsstaten inom byråns verksamhetsområde.

Rådet skall fatta beslut om byråns säte senast den 31 december 2004. Den medlemsstat där byrån skall vara placerad skall bidra ekonomiskt till dess upprättande.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  
  Rådets beslut 2002/463/EG av den 13 juni 2002 om antagande av ett handlingsprogram för administrativt samarbete om yttre gränser, visering, asyl och invandring (Argoprogrammet) (EGT L 161, 19.6.2002, s. 11).

(3)  

  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

P5_TA(2004)0152

Samordna arbets-, familje- och privatlivet

Europaparlamentets resolution om möjligheterna att förena yrkesliv med familje- och privatliv (2003/2129(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 1983 om gemenskapens familjepolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 1983 om gemenskapens familjepolitik (1),

| — | med beaktande av slutsatserna från det rådsmöte om familjepolitik som ministrarna med ansvar för familjefrågor höll den 29 september 1989 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det rådsmöte om familjepolitik som ministrarna med ansvar för familjefrågor höll den 29 september 1989 (2),

| — | med beaktande av rådets rekommendation 92/241/EEG av den 31 mars 1992 om barnomsorg (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 92/241/EEG av den 31 mars 1992 om barnomsorg (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 1994 om skydd av familjen och familjeliknande samlevnadsformer under det internationella familjeåret (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 1994 om skydd av familjen och familjeliknande samlevnadsformer under det internationella familjeåret (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 januari 1999 om familjens och barnens värn (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 januari 1999 om familjens och barnens värn (7),

| — | med beaktande av resolutionen av rådet och ministrarna för sysselsättning och socialpolitik, församlade i rådet av den 29 juni 2000 om balans mellan kvinnor och män i deltagandet i arbets- och familjelivet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av rådet och ministrarna för sysselsättning och socialpolitik, församlade i rådet av den 29 juni 2000 om balans mellan kvinnor och män i deltagandet i arbets- och familjelivet (8),

| — | med beaktande av artikel 9 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av indikatorerna om sambandet mellan yrkesliv och familjeliv som Europeiska rådet antog 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av indikatorerna om sambandet mellan yrkesliv och familjeliv som Europeiska rådet antog 2000,

| — | med beaktande av kommissionens och rådets gemensamma rapport från mars 2003 om stöd till de nationella strategierna för framtida hälso- och sjukvård och äldreomsorg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och rådets gemensamma rapport från mars 2003 om stöd till de nationella strategierna för framtida hälso- och sjukvård och äldreomsorg,

| — | med beaktande av att 2004 utropats till internationellt familjeår, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att 2004 utropats till internationellt familjeår,

| — | med beaktande av den tionde årsdagen 2004 av ”Internationella familjedagen” som har firats varje år (den 15 maj) sedan den inrättades av FN:s generalförsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tionde årsdagen 2004 av ”Internationella familjedagen” som har firats varje år (den 15 maj) sedan den inrättades av FN:s generalförsamling,

| — | med beaktande av artikel 136, artikel 137.1 och artikel 141.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 136, artikel 137.1 och artikel 141.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0092/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0092/2004), och av följande skäl:

| A. | Ett av Europeiska gemenskapens mål är främjande av sysselsättningen och förbättring av levnads- och arbetsvillkoren. |
| --- | --- |

A.

Ett av Europeiska gemenskapens mål är främjande av sysselsättningen och förbättring av levnads- och arbetsvillkoren.

| B. | Europeiska gemenskapen stöder och kompletterar medlemsstaternas åtgärder för att uppnå målen enligt artikel 136 i EG-fördraget, särskilt vad beträffar jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män i arbetslivet. |
| --- | --- |

B.

Europeiska gemenskapen stöder och kompletterar medlemsstaternas åtgärder för att uppnå målen enligt artikel 136 i EG-fördraget, särskilt vad beträffar jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män i arbetslivet.

| C. | Mot bakgrund av artikel 141.3 i EG-fördraget är det viktigt att skydda både manliga och kvinnliga arbetstagare när de utövar sina rättigheter i samband med faderskap, moderskap eller förenandet av yrkes- och familjeliv. |
| --- | --- |

C.

Mot bakgrund av artikel 141.3 i EG-fördraget är det viktigt att skydda både manliga och kvinnliga arbetstagare när de utövar sina rättigheter i samband med faderskap, moderskap eller förenandet av yrkes- och familjeliv.

| D. | Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 enades man om att det är viktigt att förbättra jämställdheten på alla nivåer, framför allt för att öka möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv. Dessa åtgärder skulle leda till att andelen yrkesverksamma kvinnor 2010 skulle överstiga 60 procent. |
| --- | --- |

D.

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 enades man om att det är viktigt att förbättra jämställdheten på alla nivåer, framför allt för att öka möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv. Dessa åtgärder skulle leda till att andelen yrkesverksamma kvinnor 2010 skulle överstiga 60 procent.

| E. | Vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 fastställdes det att medlemsstaterna skall undanröja hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och senast 2010 ha en barnomsorg som kan ta emot minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre år. Parlamentet anser att barnomsorg skall finnas tillgänglig i lika stor utsträckning både i städer och på landsbygden. |
| --- | --- |

E.

Vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 fastställdes det att medlemsstaterna skall undanröja hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och senast 2010 ha en barnomsorg som kan ta emot minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre år. Parlamentet anser att barnomsorg skall finnas tillgänglig i lika stor utsträckning både i städer och på landsbygden.

| F. | Medlemsstaterna har, enligt handlingsplanen från Peking, åtagit sig att ge kvinnor och män möjlighet att förena ansvaret för familjen och ansvaret gentemot yrkeslivet. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna har, enligt handlingsplanen från Peking, åtagit sig att ge kvinnor och män möjlighet att förena ansvaret för familjen och ansvaret gentemot yrkeslivet.

| G. | Om det finns möjlighet att förena yrkes- och familjelivet bidrar det till att män och kvinnor utvecklas, att andelen yrkesverksamma kvinnor ökar och således även den totala förvärvsfrekvensen samt födelsetalet. |
| --- | --- |

G.

Om det finns möjlighet att förena yrkes- och familjelivet bidrar det till att män och kvinnor utvecklas, att andelen yrkesverksamma kvinnor ökar och således även den totala förvärvsfrekvensen samt födelsetalet.

| H. | Företagen bör tänka på att det måste finnas möjligheter att förena livets olika perioder och att det inte innebär en kostnad för dem, utan en god investering som på lång sikt gynnar tillväxten. |
| --- | --- |

H.

Företagen bör tänka på att det måste finnas möjligheter att förena livets olika perioder och att det inte innebär en kostnad för dem, utan en god investering som på lång sikt gynnar tillväxten.

| I. | Även om kvinnorna har barn måste de kunna välja om de vill arbeta eller stanna hemma. |
| --- | --- |

I.

Även om kvinnorna har barn måste de kunna välja om de vill arbeta eller stanna hemma.

| J. | Barnens rättigheter måste vara en av grundvalarna i familjepolitiken. |
| --- | --- |

J.

Barnens rättigheter måste vara en av grundvalarna i familjepolitiken.

| K. | Inom Europeiska unionen är 17 procent av befolkningen under 15 år och 16 procent över 65 år. 10—12 procent av befolkningen har någon form av handikapp. Dessutom lider minst 15 procent av barnen av särskilda inlärningssvårigheter, i varierande skala, (dyslexi, dyspraxi, dyskalkyli, koncentrationssvårigheter). |
| --- | --- |

K.

Inom Europeiska unionen är 17 procent av befolkningen under 15 år och 16 procent över 65 år. 10—12 procent av befolkningen har någon form av handikapp. Dessutom lider minst 15 procent av barnen av särskilda inlärningssvårigheter, i varierande skala, (dyslexi, dyspraxi, dyskalkyli, koncentrationssvårigheter).

| 1. | Europaparlamentet betonar att den europeiska sysselsättningsstrategin och Lissabonstrategin syftar till att öka sysselsättningen bland kvinnor och män och främja de sociala förändringar som krävs för ökad sysselsättning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förtydliga sysselsättningsriktlinjerna genom att förbättra läsbarheten av handlingsplaner som möjliggör samfinansiering av aktiva jämställdhetsåtgärder på de nationella arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att den europeiska sysselsättningsstrategin och Lissabonstrategin syftar till att öka sysselsättningen bland kvinnor och män och främja de sociala förändringar som krävs för ökad sysselsättning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förtydliga sysselsättningsriktlinjerna genom att förbättra läsbarheten av handlingsplaner som möjliggör samfinansiering av aktiva jämställdhetsåtgärder på de nationella arbetsmarknaderna.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att antagandet av politiska strategier och vidtagandet av åtgärder för att göra det möjligt att förena yrkes- och privatliv på ett avgörande sätt också bidrar till att tackla det demografiska problem som merparten av medlemsstaterna står inför. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att antagandet av politiska strategier och vidtagandet av åtgärder för att göra det möjligt att förena yrkes- och privatliv på ett avgörande sätt också bidrar till att tackla det demografiska problem som merparten av medlemsstaterna står inför.

| 3. | Europaparlamentet anser att familjepolitiken måste skapa förutsättningar för föräldrarna att tillbringa mer tid med sina barn. En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och vård av eget barn skulle i många fall medföra förbättrad kontakt mellan föräldrar och barn, och även ge positiva effekter på familjebildningen och familjestabiliteten. Parlamentet anser att en generell arbetstidsförkortning per dag är det bästa sättet att förena arbets- och familjelivet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att familjepolitiken måste skapa förutsättningar för föräldrarna att tillbringa mer tid med sina barn. En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och vård av eget barn skulle i många fall medföra förbättrad kontakt mellan föräldrar och barn, och även ge positiva effekter på familjebildningen och familjestabiliteten. Parlamentet anser att en generell arbetstidsförkortning per dag är det bästa sättet att förena arbets- och familjelivet.

| 4. | Europaparlamentet är övertygat om att de stora löneskillnaderna mellan kvinnor och män är en av de främsta orsakerna till, och en följd av, den för närvarande ojämlika arbetsfördelningen och arbetsvärderingen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är övertygat om att de stora löneskillnaderna mellan kvinnor och män är en av de främsta orsakerna till, och en följd av, den för närvarande ojämlika arbetsfördelningen och arbetsvärderingen.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att, på basis av de indikatorer om förenandet av yrkesliv och familjeliv som antogs av Europeiska rådet 2000, utarbeta en uppföljningsrapport om situationen i medlemsstaterna och anslutningsländerna och uppmuntrar samtidigt medlemsstaterna att utveckla olika samarbetsformer och nätverk för utbyte av goda metoder för att få exakt kunskap om den verkliga situationen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att, på basis av de indikatorer om förenandet av yrkesliv och familjeliv som antogs av Europeiska rådet 2000, utarbeta en uppföljningsrapport om situationen i medlemsstaterna och anslutningsländerna och uppmuntrar samtidigt medlemsstaterna att utveckla olika samarbetsformer och nätverk för utbyte av goda metoder för att få exakt kunskap om den verkliga situationen.

| 6. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna och anslutningsländerna ser över sina nationella system för insamling av uppgifter och att systemen fortlöpande uppdateras så att statistik över de nya indikatorerna som antogs av Europeiska rådet 2000 kan tillhandahållas varje år. Vidare begär parlamentet att medlemsstaterna och anslutningsländerna upprättar webbplatser på internet där databanker om befintliga stödstrukturer sammanförs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna och anslutningsländerna ser över sina nationella system för insamling av uppgifter och att systemen fortlöpande uppdateras så att statistik över de nya indikatorerna som antogs av Europeiska rådet 2000 kan tillhandahållas varje år. Vidare begär parlamentet att medlemsstaterna och anslutningsländerna upprättar webbplatser på internet där databanker om befintliga stödstrukturer sammanförs.

| | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och anslutningsländerna att analysera de effekter som deras politik har på familjen (”family mainstreaming”) och begär samtidigt att de gör åtskillnad mellan integreringen av jämställdhetsperspektivet (”gender mainstreaming”) och politikens effekt på familjen (”family mainstreaming”). Parlamentet uppmanar också kommissionen att i sitt meddelande om ”konsekvensanalysen” för 2002 (KOM(2002) 276), beakta de olika familjeaspekterna och familjedefinitionerna när man fastställer de sociala konsekvenserna av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och anslutningsländerna att analysera de effekter som deras politik har på familjen (”family mainstreaming”) och begär samtidigt att de gör åtskillnad mellan integreringen av jämställdhetsperspektivet (”gender mainstreaming”) och politikens effekt på familjen (”family mainstreaming”). Parlamentet uppmanar också kommissionen att i sitt meddelande om ”konsekvensanalysen” för 2002 (KOM(2002) 276), beakta de olika familjeaspekterna och familjedefinitionerna när man fastställer de sociala konsekvenserna av de föreslagna åtgärderna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att utarbeta ett ramdirektiv från Europaparlamentet och rådet om möjligheterna att förena yrkesliv med familje — och privatliv, i syfte att genomföra rådets resolution av den 29 juni 2000 och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att utarbeta ett ramdirektiv från Europaparlamentet och rådet om möjligheterna att förena yrkesliv med familje — och privatliv, i syfte att genomföra rådets resolution av den 29 juni 2000 och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att med hjälp av innovativa lösningar när det gäller arbetstid och arbetets organisation underlätta för sin personal att i ett livstidsperspektiv förena yrkesliv med familje- och privatliv enligt principen att kvinnor och män skall ha lika rättigheter och skyldigheter. De uppmanar även att se till att minimikravet för gemenskapens regelverk på det socialpolitiska området helt skall avspeglas i arbetsvillkoren för den egna personalen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att med hjälp av innovativa lösningar när det gäller arbetstid och arbetets organisation underlätta för sin personal att i ett livstidsperspektiv förena yrkesliv med familje- och privatliv enligt principen att kvinnor och män skall ha lika rättigheter och skyldigheter. De uppmanar även att se till att minimikravet för gemenskapens regelverk på det socialpolitiska området helt skall avspeglas i arbetsvillkoren för den egna personalen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de europeiska arbetsmarknadsparterna, medlemsstaterna, icke-statliga organisationer och företrädare för Europaparlamentets behöriga utskott anordna en årlig konferens om möjligheterna att förena yrkesliv och familjeliv, i syfte att utvärdera de framsteg som gjorts samt undersöka och åtgärda kvarstående problem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de europeiska arbetsmarknadsparterna, medlemsstaterna, icke-statliga organisationer och företrädare för Europaparlamentets behöriga utskott anordna en årlig konferens om möjligheterna att förena yrkesliv och familjeliv, i syfte att utvärdera de framsteg som gjorts samt undersöka och åtgärda kvarstående problem.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att leda arbetet för att öka medvetenheten och införa pilotåtgärder som medger ett balanserat deltagande av kvinnor och män i såväl yrkeslivet som familjelivet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att leda arbetet för att öka medvetenheten och införa pilotåtgärder som medger ett balanserat deltagande av kvinnor och män i såväl yrkeslivet som familjelivet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och anslutningsländerna att främja informationskampanjer och kampanjer för att skapa en mer positiv inställning i fråga om en bättre fördelning av familjeansvaret bland par, dels hos allmänheten som helhet, dels hos särskilda målgrupper. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och anslutningsländerna att främja informationskampanjer och kampanjer för att skapa en mer positiv inställning i fråga om en bättre fördelning av familjeansvaret bland par, dels hos allmänheten som helhet, dels hos särskilda målgrupper.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att också privata hushåll kan vara kvalificerade arbetsplatser inom området hushållsarbete, barnuppfostran och barnomsorg och uppmanar medlemsstaterna att främja yrkesbeskrivningen hushållsarbete. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att också privata hushåll kan vara kvalificerade arbetsplatser inom området hushållsarbete, barnuppfostran och barnomsorg och uppmanar medlemsstaterna att främja yrkesbeskrivningen hushållsarbete.

| 14. | Europaparlamentet föreslår att det i varje medlemsstat och anslutningsland ges ut en informationsbroschyr som riktar sig till arbetsmarknadens parter, företagsledare, personalchefer och arbetstagare. Broschyren skall innehålla exempel på goda metoder som syftar till att man bättre skall kunna förena arbetslivet med familjelivet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet föreslår att det i varje medlemsstat och anslutningsland ges ut en informationsbroschyr som riktar sig till arbetsmarknadens parter, företagsledare, personalchefer och arbetstagare. Broschyren skall innehålla exempel på goda metoder som syftar till att man bättre skall kunna förena arbetslivet med familjelivet.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att man samtidigt som man ger föräldrar stöd för barnomsorg och för andra personer i behov av omsorg i form av ett regelbundet bidrag, skattelättnader eller skatteavdrag måste söka nya vägar som erbjuder föräldrar större valfrihet, bl.a. i form av kontantbidrag eller kuponger (s.k. vouchers för barnomsorg och skola, för anställning av ”vårdare” i hemmet, tjänstekuponger). Därutöver skall de som väljer att arbeta med familjearbete och barnuppfostran ha samma sociala trygghet när de blir gamla som förvärvsarbetande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att man samtidigt som man ger föräldrar stöd för barnomsorg och för andra personer i behov av omsorg i form av ett regelbundet bidrag, skattelättnader eller skatteavdrag måste söka nya vägar som erbjuder föräldrar större valfrihet, bl.a. i form av kontantbidrag eller kuponger (s.k. vouchers för barnomsorg och skola, för anställning av ”vårdare” i hemmet, tjänstekuponger). Därutöver skall de som väljer att arbeta med familjearbete och barnuppfostran ha samma sociala trygghet när de blir gamla som förvärvsarbetande.

| 16. | Europaparlamentet förespråkar en skattepolitik som inte diskriminerar familjer och som inte straffar familjerna på grund av deras storlek. Europaparlamentet välkomnar den politik som i socialt syfte och med framgång förts av medlemsstater och regionala och kommunala myndigheter inom respektive ansvarsområden. Om man i denna skatte- och avgiftspolitik skulle göra vissa åtskillnader, anser Europaparlamentet, utan att detta inkräktar på subsidiaritetsprincipen, att denna diskriminering måste vara positiv, till förmån för familjen och dess integrerande funktion, aldrig negativ, till nackdel för familjen och familjestorleken. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förespråkar en skattepolitik som inte diskriminerar familjer och som inte straffar familjerna på grund av deras storlek. Europaparlamentet välkomnar den politik som i socialt syfte och med framgång förts av medlemsstater och regionala och kommunala myndigheter inom respektive ansvarsområden. Om man i denna skatte- och avgiftspolitik skulle göra vissa åtskillnader, anser Europaparlamentet, utan att detta inkräktar på subsidiaritetsprincipen, att denna diskriminering måste vara positiv, till förmån för familjen och dess integrerande funktion, aldrig negativ, till nackdel för familjen och familjestorleken.

| 17. | Europaparlamentet understryker även att det krävs särskilda bidrag i alla medlemsstater och anslutningsländer, i synnerhet för handikappade barn, stora hushåll eller vid flerbarnsfödsel och för att stödja familjer med låg inkomst som ansvarar för minst tre barn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker även att det krävs särskilda bidrag i alla medlemsstater och anslutningsländer, i synnerhet för handikappade barn, stora hushåll eller vid flerbarnsfödsel och för att stödja familjer med låg inkomst som ansvarar för minst tre barn.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att ensamstående föräldrar, oftast kvinnor, har särskilda behov och begär därför att medlemsstaterna och anslutningsländerna ökar stödet till dessa familjer, ser till att tiden under vilken man är sysselsatt med barnuppfostran får tillgodoräknas i högre grad och garanterar en individualisering av den sociala tryggheten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att ensamstående föräldrar, oftast kvinnor, har särskilda behov och begär därför att medlemsstaterna och anslutningsländerna ökar stödet till dessa familjer, ser till att tiden under vilken man är sysselsatt med barnuppfostran får tillgodoräknas i högre grad och garanterar en individualisering av den sociala tryggheten.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och anslutningsländerna att uppmuntra företag att föra en familjeinriktad personalpolitik inom ramen för en ”översyn för att skapa ett familjevänligt arbetsliv”. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och anslutningsländerna att uppmuntra företag att föra en familjeinriktad personalpolitik inom ramen för en ”översyn för att skapa ett familjevänligt arbetsliv”.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsländerna att ha i åtanke att staten skall stå för en del av de kostnader som företagen har för familjeförsörjande arbetstagare, t.ex. kan de insatser som omfattas av skatterabatten uppmuntra till deltidsarbete, till att företagen tar på sig en del av barnomsorgskostnaderna och till anställning av vikarier i samband med föräldraledighet, m.m. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsländerna att ha i åtanke att staten skall stå för en del av de kostnader som företagen har för familjeförsörjande arbetstagare, t.ex. kan de insatser som omfattas av skatterabatten uppmuntra till deltidsarbete, till att företagen tar på sig en del av barnomsorgskostnaderna och till anställning av vikarier i samband med föräldraledighet, m.m.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona som verkligen fordrar att medlemsstaterna undanröjer hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och ser till att senast 2010 ha en barnomsorg som kan ta emot minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och minst 33 % av barnen under tre år. Parlamentet betonar dock att de nationella, regionala eller lokala myndigheterna för att uppnå dessa mål skall höja bidragen för att upprätta eller få i gång en barnomsorg som föräldrar har råd att betala och som håller en hög kvalitet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona som verkligen fordrar att medlemsstaterna undanröjer hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och ser till att senast 2010 ha en barnomsorg som kan ta emot minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och minst 33 % av barnen under tre år. Parlamentet betonar dock att de nationella, regionala eller lokala myndigheterna för att uppnå dessa mål skall höja bidragen för att upprätta eller få i gång en barnomsorg som föräldrar har råd att betala och som håller en hög kvalitet.

| 22. | Europaparlamentet är djupt oroat över arbets- och familjesituationen i de nya medlemsstaterna, där barnomsorgen varit föremål för omfattande nedskärningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är djupt oroat över arbets- och familjesituationen i de nya medlemsstaterna, där barnomsorgen varit föremål för omfattande nedskärningar.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsländerna och anslutningsländerna att uppmuntra flexibilitet och mångfald i barn- och äldreomsorgen och i annan omsorgsverksamhet i syfte att öka valmöjligheterna och anpassa sig till barnens och deras föräldrars olika önskemål, behov och omständigheter (särskild för barn med särskilda behov). Detta innebär även att det skall finnas tillgång till sådan omsorg i alla områden och regioner i medlemsstaterna och anslutningsländerna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsländerna och anslutningsländerna att uppmuntra flexibilitet och mångfald i barn- och äldreomsorgen och i annan omsorgsverksamhet i syfte att öka valmöjligheterna och anpassa sig till barnens och deras föräldrars olika önskemål, behov och omständigheter (särskild för barn med särskilda behov). Detta innebär även att det skall finnas tillgång till sådan omsorg i alla områden och regioner i medlemsstaterna och anslutningsländerna.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar dessutom de nationella, regionala och lokala myndigheterna, arbetsmarknadens parter, företagen samt andra behöriga organ att underlätta utvecklingen av mycket små daghem som är anslutna till ett eller flera företag och flexibla arbetstider som kan anpassas till skolscheman (förutom aktiviteter utanför skolan och organiserad läxläsning) och stadsrytmen (framför allt tjänsteinrättningarnas och affärernas öppettider, kollektivtrafikens tidtabeller etc.) |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmuntrar dessutom de nationella, regionala och lokala myndigheterna, arbetsmarknadens parter, företagen samt andra behöriga organ att underlätta utvecklingen av mycket små daghem som är anslutna till ett eller flera företag och flexibla arbetstider som kan anpassas till skolscheman (förutom aktiviteter utanför skolan och organiserad läxläsning) och stadsrytmen (framför allt tjänsteinrättningarnas och affärernas öppettider, kollektivtrafikens tidtabeller etc.)

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar, utan att detta påverkar subsidiaritetsprincipen, att medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter inom respektive ansvarsområden utformar och driver en familjevänlig stads- och bostadspolitik och främjar humana och integrerande stadsmiljöer med en lokal dimension och med miljöer som kan tillgodose de grundläggande behov som flergenerationsfamiljer (barn och ungdomar, yrkesaktiva och pensionärer) har, på villkor som tar mer hänsyn till skolgång eller arbete och privat- och familjeliv. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar, utan att detta påverkar subsidiaritetsprincipen, att medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter inom respektive ansvarsområden utformar och driver en familjevänlig stads- och bostadspolitik och främjar humana och integrerande stadsmiljöer med en lokal dimension och med miljöer som kan tillgodose de grundläggande behov som flergenerationsfamiljer (barn och ungdomar, yrkesaktiva och pensionärer) har, på villkor som tar mer hänsyn till skolgång eller arbete och privat- och familjeliv.

| 26. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna och anslutningsländerna underlättar möjligheten till föräldraledighet som är delvis icke överförbar, samtidigt som föräldrarnas fria val måste respekteras. De bör även underlätta möjligheten till annan långvarig ledighet, särskilt längre avbrott i yrkeslivet, men också särskild kortvarig ledighet (ledighet i samband med amning, ledighet för vård av sjuk familjemedlem), som syftar till att skapa en viss flexibilitet i reglerna för ledighet för att underlätta för personer på väg tillbaka till arbetslivet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna och anslutningsländerna underlättar möjligheten till föräldraledighet som är delvis icke överförbar, samtidigt som föräldrarnas fria val måste respekteras. De bör även underlätta möjligheten till annan långvarig ledighet, särskilt längre avbrott i yrkeslivet, men också särskild kortvarig ledighet (ledighet i samband med amning, ledighet för vård av sjuk familjemedlem), som syftar till att skapa en viss flexibilitet i reglerna för ledighet för att underlätta för personer på väg tillbaka till arbetslivet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och anslutningsstaterna att till fullo införliva direktiv 75/117/EEG om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män (9) för att ett beslut om föräldraledighet och liknande ledigheter kan fattas på grundval av lika ersättning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och anslutningsstaterna att till fullo införliva direktiv 75/117/EEG om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män (9) för att ett beslut om föräldraledighet och liknande ledigheter kan fattas på grundval av lika ersättning.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar till en ökning av åtgärder med syfte att ge utbildning och fortbildning för att säkerställa att personer på väg tillbaka till arbetslivet och som återkommer efter en karenstid införlivas på arbetsmarknaden. Parlamentet konstaterar att man i sådana fall särskilt måste se till att erbjudanden om yrkesmässig fortbildning under föräldraledigheten tas i betraktande. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar till en ökning av åtgärder med syfte att ge utbildning och fortbildning för att säkerställa att personer på väg tillbaka till arbetslivet och som återkommer efter en karenstid införlivas på arbetsmarknaden. Parlamentet konstaterar att man i sådana fall särskilt måste se till att erbjudanden om yrkesmässig fortbildning under föräldraledigheten tas i betraktande.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att kompetensutveckling under hela yrkeslivet, och kvinnors deltagande i informationssamhället, endast är möjlig om det finns ekonomiska förutsättningar för tjänstledighet för utbildning, antingen genom offentliga medel eller genom anställningsrelaterade överenskommelser. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att kompetensutveckling under hela yrkeslivet, och kvinnors deltagande i informationssamhället, endast är möjlig om det finns ekonomiska förutsättningar för tjänstledighet för utbildning, antingen genom offentliga medel eller genom anställningsrelaterade överenskommelser.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av flexibla arbetstider och distansarbete då det är möjligt, så att arbetstagare kan uppfylla sina åtaganden i yrkeslivet, hemmet och vad gäller utbildningen för att skapa en balans mellan arbetstagarens och arbetsgivarens intressen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker vikten av flexibla arbetstider och distansarbete då det är möjligt, så att arbetstagare kan uppfylla sina åtaganden i yrkeslivet, hemmet och vad gäller utbildningen för att skapa en balans mellan arbetstagarens och arbetsgivarens intressen.

| 31. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt för både kvinnor och män att kvalitativt deltidsarbete främjas. Parlamentet betonar samtidigt att deltidsarbete endast kan förena familje- och yrkeslivet och främja jämlikheten om möjlighet till deltidsarbete finns på alla kompetensnivåer, om karriärmöjligheterna inte påverkas negativt på lång sikt, om den sociala skyddsnivån är rimlig och arbetsbördan inte oöverstiglig. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt för både kvinnor och män att kvalitativt deltidsarbete främjas. Parlamentet betonar samtidigt att deltidsarbete endast kan förena familje- och yrkeslivet och främja jämlikheten om möjlighet till deltidsarbete finns på alla kompetensnivåer, om karriärmöjligheterna inte påverkas negativt på lång sikt, om den sociala skyddsnivån är rimlig och arbetsbördan inte oöverstiglig.

| 32. | Europaparlamentet kritiserar det faktum att stödet till de allra äldsta inte får den uppmärksamhet det borde få. Parlamentet uppmuntrar medlemsländerna att sträva efter ett tillräckligt utbud av äldreomsorg av hög kvalitet och även av omsorg i hemmet för äldre av personal med adekvat utbildning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet kritiserar det faktum att stödet till de allra äldsta inte får den uppmärksamhet det borde få. Parlamentet uppmuntrar medlemsländerna att sträva efter ett tillräckligt utbud av äldreomsorg av hög kvalitet och även av omsorg i hemmet för äldre av personal med adekvat utbildning.

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas och anslutningsländernas regeringar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas och anslutningsländernas regeringar.

---

(1)  EGT C 184, 11.7.1983, s. 116.

(2)  EGT C 277, 31.10.1989, s. 2.

(3)  EGT L 123, 8.5.1992, s. 16.

(4)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(5)  EGT C 18, 23.1.1995, s. 96.

(6)  EGT L 145, 19.6.1996, s. 4.

(7)  EGT C 128, 7.5.1999, s. 79.

(8)  EGT C 218, 31.7.2000, s. 5.

(9)  EGT L 45, 19.2.1975, s. 19.

P5_TA(2004)0153

Situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i unionen

Europaparlamentets resolution om situationen för kvinnor från minoritetsgrupper i EU (2003/2109(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 2, artikel 3.2, artiklarna 6 och 13 samt artikel 141.4 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 2, artikel 3.2, artiklarna 6 och 13 samt artikel 141.4 i detta,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s konvention om ekonomiska sociala och kulturella rättigheter samt den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, genom vilka erkänns att personers lika rätt inför lagen och skydd mot diskriminering utgör en allmän rättighet och som har undertecknats av samtliga medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s konvention om ekonomiska sociala och kulturella rättigheter samt den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, genom vilka erkänns att personers lika rätt inför lagen och skydd mot diskriminering utgör en allmän rättighet och som har undertecknats av samtliga medlemsstater,

| — | med beaktande av FN:s konvention (från 1979) om avskaffande av all slags av diskriminering av kvinnor (CEDAW) samt deklarationen och handlingsprogrammet från Peking 1995 genom vilka genusperspektivet i samband med etnisk diskriminering erkänns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention (från 1979) om avskaffande av all slags av diskriminering av kvinnor (CEDAW) samt deklarationen och handlingsprogrammet från Peking 1995 genom vilka genusperspektivet i samband med etnisk diskriminering erkänns,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention nr 111 genom vilken förbud införs mot diskriminering vid anställning och yrkesutövning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention nr 111 genom vilken förbud införs mot diskriminering vid anställning och yrkesutövning,

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 26 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 26 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000—2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000—2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2000 till medlemsstaterna om riktlinjer för gemenskapsinitiativet Equal om gränsöverskridande samarbete för att främja nya metoder i kampen mot alla former av diskriminering och olika behandling på arbetsmarknaden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2000 till medlemsstaterna om riktlinjer för gemenskapsinitiativet Equal om gränsöverskridande samarbete för att främja nya metoder i kampen mot alla former av diskriminering och olika behandling på arbetsmarknaden (5),

| — | med beaktande av rådets beslut nr 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001-2006) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut nr 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001-2006) (6),

| — | med beaktande av rådets beslut nr 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet (2001—2005) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut nr 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet (2001—2005) (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 10 oktober 2001 — Utkast till gemensam rapport om social integration (KOM(2001) 565), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 10 oktober 2001 — Utkast till gemensam rapport om social integration (KOM(2001) 565),

| — | med beaktande av rådets beslut 2001/903/EG av den 3 december 2001 om Europeiska handikappåret 2003 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2001/903/EG av den 3 december 2001 om Europeiska handikappåret 2003 (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 24 januari 2003 — På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet (KOM (2003) 16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 24 januari 2003 — På väg mot en rättsligt bindande FN-konvention för att främja och skydda funktionshindrades rättigheter och värdighet (KOM (2003) 16),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om social integration genom social dialog och partnerskap (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om social integration genom social dialog och partnerskap (10),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 15 juli 2003 om främjande av sysselsättning och social integration för personer med funktionshinder (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 15 juli 2003 om främjande av sysselsättning och social integration för personer med funktionshinder (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 30 oktober 2003 — Lika möjligheter för personer med funktionshinder: En europeisk handlingsplan (KOM(2003) 650), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 30 oktober 2003 — Lika möjligheter för personer med funktionshinder: En europeisk handlingsplan (KOM(2003) 650),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 1—2 december 2003 om främjande av lika möjligheter för personer med funktionshinder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 1—2 december 2003 om främjande av lika möjligheter för personer med funktionshinder,

| — | med beaktande av rekommendationerna från Europarådets arbetsgrupp om diskriminering av funktionshindrade kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från Europarådets arbetsgrupp om diskriminering av funktionshindrade kvinnor,

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet av utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0102/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet av utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0102/2004), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 6 i EU-fördraget, grundas EU på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstaten. Dessa principer bör omfatta respekt för mångfalden av befolkningar inom EU med avseende på kultur, språk och etniskt ursprung samt respekt för och beaktande av alla folkgruppers och minoriteters intressen och angelägenheter. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 6 i EU-fördraget, grundas EU på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstaten. Dessa principer bör omfatta respekt för mångfalden av befolkningar inom EU med avseende på kultur, språk och etniskt ursprung samt respekt för och beaktande av alla folkgruppers och minoriteters intressen och angelägenheter.

| B. | Genom EU:s lagstiftning förbjuds diskriminering grundad på ras och etniskt ursprung på områdena för sysselsättning, utbildning, yrkesutbildning, socialvård, social trygghet, hälsovård, sociala förmåner, tillgång till varor och tjänster samt tillhandahållande av varor och tjänster. |
| --- | --- |

B.

Genom EU:s lagstiftning förbjuds diskriminering grundad på ras och etniskt ursprung på områdena för sysselsättning, utbildning, yrkesutbildning, socialvård, social trygghet, hälsovård, sociala förmåner, tillgång till varor och tjänster samt tillhandahållande av varor och tjänster.

| C. | Köpenhamnskriterierna för kandidatländernas anslutning till EU hänvisar också särskilt till skyddet av minoriteter. |
| --- | --- |

C.

Köpenhamnskriterierna för kandidatländernas anslutning till EU hänvisar också särskilt till skyddet av minoriteter.

| D. | I enlighet med artikel 3.2 i EG-fördraget, strävar gemenskapen efter att undanröja ojämlikhet och att särskilt främja jämställdhet mellan män och kvinnor, särskilt på grund av att kvinnor ofta är offer för flera olika diskrimineringar. |
| --- | --- |

D.

I enlighet med artikel 3.2 i EG-fördraget, strävar gemenskapen efter att undanröja ojämlikhet och att särskilt främja jämställdhet mellan män och kvinnor, särskilt på grund av att kvinnor ofta är offer för flera olika diskrimineringar.

| E. | Icke-statliga organisationer för kvinnor och dessa organisationers nätverk bidrar i hög grad till att skydda kvinnors rättigheter och bekämpa diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

E.

Icke-statliga organisationer för kvinnor och dessa organisationers nätverk bidrar i hög grad till att skydda kvinnors rättigheter och bekämpa diskriminering av kvinnor.

| F. | Genom EU:s lagstiftning förbjuds diskriminering grundad på funktionshinder på områdena för sysselsättning och yrkesutövning. |
| --- | --- |

F.

Genom EU:s lagstiftning förbjuds diskriminering grundad på funktionshinder på områdena för sysselsättning och yrkesutövning.

| G. | I förhållande till funktionshindrade män diskrimineras funktionshindrade kvinnor på samma sätt som kvinnor i allmänhet diskrimineras i förhållande till män. De diskrimineras också jämfört med ickefunktionshindrade kvinnor. De har dessutom funktionshindrets alla nackdelar som för övrigt varierar beroende på funktionshindrets art och omfattning. |
| --- | --- |

G.

I förhållande till funktionshindrade män diskrimineras funktionshindrade kvinnor på samma sätt som kvinnor i allmänhet diskrimineras i förhållande till män. De diskrimineras också jämfört med ickefunktionshindrade kvinnor. De har dessutom funktionshindrets alla nackdelar som för övrigt varierar beroende på funktionshindrets art och omfattning.

| H. | Det är av största vikt att genomföra politik för att hjälpa funktionshindrade kvinnor att leva oberoende, om möjligt försörja sig genom arbete, välja sitt privat-, yrkes- och familjeliv, få tillträde till utbildning och sysselsättning samt till offentliga och privata lokaler och låta samhället i sin helhet gynnas av deras erfarenhet, kapacitet och förmåga. Politik för personer med funktionshinder bör utarbetas, antas och utvärderas så att likabehandling av kvinnor med funktionshinder säkerställs. |
| --- | --- |

H.

Det är av största vikt att genomföra politik för att hjälpa funktionshindrade kvinnor att leva oberoende, om möjligt försörja sig genom arbete, välja sitt privat-, yrkes- och familjeliv, få tillträde till utbildning och sysselsättning samt till offentliga och privata lokaler och låta samhället i sin helhet gynnas av deras erfarenhet, kapacitet och förmåga. Politik för personer med funktionshinder bör utarbetas, antas och utvärderas så att likabehandling av kvinnor med funktionshinder säkerställs.

| I. | De viktigaste områdena för att förbättra de funktionshindrade kvinnornas ställning är framför allt främjande av utbildning och yrkesutbildning, sysselsättning, socialpolitik, deltagande i beslutsfattandet, delaktighet och integration i samhällslivet och kulturlivet, rätt till sexualitet, hälsa och moderskap, rätt att bilda familj, skydd mot våld och sexuella övergrepp, främjande av självrespekt, främjande av nätverk och organisationer för funktionshindrade kvinnor och deras deltagande i beslutsfattandet samt förbättring av bilden av funktionshindrade kvinnor i medierna. |
| --- | --- |

I.

De viktigaste områdena för att förbättra de funktionshindrade kvinnornas ställning är framför allt främjande av utbildning och yrkesutbildning, sysselsättning, socialpolitik, deltagande i beslutsfattandet, delaktighet och integration i samhällslivet och kulturlivet, rätt till sexualitet, hälsa och moderskap, rätt att bilda familj, skydd mot våld och sexuella övergrepp, främjande av självrespekt, främjande av nätverk och organisationer för funktionshindrade kvinnor och deras deltagande i beslutsfattandet samt förbättring av bilden av funktionshindrade kvinnor i medierna.

| J. | Kvinnor utgör i genomsnitt 50 procent av invandrarbefolkningen i EU och deras ekonomiska bidrag är avgörande för familjernas överlevnad och för ursprungslandets ekonomiska stabilitet. Dessa kvinnor får mycket ofta utstå dubbla eller mångsidiga former av diskriminering i egenskap av kvinnor i sin samhällsgrupp och på grund av etniskt ursprung. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor utgör i genomsnitt 50 procent av invandrarbefolkningen i EU och deras ekonomiska bidrag är avgörande för familjernas överlevnad och för ursprungslandets ekonomiska stabilitet. Dessa kvinnor får mycket ofta utstå dubbla eller mångsidiga former av diskriminering i egenskap av kvinnor i sin samhällsgrupp och på grund av etniskt ursprung.

| K. | Den rasism, främlingsfientlighet och diskriminering som migrerande kvinnor utsätts för är gemensamma företeelser inom EU i sin helhet. Dessa företeelser främjar fattigdom och social utslagning och leder följaktligen till svårigheter att få tillgång till samhällets resurser och grundläggande tjänster såsom hälsovård, bostäder, socialbidrag, socialvård, tillträde till arbetsmarknad, utbildning, yrkesutbildning, karriär, lönegrader och social trygghet. |
| --- | --- |

K.

Den rasism, främlingsfientlighet och diskriminering som migrerande kvinnor utsätts för är gemensamma företeelser inom EU i sin helhet. Dessa företeelser främjar fattigdom och social utslagning och leder följaktligen till svårigheter att få tillgång till samhällets resurser och grundläggande tjänster såsom hälsovård, bostäder, socialbidrag, socialvård, tillträde till arbetsmarknad, utbildning, yrkesutbildning, karriär, lönegrader och social trygghet.

| L. | Migrerande kvinnor är särskilt utsatta för fattigdom och social utslagning på grund av låg utbildningsnivå samt kulturella och språkliga olikheter. De faller ofta offer för människohandel och andra former av våld såsom misshandel i hemmet, prostitution, tvångsäktenskap och könsstympning. |
| --- | --- |

L.

Migrerande kvinnor är särskilt utsatta för fattigdom och social utslagning på grund av låg utbildningsnivå samt kulturella och språkliga olikheter. De faller ofta offer för människohandel och andra former av våld såsom misshandel i hemmet, prostitution, tvångsäktenskap och könsstympning.

| M. | Kvinnor som har förenats med maken på grundval av bestämmelserna om familjeåterförening saknar individuella rättigheter och är beroende av makens rättsstatus. Dessa kvinnor hotas av utvisning vid skilsmässa eller efter makens bortgång och är ofta oförmögna att anmäla eventuellt våld som de utsätts för. |
| --- | --- |

M.

Kvinnor som har förenats med maken på grundval av bestämmelserna om familjeåterförening saknar individuella rättigheter och är beroende av makens rättsstatus. Dessa kvinnor hotas av utvisning vid skilsmässa eller efter makens bortgång och är ofta oförmögna att anmäla eventuellt våld som de utsätts för.

| N. | Efter EU:s utvidgning och framför allt efter anslutningen av de fem länder, Tjeckien, Slovakien, Ungern, Bulgarien och Rumänien, som har de mest omfattande grupperna av romer, kommer romerna att bli EU:s största etniska minoritet och i och med det kommer romernas fattigdom, utslagning och ekonomiska, sociala och politiska diskriminering att bli en utmaning och en viktig angelägenhet för EU. |
| --- | --- |

N.

Efter EU:s utvidgning och framför allt efter anslutningen av de fem länder, Tjeckien, Slovakien, Ungern, Bulgarien och Rumänien, som har de mest omfattande grupperna av romer, kommer romerna att bli EU:s största etniska minoritet och i och med det kommer romernas fattigdom, utslagning och ekonomiska, sociala och politiska diskriminering att bli en utmaning och en viktig angelägenhet för EU.

| O. | Romska kvinnor utsätts för olika former av diskriminering. De diskrimineras och marginaliseras i samhället på grund av sin status som etnisk minoritet och förtrycks inom sin egen samhällsgrupp på grund av sitt kön. Denna situation gör att dessa kvinnor samtidigt utsätts för rasism, könsdiskriminering, fattigdom, utslagning och brott mot de mänskliga rättigheterna, vilket tar sig uttryck i lägre medellivslängd, höga dödstal, analfabetism på grund av begränsat tillträde till utbildning, ihållande sexuella fördomar, begränsat tillträde till reproduktiv hälsovård och sexuell hälsa, alltför tidiga moderskap och/eller tvångsäktenskap, kvinnorov, kvinnohandel, tvångsprostitution, sexuella övergrepp och misshandel i hemmet, icke-deltagande på arbetsmarknaden samt icke-deltagande i beslutsfattandet inom sin egen samhällsgrupp. |
| --- | --- |

O.

Romska kvinnor utsätts för olika former av diskriminering. De diskrimineras och marginaliseras i samhället på grund av sin status som etnisk minoritet och förtrycks inom sin egen samhällsgrupp på grund av sitt kön. Denna situation gör att dessa kvinnor samtidigt utsätts för rasism, könsdiskriminering, fattigdom, utslagning och brott mot de mänskliga rättigheterna, vilket tar sig uttryck i lägre medellivslängd, höga dödstal, analfabetism på grund av begränsat tillträde till utbildning, ihållande sexuella fördomar, begränsat tillträde till reproduktiv hälsovård och sexuell hälsa, alltför tidiga moderskap och/eller tvångsäktenskap, kvinnorov, kvinnohandel, tvångsprostitution, sexuella övergrepp och misshandel i hemmet, icke-deltagande på arbetsmarknaden samt icke-deltagande i beslutsfattandet inom sin egen samhällsgrupp.

Kvinnor med funktionshinder

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja funktionshindrade kvinnors grundläggande fri- och rättigheter och framför allt säkerställa att rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling så snart som möjligt införlivas och genomförs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja funktionshindrade kvinnors grundläggande fri- och rättigheter och framför allt säkerställa att rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling så snart som möjligt införlivas och genomförs.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till funktionshindrade kvinnors intressen och behov i gemenskapens relevanta politik, program och initiativ, som Europeiska socialfonden, Equal-initiativet, lagstiftning och handlingsprogram om diskriminering, handlingsprogrammet för jämställdhet, kampen mot social utslagning, programmen för hälsa och kultur, Daphne-programmet, initiativ på områdena för informationssamhället, forskning, etc. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till funktionshindrade kvinnors intressen och behov i gemenskapens relevanta politik, program och initiativ, som Europeiska socialfonden, Equal-initiativet, lagstiftning och handlingsprogram om diskriminering, handlingsprogrammet för jämställdhet, kampen mot social utslagning, programmen för hälsa och kultur, Daphne-programmet, initiativ på områdena för informationssamhället, forskning, etc.

| 3. | Europaparlamentet gläder sig åt kommissionens handlingsplan (2004—2010) för personer med funktionshinder och uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av de prioriterade åtgärderna i planen och vid genomförandet beakta genusperspektivet. Parlamentet betonar nödvändigheten att i detta avseende införliva uppgifter om funktionshindrade kvinnors situation i kommissionens framtida rapporter och uppgifter om funktionshindrade personers situation i ett utvidgat Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläder sig åt kommissionens handlingsplan (2004—2010) för personer med funktionshinder och uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av de prioriterade åtgärderna i planen och vid genomförandet beakta genusperspektivet. Parlamentet betonar nödvändigheten att i detta avseende införliva uppgifter om funktionshindrade kvinnors situation i kommissionens framtida rapporter och uppgifter om funktionshindrade personers situation i ett utvidgat Europa.

| 4. | Europaparlamentet begär att EU och medlemsstaterna tar fram statistiska uppgifter, uppdelade efter kön, om de funktionshindrade personernas situation och att de genomför undersökningar om kvinnor med funktionshinder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att EU och medlemsstaterna tar fram statistiska uppgifter, uppdelade efter kön, om de funktionshindrade personernas situation och att de genomför undersökningar om kvinnor med funktionshinder.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja funktionshindrade kvinnors tillträde till utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning i en vanlig miljö för att ge dem möjlighet att verkligen integreras i samhället och utveckla sitt oberoende, självförtroende och förmåga att klara sig själva, i syfte att undvika de negativa effekterna av överdrivet skydd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja funktionshindrade kvinnors tillträde till utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning i en vanlig miljö för att ge dem möjlighet att verkligen integreras i samhället och utveckla sitt oberoende, självförtroende och förmåga att klara sig själva, i syfte att undvika de negativa effekterna av överdrivet skydd.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja funktionshindrade kvinnors återanpassning till arbetslivet, både vad gäller utbudet av yrkesutbildningar och möjligheten att förena yrkesutbildning och familjeansvar, till exempel platsen för yrkesutbildningen, omvårdnad av hemmavarande personer, flexibla tider, deltid, anläggnings- och transportinfrastrukturer, personlig assistent eller kontakt med familjen. Parlamentet uppmuntrar arbetsmarknadens parter att främja lika möjligheter och tillträde till sysselsättning och yrkesutbildning för funktionshindrade kvinnor, inbegripet migrerande kvinnor, genom åtgärder och kollektivavtal. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja funktionshindrade kvinnors återanpassning till arbetslivet, både vad gäller utbudet av yrkesutbildningar och möjligheten att förena yrkesutbildning och familjeansvar, till exempel platsen för yrkesutbildningen, omvårdnad av hemmavarande personer, flexibla tider, deltid, anläggnings- och transportinfrastrukturer, personlig assistent eller kontakt med familjen. Parlamentet uppmuntrar arbetsmarknadens parter att främja lika möjligheter och tillträde till sysselsättning och yrkesutbildning för funktionshindrade kvinnor, inbegripet migrerande kvinnor, genom åtgärder och kollektivavtal.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på nationell, regional och lokal nivå uppmuntra att nätverk och grupper för ömsesidig hjälp för funktionshindrade kvinnor upprättas i syfte att bland annat förbättra funktionshindrade kvinnors uttrycksmöjligheter och deltagande i det sociala och politiska livet samt ställa lokaler, ekonomiska medel, transportmedel samt medel för omvårdnad av barn och andra hemmavarande personer till deras förfogande. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på nationell, regional och lokal nivå uppmuntra att nätverk och grupper för ömsesidig hjälp för funktionshindrade kvinnor upprättas i syfte att bland annat förbättra funktionshindrade kvinnors uttrycksmöjligheter och deltagande i det sociala och politiska livet samt ställa lokaler, ekonomiska medel, transportmedel samt medel för omvårdnad av barn och andra hemmavarande personer till deras förfogande.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka funktionshindrade kvinnors deltagande i det politiska livet och i processerna för beslutsfattande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka funktionshindrade kvinnors deltagande i det politiska livet och i processerna för beslutsfattande.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar samtliga berörda aktörer, inbegripet medierna, att ta initiativ för att ändra attityder och beteenden gentemot kvinnor med funktionshinder genom att låta dem delta i utarbetandet och genomförandet av dessa initiativ. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar samtliga berörda aktörer, inbegripet medierna, att ta initiativ för att ändra attityder och beteenden gentemot kvinnor med funktionshinder genom att låta dem delta i utarbetandet och genomförandet av dessa initiativ.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder mot alla former av våld gentemot funktionshindrade flickor och kvinnor, särskilt när de är intagna vid en institution, och att inleda särskilda undersökningar om våld mot funktionshindrade kvinnor för att fastställa våldets ursprung och omfattning och bättre fastställa vilka åtgärder som skall vidtas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder mot alla former av våld gentemot funktionshindrade flickor och kvinnor, särskilt när de är intagna vid en institution, och att inleda särskilda undersökningar om våld mot funktionshindrade kvinnor för att fastställa våldets ursprung och omfattning och bättre fastställa vilka åtgärder som skall vidtas.

Migrerande kvinnor

| 11. | Europaparlamentet gläder sig åt att lagstiftning och ett handlingsprogram för bekämpning av diskriminering antagits, men uppmärksammar att jämställdhetsperspektivet inte har införlivats i dessa åtgärder. Parlamentet begär att jämställdhetsperspektivet, med anledning av den stora förekomsten av könsdiskriminering, skall införlivas i politik, program och åtgärder för att bekämpa rasism, diskriminering och social utslagning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet gläder sig åt att lagstiftning och ett handlingsprogram för bekämpning av diskriminering antagits, men uppmärksammar att jämställdhetsperspektivet inte har införlivats i dessa åtgärder. Parlamentet begär att jämställdhetsperspektivet, med anledning av den stora förekomsten av könsdiskriminering, skall införlivas i politik, program och åtgärder för att bekämpa rasism, diskriminering och social utslagning.

| 12. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna och kommissionen att göra allt för att säkerställa en effektiv tillämpning av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess tillläggsprotokoll samt Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna och kommissionen att göra allt för att säkerställa en effektiv tillämpning av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess tillläggsprotokoll samt Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering.

| 13. | Europaparlamentet anser att den underliggande spänningen i EU:s allt mer multietniska och multikulturella samhällen är förbunden med den gemensamma arbetsmarknaden och kulturernas samexistens, och att denna situation som genererar rasism och rasdiskriminering i synnerhet rör kvinnorna på grund av kön och etnisk tillhörighet vilket främjar social utslagning, osäker rättsstatus, våld i olika former, svårighet att få tillträde till arbetsmarknaden, undervärdering av deras bidrag till värdlandet och ihållande stereotypa åsikter enligt vilka migrerande kvinnor utgör en foglig, flexibel och billig arbetskraft. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att den underliggande spänningen i EU:s allt mer multietniska och multikulturella samhällen är förbunden med den gemensamma arbetsmarknaden och kulturernas samexistens, och att denna situation som genererar rasism och rasdiskriminering i synnerhet rör kvinnorna på grund av kön och etnisk tillhörighet vilket främjar social utslagning, osäker rättsstatus, våld i olika former, svårighet att få tillträde till arbetsmarknaden, undervärdering av deras bidrag till värdlandet och ihållande stereotypa åsikter enligt vilka migrerande kvinnor utgör en foglig, flexibel och billig arbetskraft.

| 14. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna att med kommissionens stöd utarbeta en strategi med åtgärder för att främja de migrerande kvinnornas integration i värdlandet genom att






  — | anordna kurser i värdlandets språk och allmänna kultur till överkomliga priser, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna att med kommissionens stöd utarbeta en strategi med åtgärder för att främja de migrerande kvinnornas integration i värdlandet genom att

—

anordna kurser i värdlandets språk och allmänna kultur till överkomliga priser,

| — | inrätta centraler för hälsovård, rättshjälp och förberedande yrkesutbildning inför arbetssökning samt tillflyktscentra för kvinnor som misshandlas i hemmet, |
| --- | --- |

—

inrätta centraler för hälsovård, rättshjälp och förberedande yrkesutbildning inför arbetssökning samt tillflyktscentra för kvinnor som misshandlas i hemmet,

| — | upprätta centrum för stöd vid uppfostran av barnen, |
| --- | --- |

—

upprätta centrum för stöd vid uppfostran av barnen,

| — | inrätta barnomsorg av god kvalitet och till rimliga priser, |
| --- | --- |

—

inrätta barnomsorg av god kvalitet och till rimliga priser,

| — | göra personalen i offentliga myndigheter medveten om kulturell mångfald och jämställdhetsperspektivet, |
| --- | --- |

—

göra personalen i offentliga myndigheter medveten om kulturell mångfald och jämställdhetsperspektivet,

| — | främja informationsåtgärder för antirasistiska ändamål och åtgärder för ömsesidig kulturell dialog på utbildningsområdet, |
| --- | --- |

—

främja informationsåtgärder för antirasistiska ändamål och åtgärder för ömsesidig kulturell dialog på utbildningsområdet,

| — | främja kampanjer för att informera migrerande befolkningar om vikten av utbildning av kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

—

främja kampanjer för att informera migrerande befolkningar om vikten av utbildning av kvinnor och flickor,

| — | migrerande kvinnor deltar i det politiska livet och i processerna för beslutsfattande, |
| --- | --- |

—

migrerande kvinnor deltar i det politiska livet och i processerna för beslutsfattande,

| — | och främja utarbetandet av undersökningar, forskning och statistik, uppdelade efter kön. |
| --- | --- |

—

och främja utarbetandet av undersökningar, forskning och statistik, uppdelade efter kön.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och gemenskapens organ att ta särskild hänsyn till de muslimska kvinnornas situation i EU och att vidta åtgärder i syfte att skydda dessa kvinnor mot brott mot de mänskliga rättigheterna i de religiösa samfunden och mot tillvägagångssätt som sätter hinder för kvinnors utbildning, yrkesutbildning, sysselsättning, karriär och framför allt integration i värdlandet. Parlamentet begär att åtgärder vidtas för att bekämpa kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap samt för att erkänna att dessa förföljelser är legitima motiv för asylrätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och gemenskapens organ att ta särskild hänsyn till de muslimska kvinnornas situation i EU och att vidta åtgärder i syfte att skydda dessa kvinnor mot brott mot de mänskliga rättigheterna i de religiösa samfunden och mot tillvägagångssätt som sätter hinder för kvinnors utbildning, yrkesutbildning, sysselsättning, karriär och framför allt integration i värdlandet. Parlamentet begär att åtgärder vidtas för att bekämpa kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap samt för att erkänna att dessa förföljelser är legitima motiv för asylrätt.

| 16. | Europaparlamentet anser att migranter, även kvinnor, som är innehavare av ett långsiktigt uppehållstillstånd i en medlemsstat skall ha rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgares, vilket är det enda riktiga sättet att bekämpa alla former av diskriminering och genomföra ett integrationssamhälle. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att migranter, även kvinnor, som är innehavare av ett långsiktigt uppehållstillstånd i en medlemsstat skall ha rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgares, vilket är det enda riktiga sättet att bekämpa alla former av diskriminering och genomföra ett integrationssamhälle.

Romska kvinnor

| 17. | Europaparlamentet gläder sig åt EU:s aktiva stöd till ansträngningarna av offentliga myndigheter, icke-statliga organisationer och övriga aktörer som verkar för att förbättra de romska folkgruppernas integrationsgrad och de romska kvinnornas situation i medlemsstaterna, anslutningsländerna och kandidatländerna genom politik, program och projekt avsedda för att bekämpa diskriminering, fattigdom och social utslagning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet gläder sig åt EU:s aktiva stöd till ansträngningarna av offentliga myndigheter, icke-statliga organisationer och övriga aktörer som verkar för att förbättra de romska folkgruppernas integrationsgrad och de romska kvinnornas situation i medlemsstaterna, anslutningsländerna och kandidatländerna genom politik, program och projekt avsedda för att bekämpa diskriminering, fattigdom och social utslagning.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar dock kommissionen och de berörda regeringarna på behovet att säkerställa att a) den genomförda politiken tillämpas effektivt på gemenskapsnivå och på nationell nivå så att en förbättring kan ske av de romska kvinnornas ekonomiska, sociala och politiska situation, deras deltagande i processerna för beslutsfattande och skyddet för deras mänskliga rättigheter, b) problematiken rörande de romska folkgrupperna i allmänhet, och likabehandling av samt lika möjligheter för de romska kvinnorna i synnerhet, införlivas i relevant politik och relevanta program förbundna med politiken för sysselsättning och social integration, Europeiska socialfonden, Equal-initiativet, program för utbildning och yrkesutbildning, Daphne-programmet samt lagstiftningen och handlingsprogrammet mot diskriminering, c) samråd sker med romska kvinnor vid utarbetandet av samtliga program och projekt som kan påverka dem och positiva åtgärder gentemot dem vidtas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar dock kommissionen och de berörda regeringarna på behovet att säkerställa att a) den genomförda politiken tillämpas effektivt på gemenskapsnivå och på nationell nivå så att en förbättring kan ske av de romska kvinnornas ekonomiska, sociala och politiska situation, deras deltagande i processerna för beslutsfattande och skyddet för deras mänskliga rättigheter, b) problematiken rörande de romska folkgrupperna i allmänhet, och likabehandling av samt lika möjligheter för de romska kvinnorna i synnerhet, införlivas i relevant politik och relevanta program förbundna med politiken för sysselsättning och social integration, Europeiska socialfonden, Equal-initiativet, program för utbildning och yrkesutbildning, Daphne-programmet samt lagstiftningen och handlingsprogrammet mot diskriminering, c) samråd sker med romska kvinnor vid utarbetandet av samtliga program och projekt som kan påverka dem och positiva åtgärder gentemot dem vidtas.

| 19. | Europaparlamentet anser att avsaknaden av tillräckliga uppgifter och statistik i medlemsstaterna och i anslutnings- och kandidatländerna gör det svårt att förstå omfattningen av diskrimineringen gentemot romer, särskilt gentemot de romska kvinnorna, och att detta förhindrar utarbetandet av effektiv politik och utvärdering av effekterna av den redan genomförda politiken. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att avsaknaden av tillräckliga uppgifter och statistik i medlemsstaterna och i anslutnings- och kandidatländerna gör det svårt att förstå omfattningen av diskrimineringen gentemot romer, särskilt gentemot de romska kvinnorna, och att detta förhindrar utarbetandet av effektiv politik och utvärdering av effekterna av den redan genomförda politiken.

| 20. | Europaparlamentet ber de berörda regeringarna att vidta åtgärder i syfte att förbättra skyddet för de romska kvinnornas reproduktiva och sexuella hälsa, förebygga och avskaffa tvångssteriliseringar samt främja familjeplanering, alternativa åtgärder för tidiga äktenskap och sexualundervisning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ber de berörda regeringarna att vidta åtgärder i syfte att förbättra skyddet för de romska kvinnornas reproduktiva och sexuella hälsa, förebygga och avskaffa tvångssteriliseringar samt främja familjeplanering, alternativa åtgärder för tidiga äktenskap och sexualundervisning.

*

- *

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till regeringarna i medlemsstaterna, anslutningsländerna och kandidatländerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till regeringarna i medlemsstaterna, anslutningsländerna och kandidatländerna.

---

(1)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(2)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(3)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EGT L 34, 9.2.2000, s. 1.

(5)  EGT C 127, 5.5.2000, s. 2.

(6)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 23.

(7)  EGT L 17, 19.1.2001, s. 22.

(8)  EGT L 335, 19.12.2001, s. 15.

(9)  EGT L 10, 12.1.2002, s. 1.

(10)  EUT C 39, 18.2.2003, s. 1.

(11)  EUT C 175, 24.7.2003, s. 1.

P5_TA(2004)0154

Befolkning och utveckling

Europaparlamentets resolution om befolkning och utveckling — 10 år efter Förenta nationernas konferens i Kairo 1994 (2003/2133(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av åtgärdsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling, vilken hölls i Kairo mellan den 5 och 13 september 1994; ett program som antogs av 179 deltagande stater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärdsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling, vilken hölls i Kairo mellan den 5 och 13 september 1994; ett program som antogs av 179 deltagande stater,

| — | med beaktande av de viktigaste åtgärderna för fortsatt genomförande av åtgärdsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling, vilka antagits vid FN:s generalförsamlings 21:a specialsession mellan den 30 juni och 2 juli 1999 i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de viktigaste åtgärderna för fortsatt genomförande av åtgärdsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling, vilka antagits vid FN:s generalförsamlings 21:a specialsession mellan den 30 juni och 2 juli 1999 i New York,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, i vars artikel 25.1 hälsan räknas som en av de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, i vars artikel 25.1 hälsan räknas som en av de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av de strategiska målen för hälsa, i den form de antogs vid världskvinnokonferensen i Peking 1995 och bekräftades vid FN:s generalförsamlings 23:dje specialsession mellan den 5 och 9 juni 2000 i New York med temat ”Kvinnor 2000: jämställdhet, utveckling och fred för det 21:a århundradet” (Peking + 5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de strategiska målen för hälsa, i den form de antogs vid världskvinnokonferensen i Peking 1995 och bekräftades vid FN:s generalförsamlings 23:dje specialsession mellan den 5 och 9 juni 2000 i New York med temat ”Kvinnor 2000: jämställdhet, utveckling och fred för det 21:a århundradet” (Peking + 5),

| — | med beaktande av millenniemålen för utveckling, vilka antogs vid FN:s millennietoppmöte mellan den 6 och 8 september 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniemålen för utveckling, vilka antogs vid FN:s millennietoppmöte mellan den 6 och 8 september 2000,

| — | med beaktande av den överenskommelse som antogs vid konferensen i Monterrey om utvecklingsfinansiering den 22 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den överenskommelse som antogs vid konferensen i Monterrey om utvecklingsfinansiering den 22 mars 2002,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (Cedaw) av den 7 november 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (Cedaw) av den 7 november 1967,

| — | med beaktande av Wienkonferensen om mänskliga rättigheter 1993, vid vilken man uttryckligen erkände kvinnors rättigheter som en del av de mänsklig rättigheterna och fördömde brott mot kvinnans sexuella självbestämmanderätt som begås på grundval av kultur och tradition, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wienkonferensen om mänskliga rättigheter 1993, vid vilken man uttryckligen erkände kvinnors rättigheter som en del av de mänsklig rättigheterna och fördömde brott mot kvinnans sexuella självbestämmanderätt som begås på grundval av kultur och tradition,

| — | med beaktande av Johannesburgförklaringen om hållbar utveckling, vilken antogs den 4 september 2002 av konferensen om hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Johannesburgförklaringen om hållbar utveckling, vilken antogs den 4 september 2002 av konferensen om hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Europarådets resolution om effekterna av Mexico City Policy för det fria valet av preventivmedel i Europa (resolution 1347 (2003)1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets resolution om effekterna av Mexico City Policy för det fria valet av preventivmedel i Europa (resolution 1347 (2003)1),

| — | med beaktande av konventionen om barnets rättigheter, vilken antogs och öppnades för undertecknande, ratificering och anslutning genom FN:s generalförsamlings resolution 44/25 av den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om barnets rättigheter, vilken antogs och öppnades för undertecknande, ratificering och anslutning genom FN:s generalförsamlings resolution 44/25 av den 20 november 1989,

| — | med beaktande av den europeiska befolkningskonferens som hölls den 12—14 januari 2004 i FN:s ekonomiska kommitté för Europa och där man diskuterade frågor av betydelse för Europa, Nordamerika och länderna i före detta Sovjetunionen, bl.a. demografi, sexuell och reproduktiv hälsa och de därtill hörande rättigheterna, och dessutom särskilt tog upp givarländernas genomförande av åtgärdsprogrammet från Kairo i utvecklingsländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska befolkningskonferens som hölls den 12—14 januari 2004 i FN:s ekonomiska kommitté för Europa och där man diskuterade frågor av betydelse för Europa, Nordamerika och länderna i före detta Sovjetunionen, bl.a. demografi, sexuell och reproduktiv hälsa och de därtill hörande rättigheterna, och dessutom särskilt tog upp givarländernas genomförande av åtgärdsprogrammet från Kairo i utvecklingsländerna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer (2),

| — | med beaktande av artikel 25.1 c och d och artikel 31 i partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna och EU, undertecknat i Cotonou i juni 2000 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 25.1 c och d och artikel 31 i partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna och EU, undertecknat i Cotonou i juni 2000 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 1996 om uppföljningen av den internationella Kairokonferensen om befolkning och utveckling (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 1996 om uppföljningen av den internationella Kairokonferensen om befolkning och utveckling (4),

| — | med beaktande av den resolution som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens möte i Togo den 29 oktober 1997 och handlade om den betydelse som FN:s världskonferenser mellan 1990 och 1996 har för samarbetet mellan Europeiska unionen och AVS-länderna mot bakgrund av Lomé-konventionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens möte i Togo den 29 oktober 1997 och handlade om den betydelse som FN:s världskonferenser mellan 1990 och 1996 har för samarbetet mellan Europeiska unionen och AVS-länderna mot bakgrund av Lomé-konventionen (5),

| — | med beaktande av resolutionen om uppföljning av fjärde världskvinnokonferensen (Peking, 1995), vilken antogs i Abuja (Nigeria) (6) den 23 mars 2000 av den gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan staterna i Afrika, Västindien och Stilla havet och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om uppföljning av fjärde världskvinnokonferensen (Peking, 1995), vilken antogs i Abuja (Nigeria) (6) den 23 mars 2000 av den gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan staterna i Afrika, Västindien och Stilla havet och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2000 om uppföljningen av åtgärdsplattformen från Peking (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2000 om uppföljningen av åtgärdsplattformen från Peking (7),

| — | med beaktande av den resolution om resultaten från det extraordinarie sammanträdet i Förenta nationernas generalförsamling den 5—9 juni 2000 på temat ”Kvinnor 2000: Jämställdhet, utveckling och fred för 2000-talet”, vilken antogs i Bryssel (Belgien) den 12 oktober 2000 av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om resultaten från det extraordinarie sammanträdet i Förenta nationernas generalförsamling den 5—9 juni 2000 på temat ”Kvinnor 2000: Jämställdhet, utveckling och fred för 2000-talet”, vilken antogs i Bryssel (Belgien) den 12 oktober 2000 av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen (8),

| — | med beaktande av den resolution om import och lokal tillverkning av generiska läkemedel, vilken antogs i Libreville (Gabon) den 22 mars 2001 av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om import och lokal tillverkning av generiska läkemedel, vilken antogs i Libreville (Gabon) den 22 mars 2001 av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen (9),

| — | med beaktande av de resolutioner om hiv/aids, vilka antogs den 23 mars 2000 i Abuja (Nigeria) (10) liksom den 1 november 2001 i Bryssel (Belgien) (11), av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner om hiv/aids, vilka antogs den 23 mars 2000 i Abuja (Nigeria) (10) liksom den 1 november 2001 i Bryssel (Belgien) (11), av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen,

| — | med beaktande av den resolution om funktionshindrades och äldre personers rättigheter i AVS-länderna, vilken antogs den 1 november 2001 i Bryssel (Belgien) (12) av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om funktionshindrades och äldre personers rättigheter i AVS-länderna, vilken antogs den 1 november 2001 i Bryssel (Belgien) (12) av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 om Europeiska unionens politik gentemot partnerskapsländerna i Medelhavsområdet för att främja kvinnors rättigheter och lika möjligheter i dessa länder (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 om Europeiska unionens politik gentemot partnerskapsländerna i Medelhavsområdet för att främja kvinnors rättigheter och lika möjligheter i dessa länder (13),

| — | med beaktande av den resolution om smittsamma sjukdomars inverkan på hälsa, ungdomar, äldre och funktionshindrade, vilken antogs den 21 mars 2002 i Kapstaden (Sydafrika) (14) av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om smittsamma sjukdomars inverkan på hälsa, ungdomar, äldre och funktionshindrade, vilken antogs den 21 mars 2002 i Kapstaden (Sydafrika) (14) av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet — handlingsprogram för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utvecklingssamarbete (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet — handlingsprogram för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utvecklingssamarbete (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (16) samt sin resolution av den 3 juli 2002 om sexuella rättigheter och reproduktiv hälsa (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (16) samt sin resolution av den 3 juli 2002 om sexuella rättigheter och reproduktiv hälsa (17),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 februari 2003 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 februari 2003 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (18),

| — | med beaktande av den resolution om barns rättigheter och framför allt om situationen för barnsoldater, vilken antogs den 15 oktober 2003 i Rom (Italien) (19) av den gemensamma parlamentariska AVSEU-församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om barns rättigheter och framför allt om situationen för barnsoldater, vilken antogs den 15 oktober 2003 i Rom (Italien) (19) av den gemensamma parlamentariska AVSEU-församlingen,

| — | med beaktande av resolutionen från den hiv/aidskonferens som anordnades under det irländska ordförandeskapet i Dublin den 23-24 februari 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från den hiv/aidskonferens som anordnades under det irländska ordförandeskapet i Dublin den 23-24 februari 2004,

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0055/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0055/2004), och av följande skäl:

| A. | Åtgärdsprogrammet från den internationella konferensen i Kairo 1994 om befolkning och utveckling antogs av 179 deltagande stater. Detta program och den samsyn som nåddes vid konferensen bekräftades på nytt fem år senare i samband med granskningen av programmet. |
| --- | --- |

A.

Åtgärdsprogrammet från den internationella konferensen i Kairo 1994 om befolkning och utveckling antogs av 179 deltagande stater. Detta program och den samsyn som nåddes vid konferensen bekräftades på nytt fem år senare i samband med granskningen av programmet.

| B. | Framför allt kvinnor och barn lever under fattigdomsgränsen, och det är då särskilt kvinnor och flickor som undanhålls utbildning. 57 procent av alla barn som inte får någon grundläggande skolgång är flickor. Såväl yngre som äldre kvinnor befinner sig därför i ett ofördelaktigt läge även när det gäller tillgång till familjeplaneringsåtgärder. |
| --- | --- |

B.

Framför allt kvinnor och barn lever under fattigdomsgränsen, och det är då särskilt kvinnor och flickor som undanhålls utbildning. 57 procent av alla barn som inte får någon grundläggande skolgång är flickor. Såväl yngre som äldre kvinnor befinner sig därför i ett ofördelaktigt läge även när det gäller tillgång till familjeplaneringsåtgärder.

| C. | Vid konferensen i Kairo kom tyngdpunkten att vila på en rad mål beträffande befolkning och utveckling, bl.a. hållbar ekonomisk tillväxt, utrotning av fattigdom, utbildning, jämställdhet, minskning av dödligheten bland spädbarn, barn och mödrar, och för första gången de enskilda kvinnornas och männens behov och rättigheter på reproduktionens område i stället för abstrakta befolkningspolitiska målsättningar. |
| --- | --- |

C.

Vid konferensen i Kairo kom tyngdpunkten att vila på en rad mål beträffande befolkning och utveckling, bl.a. hållbar ekonomisk tillväxt, utrotning av fattigdom, utbildning, jämställdhet, minskning av dödligheten bland spädbarn, barn och mödrar, och för första gången de enskilda kvinnornas och männens behov och rättigheter på reproduktionens område i stället för abstrakta befolkningspolitiska målsättningar.

| D. | Alla har rätt att åtnjuta bästa tänkbara fysiska och psykiska hälsa. Programmen för reproduktiv hälsa bör därför utan någon form av tvång tillhandahålla så många tjänster som möjligt. Alla par och alla enskilda individer måste ha rätt att fritt och på eget ansvar bestämma om hur många barn de vill ha och när de vill få dem. Alla måste också få tillgång till upplysning om familjeplanering och förebyggande av graviditeter samt medel för detta ändamål (20). |
| --- | --- |

D.

Alla har rätt att åtnjuta bästa tänkbara fysiska och psykiska hälsa. Programmen för reproduktiv hälsa bör därför utan någon form av tvång tillhandahålla så många tjänster som möjligt. Alla par och alla enskilda individer måste ha rätt att fritt och på eget ansvar bestämma om hur många barn de vill ha och när de vill få dem. Alla måste också få tillgång till upplysning om familjeplanering och förebyggande av graviditeter samt medel för detta ändamål (20).

| E. | Sexualundervisning och familjeplaneringstjänster måste uttryckligen även inbegripa männens ansvar för den reproduktiva hälsan hos deras partner och en familjeplanering som ser till hela familjen. |
| --- | --- |

E.

Sexualundervisning och familjeplaneringstjänster måste uttryckligen även inbegripa männens ansvar för den reproduktiva hälsan hos deras partner och en familjeplanering som ser till hela familjen.

| F. | Enligt åtgärdsprogrammet skall alla människor i de åldrar som det berör så snabbt som möjligt och senast fram till 2015 tillförsäkras reproduktiv hälsa via systemet för bashälsovård (21). |
| --- | --- |

F.

Enligt åtgärdsprogrammet skall alla människor i de åldrar som det berör så snabbt som möjligt och senast fram till 2015 tillförsäkras reproduktiv hälsa via systemet för bashälsovård (21).

| G. | Åtgärdsprogrammet för uppnåendet av millenniemålen måste ovillkorligen genomföras i praktiken, också med tanke på tillförsäkrandet av reproduktiv hälsa, eftersom tre av dessa mål står i direkt samband med den reproduktiva hälsan (minskad barnadödlighet, bättre mödrahälsovård och bekämpning av hiv/aids, malaria och andra sjukdomar). Det är accepterat i vida kretsar att det råder ett sammanhang mellan fattigdomsbekämpning, kvinnors tillgång till bildning och utbildning och sexuell och reproduktiv hälsa och därför är satsningar på detta område särskilt givande. |
| --- | --- |

G.

Åtgärdsprogrammet för uppnåendet av millenniemålen måste ovillkorligen genomföras i praktiken, också med tanke på tillförsäkrandet av reproduktiv hälsa, eftersom tre av dessa mål står i direkt samband med den reproduktiva hälsan (minskad barnadödlighet, bättre mödrahälsovård och bekämpning av hiv/aids, malaria och andra sjukdomar). Det är accepterat i vida kretsar att det råder ett sammanhang mellan fattigdomsbekämpning, kvinnors tillgång till bildning och utbildning och sexuell och reproduktiv hälsa och därför är satsningar på detta område särskilt givande.

| H. | Det är beklagligt att de sammanlagda utgifterna (inberäknat krediter och betalningar från FN) under 2000 dock uppgick till endast 45,6 procent av det mål som uppställts för detta år i åtgärdsprogrammet. Givarländerna betalade endast 45 procent av den andel ekonomiska resurser som kom an på dem enligt åtgärdsprogrammet från Kairo, medan utvecklingsländerna nådde upp till 76 procent. |
| --- | --- |

H.

Det är beklagligt att de sammanlagda utgifterna (inberäknat krediter och betalningar från FN) under 2000 dock uppgick till endast 45,6 procent av det mål som uppställts för detta år i åtgärdsprogrammet. Givarländerna betalade endast 45 procent av den andel ekonomiska resurser som kom an på dem enligt åtgärdsprogrammet från Kairo, medan utvecklingsländerna nådde upp till 76 procent.

| I. | Alla givarländer upplever inte i lika hög grad detta tema som förpliktande. Därför råder det en påfallande brist på ekonomiska resurser för området sexuell och reproduktiv hälsa, trots att Europeiska unionen spelat en nyckelroll, både genom att på kort sikt ställa medel till förfogande och även genom att stödja åtgärdsprogrammet med lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

I.

Alla givarländer upplever inte i lika hög grad detta tema som förpliktande. Därför råder det en påfallande brist på ekonomiska resurser för området sexuell och reproduktiv hälsa, trots att Europeiska unionen spelat en nyckelroll, både genom att på kort sikt ställa medel till förfogande och även genom att stödja åtgärdsprogrammet med lagstiftningsåtgärder.

| J. | Vid den internationella parlamentsledamotskonferensen i Ottawa 2002 om genomförandet av åtgärdsprogrammet från Kairo förband sig parlamentsledamöterna att arbeta för att mellan fem och tio procent av de nationella budgetarna skall gå till frågor som har med befolkning och sexuell och reproduktiv hälsa att göra. |
| --- | --- |

J.

Vid den internationella parlamentsledamotskonferensen i Ottawa 2002 om genomförandet av åtgärdsprogrammet från Kairo förband sig parlamentsledamöterna att arbeta för att mellan fem och tio procent av de nationella budgetarna skall gå till frågor som har med befolkning och sexuell och reproduktiv hälsa att göra.

| K. | Vid den europeiska befolkningskonferensen, som anordnades av FN:s ekonomiska kommitté för Europa tillsammans med flera parlamentsledamöter och frivilligorganisationer, bekräftades att åtgärdsprogrammet från Kairo uttryckligen skulle användas som gemensamt underlag för åtgärder inom området för sexuell och reproduktiv hälsa och de därtill hörande rättigheterna. |
| --- | --- |

K.

Vid den europeiska befolkningskonferensen, som anordnades av FN:s ekonomiska kommitté för Europa tillsammans med flera parlamentsledamöter och frivilligorganisationer, bekräftades att åtgärdsprogrammet från Kairo uttryckligen skulle användas som gemensamt underlag för åtgärder inom området för sexuell och reproduktiv hälsa och de därtill hörande rättigheterna.

| L. | Enligt Mexico City Policy betalas inga USAID-medel ut till sådana utländska organisationer som — utan pengar från Förenta staterna — utför, hänvisar till, ger rådgivning om eller förespråkar abort, oavsett om abort är lagligt eller inte i landet i fråga. De problem som skulle lösas genom Mexico City Policy har förvärrats: eftersom kliniker läggs ned och det blir svårare att få tillgång till reproduktiva hälsovårdstjänster har allt färre fattiga kvinnor runt om i världen råd med preventivmedel. Detta leder till en ökning av oönskade graviditeter och följaktligen många, ofta osäkra, aborter, som i sin tur leder till en ökning av mödradödligheten. |
| --- | --- |

L.

Enligt Mexico City Policy betalas inga USAID-medel ut till sådana utländska organisationer som — utan pengar från Förenta staterna — utför, hänvisar till, ger rådgivning om eller förespråkar abort, oavsett om abort är lagligt eller inte i landet i fråga. De problem som skulle lösas genom Mexico City Policy har förvärrats: eftersom kliniker läggs ned och det blir svårare att få tillgång till reproduktiva hälsovårdstjänster har allt färre fattiga kvinnor runt om i världen råd med preventivmedel. Detta leder till en ökning av oönskade graviditeter och följaktligen många, ofta osäkra, aborter, som i sin tur leder till en ökning av mödradödligheten.

| M. | Behovet av att garantera jämställdhet anses inte längre bara vara en fråga om rättigheter och goda styrelseformer utan i allt högre grad också en fråga om ekonomisk effektivitet, eftersom jämställdhet ofta har en positiv inverkan på samhällets välbefinnande överlag. |
| --- | --- |

M.

Behovet av att garantera jämställdhet anses inte längre bara vara en fråga om rättigheter och goda styrelseformer utan i allt högre grad också en fråga om ekonomisk effektivitet, eftersom jämställdhet ofta har en positiv inverkan på samhällets välbefinnande överlag.

| N. | Det är beklämmande att det i vissa delar av världen råder en övertygelse om att män, felaktigt, är mer värda än kvinnor. Detta tvingar fram selektiva aborter på grundval av det ofödda barnets kön samt mord på nyfödda flickebarn. Det här framgår till exempel av att man vid folkräkningen i Kina 2000 noterade ungefär 120 födda gossebarn på 100 flickebarn. Efter vad Unicef kommit fram till kommer det om några år att finnas ungefär 50 miljoner män i landet som aldrig får någon hustru. |
| --- | --- |

N.

Det är beklämmande att det i vissa delar av världen råder en övertygelse om att män, felaktigt, är mer värda än kvinnor. Detta tvingar fram selektiva aborter på grundval av det ofödda barnets kön samt mord på nyfödda flickebarn. Det här framgår till exempel av att man vid folkräkningen i Kina 2000 noterade ungefär 120 födda gossebarn på 100 flickebarn. Efter vad Unicef kommit fram till kommer det om några år att finnas ungefär 50 miljoner män i landet som aldrig får någon hustru.

| O. | Kulturella, religiösa, sociala och ekonomiska värderingar samt situationen med avseende på respekten för mänskliga rättigheter är faktorer som ofta motverkar kvinnornas frigörelse och självbestämmande. |
| --- | --- |

O.

Kulturella, religiösa, sociala och ekonomiska värderingar samt situationen med avseende på respekten för mänskliga rättigheter är faktorer som ofta motverkar kvinnornas frigörelse och självbestämmande.

| P. | Överallt i världen faller flickor och kvinnor offer för samhällsstrukturellt våld. Detta tar sig uttryck i manligt våld i hemmet eller våld utfört av militär, våldtäkter i krigs- och krissituationer, påtvingade graviditeter, sexuellt utnyttjande, tvångsprostitution av flickor och kvinnor i alla åldrar, könsstympning, tvångsäktenskap, övergivande eller försäljning av nyfödda flickebarn och så vidare. Gemensamt för allt detta är att det är fråga om en kränkning av de allmänna mänskliga rättigheterna samt självbestämmanderätten i sexuella frågor och en allvarlig risk för kvinnors reproduktiva och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

P.

Överallt i världen faller flickor och kvinnor offer för samhällsstrukturellt våld. Detta tar sig uttryck i manligt våld i hemmet eller våld utfört av militär, våldtäkter i krigs- och krissituationer, påtvingade graviditeter, sexuellt utnyttjande, tvångsprostitution av flickor och kvinnor i alla åldrar, könsstympning, tvångsäktenskap, övergivande eller försäljning av nyfödda flickebarn och så vidare. Gemensamt för allt detta är att det är fråga om en kränkning av de allmänna mänskliga rättigheterna samt självbestämmanderätten i sexuella frågor och en allvarlig risk för kvinnors reproduktiva och psykiska hälsa.

| Q. | Enligt undersökningar från FN är var tredje graviditet över hela världen oönskad eller oplanerad och över 300 miljoner par saknar tillgång till preventivmedel, något som ofta leder till att kvinnor låter göra abort under otrygga betingelser, vilket ofta får grava konsekvenser för hälsan och rentav kan leda till döden. |
| --- | --- |

Q.

Enligt undersökningar från FN är var tredje graviditet över hela världen oönskad eller oplanerad och över 300 miljoner par saknar tillgång till preventivmedel, något som ofta leder till att kvinnor låter göra abort under otrygga betingelser, vilket ofta får grava konsekvenser för hälsan och rentav kan leda till döden.

| R. | Graviditeter och barnafödande kostar årligen mer än 500 000 kvinnor livet, och enligt millenniemål nr 5 skall mödradödligheten minskas med tre fjärdedelar. Bristen på bashälsovårdstjänster och reproduktiva hälsovårdstjänster och upplysning, t.ex. prenatal rådgivning, bidrar till att graviditet fortfarande är en av huvudorsakerna till död och funktionshinder bland kvinnor i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

R.

Graviditeter och barnafödande kostar årligen mer än 500 000 kvinnor livet, och enligt millenniemål nr 5 skall mödradödligheten minskas med tre fjärdedelar. Bristen på bashälsovårdstjänster och reproduktiva hälsovårdstjänster och upplysning, t.ex. prenatal rådgivning, bidrar till att graviditet fortfarande är en av huvudorsakerna till död och funktionshinder bland kvinnor i utvecklingsländerna.

| S. | Enligt åtgärdsprogrammet är familjen samhällets grundenhet och den har rätt till omfattande skydd och stöd. |
| --- | --- |

S.

Enligt åtgärdsprogrammet är familjen samhällets grundenhet och den har rätt till omfattande skydd och stöd.

| T. | Mindre än 1 procent av kvinnorna i de länder som är mest drabbade av hiv har tillgång till tjänster för att förhindra överföring från mor till barn, och 3,2 miljoner barn under 15 år är smittade av hiv. Hälften av alla hiv-infektioner berör ungdomar, bland dem flickor och unga kvinnor med särskild hög risk. Detta visar behovet av särskilda program för förebyggande av hiv för ungdomar. |
| --- | --- |

T.

Mindre än 1 procent av kvinnorna i de länder som är mest drabbade av hiv har tillgång till tjänster för att förhindra överföring från mor till barn, och 3,2 miljoner barn under 15 år är smittade av hiv. Hälften av alla hiv-infektioner berör ungdomar, bland dem flickor och unga kvinnor med särskild hög risk. Detta visar behovet av särskilda program för förebyggande av hiv för ungdomar.

| U. | För närvarande går en miljard ungdomar in i den reproduktiva fasen av livet och hälften av alla hiv-infektioner berör ungdomar, bland dem flickor och unga kvinnor med särskilt hög risk. |
| --- | --- |

U.

För närvarande går en miljard ungdomar in i den reproduktiva fasen av livet och hälften av alla hiv-infektioner berör ungdomar, bland dem flickor och unga kvinnor med särskilt hög risk.

| V. | Det är oroväckande att en stor del av infektionerna med hiv/aids förorsakas av smutsiga injektionssprutor. Enligt uppgifter från Världshälsoorganisationen görs hela 75 procent av alla injektioner runtom i världen med osterila nålar och i sju kinesiska provinser har uppskattningsvis 370 000 människor smittats med hiv till följd av brister i hygienen vid blodgivning. |
| --- | --- |

V.

Det är oroväckande att en stor del av infektionerna med hiv/aids förorsakas av smutsiga injektionssprutor. Enligt uppgifter från Världshälsoorganisationen görs hela 75 procent av alla injektioner runtom i världen med osterila nålar och i sju kinesiska provinser har uppskattningsvis 370 000 människor smittats med hiv till följd av brister i hygienen vid blodgivning.

| W. | På grund av den alarmerande spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar, inbegripet hiv/aids, är det nödvändigt att helt integrera programmen för förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar/hiv i programmen för sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

W.

På grund av den alarmerande spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar, inbegripet hiv/aids, är det nödvändigt att helt integrera programmen för förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar/hiv i programmen för sexuell och reproduktiv hälsa.

| X. | I dag är 80 procent av alla flyktingar runtom i världen kvinnor och barn. I flyktsituationer är mödradödligheten till följd av dålig kost och täta graviditeter ofta högre och till följd av oskyddat sex och könsspecifika våldtäkter uppträder sexuellt överförbara sjukdomar oftare. |
| --- | --- |

X.

I dag är 80 procent av alla flyktingar runtom i världen kvinnor och barn. I flyktsituationer är mödradödligheten till följd av dålig kost och täta graviditeter ofta högre och till följd av oskyddat sex och könsspecifika våldtäkter uppträder sexuellt överförbara sjukdomar oftare.

| Y. | Världshälsoorganisationens plan om att utbilda tiotusentals ”barfotaläkare” för att skapa möjligheter för hälsovård också på landsbygden och i fattiga områden, innebär ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

Y.

Världshälsoorganisationens plan om att utbilda tiotusentals ”barfotaläkare” för att skapa möjligheter för hälsovård också på landsbygden och i fattiga områden, innebär ett steg i rätt riktning.

| Z. | Det är att beklaga att man från konservativt håll fått till stånd en begränsning eller rentav nedskärning av anslagen till familjeplanering och upplysning så att t. ex. Förenta staterna genom återinförandet av sin Mexico City Policy från och med 2002 frusit sina anslag till FN:s befolkningsfond och frivilligorganisationer inom det här området. I detta sammanhang välkomnas kommissionens förslag om kompensation för de uteblivna anslagen. |
| --- | --- |

Z.

Det är att beklaga att man från konservativt håll fått till stånd en begränsning eller rentav nedskärning av anslagen till familjeplanering och upplysning så att t. ex. Förenta staterna genom återinförandet av sin Mexico City Policy från och med 2002 frusit sina anslag till FN:s befolkningsfond och frivilligorganisationer inom det här området. I detta sammanhang välkomnas kommissionens förslag om kompensation för de uteblivna anslagen.

| AA. | De behöriga organisationernas, t.ex. FN:s befolkningsfond, ofta mycket svåra insatser uppskattas, och de måste garanteras ett mer omfattande stöd, bl.a. i samarbete med Europeiska unionens organ och medlemsstaternas utrikesministerier för att förbättra hälsovården, erbjuda valmöjligheter och förebygga sådana dödsfall som kan undvikas bland kvinnor i sina bästa år. |
| --- | --- |

AA.

De behöriga organisationernas, t.ex. FN:s befolkningsfond, ofta mycket svåra insatser uppskattas, och de måste garanteras ett mer omfattande stöd, bl.a. i samarbete med Europeiska unionens organ och medlemsstaternas utrikesministerier för att förbättra hälsovården, erbjuda valmöjligheter och förebygga sådana dödsfall som kan undvikas bland kvinnor i sina bästa år.

| AB. | Sådana åtgärder från industri- och utvecklingsländernas sida som tjänster inom bashälsovården eller program för grundläggande utbildning får inte räknas med bland utgifterna för befolkningspolitik ens i de fall att de bidrar till denna politik. |
| --- | --- |

AB.

Sådana åtgärder från industri- och utvecklingsländernas sida som tjänster inom bashälsovården eller program för grundläggande utbildning får inte räknas med bland utgifterna för befolkningspolitik ens i de fall att de bidrar till denna politik.

| AC. | Kostnaderna och de sociala konsekvenserna av att misslyckas med reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter för den hittills största generation ungdomar, 1,2 miljarder, som är på väg att uppnå barnafödande ålder skulle bli mycket höga eftersom denna åldersgrupp redan drabbas av hiv/ aids och oönskade graviditeter i oproportionerligt stor omfattning. |
| --- | --- |

AC.

Kostnaderna och de sociala konsekvenserna av att misslyckas med reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter för den hittills största generation ungdomar, 1,2 miljarder, som är på väg att uppnå barnafödande ålder skulle bli mycket höga eftersom denna åldersgrupp redan drabbas av hiv/ aids och oönskade graviditeter i oproportionerligt stor omfattning.

| AD. | Det civila samhället har en viktig och kompletterande roll att spela vid genomförandet av åtgärdsprogrammet. Kommissionen bör ha ett närmare samarbete med grupper från det civila samhället, framför allt kvinnogrupper och kvinnoföreningar, familjeplaneringsorganisationer, olika folkrörelser på det sociala området, välgörenhetsorganisationer och biståndsorgan, men också med privata företag. |
| --- | --- |

AD.

Det civila samhället har en viktig och kompletterande roll att spela vid genomförandet av åtgärdsprogrammet. Kommissionen bör ha ett närmare samarbete med grupper från det civila samhället, framför allt kvinnogrupper och kvinnoföreningar, familjeplaneringsorganisationer, olika folkrörelser på det sociala området, välgörenhetsorganisationer och biståndsorgan, men också med privata företag.

| AE. | Framför allt medierna spelar en viktig roll då människor skall göras medvetande om och få information om olika frågor. |
| --- | --- |

AE.

Framför allt medierna spelar en viktig roll då människor skall göras medvetande om och få information om olika frågor.

| 1. | Europaparlamentet förväntar sig en heltäckande översikt av hur åtgärdsprogrammet från Kairo uppfyllts, med tanke på att det 2004 gått tio år sedan den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD). Denna översikt bör sammanställas av alla ansvariga organ inom FN, men framför allt också av regeringarna i EU:s medlemsstater, kommissionen och institutionerna inom AVS och de av saken berörda frivilligorganisationerna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förväntar sig en heltäckande översikt av hur åtgärdsprogrammet från Kairo uppfyllts, med tanke på att det 2004 gått tio år sedan den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD). Denna översikt bör sammanställas av alla ansvariga organ inom FN, men framför allt också av regeringarna i EU:s medlemsstater, kommissionen och institutionerna inom AVS och de av saken berörda frivilligorganisationerna.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att man anordnar rundabordskonferensen ICPD+10 för att se över och bedöma vilka framsteg som gjorts och vilka utmaningar som återstår när det gäller genomförandet av åtgärdsprogrammet från Kairo och gläder sig över att kommissionen stöder detta initiativ. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att man anordnar rundabordskonferensen ICPD+10 för att se över och bedöma vilka framsteg som gjorts och vilka utmaningar som återstår när det gäller genomförandet av åtgärdsprogrammet från Kairo och gläder sig över att kommissionen stöder detta initiativ.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att offentliggöra en rapport över de initiativ som gjorts hittills, och ber medlemsstaterna att ställa mer medel till förfogande för skydd av reproduktiv hälsa i enlighet med de åtaganden som gjorts när det gäller officiellt utvecklingsbistånd (ODA). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att offentliggöra en rapport över de initiativ som gjorts hittills, och ber medlemsstaterna att ställa mer medel till förfogande för skydd av reproduktiv hälsa i enlighet med de åtaganden som gjorts när det gäller officiellt utvecklingsbistånd (ODA).

| 4. | Europaparlamentet yrkar på att Europeiska unionen, dess medlemsstater och de anslutande länderna helt och fullt skall fullgöra sina skyldigheter i fråga om genomförandet och finansieringen av åtgärdsprogrammet från Kairo, alltså också inom områden som grundskole- och gymnasieutbildning, högre utbildning och fortbildning — särskilt för flickor och kvinnor — och tjänster inom bashälsovården, samt för att alla unga och alla kvinnor och män under hela den tid de är i reproduktiv ålder lätt och till överkomligt pris skall få tillgång till hälsovårdstjänster av hög kvalitet för att slå vakt om sin sexuella och reproduktiva hälsa och rätten att fritt, på eget ansvar och på samma villkor bestämma inom det här området. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet yrkar på att Europeiska unionen, dess medlemsstater och de anslutande länderna helt och fullt skall fullgöra sina skyldigheter i fråga om genomförandet och finansieringen av åtgärdsprogrammet från Kairo, alltså också inom områden som grundskole- och gymnasieutbildning, högre utbildning och fortbildning — särskilt för flickor och kvinnor — och tjänster inom bashälsovården, samt för att alla unga och alla kvinnor och män under hela den tid de är i reproduktiv ålder lätt och till överkomligt pris skall få tillgång till hälsovårdstjänster av hög kvalitet för att slå vakt om sin sexuella och reproduktiva hälsa och rätten att fritt, på eget ansvar och på samma villkor bestämma inom det här området.

| 5. | Europaparlamentet yrkar på att kommissionen skall ta upp åtgärdsprogrammet som ett tema för sitt samarbete med tredje länder och på internationella forum samt utveckla strategier för ett gemensamt genomförande av det. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet yrkar på att kommissionen skall ta upp åtgärdsprogrammet som ett tema för sitt samarbete med tredje länder och på internationella forum samt utveckla strategier för ett gemensamt genomförande av det.

| 6. | Europaparlamentet yrkar på att Europeiska unionen och dess medlemsstater skall låta sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter ingå som ett led i sin utvecklingspolitik och inom denna ram verka för minskad dödlighet bland spädbarn, barn och mödrar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet yrkar på att Europeiska unionen och dess medlemsstater skall låta sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter ingå som ett led i sin utvecklingspolitik och inom denna ram verka för minskad dödlighet bland spädbarn, barn och mödrar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att bjuda in Förenta staterna till en grundlig debatt om följderna av återinförandet av Mexico City Policy över hela världen, och uppmuntra president George W. Bush att upphäva den. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att bjuda in Förenta staterna till en grundlig debatt om följderna av återinförandet av Mexico City Policy över hela världen, och uppmuntra president George W. Bush att upphäva den.

| 8. | Europaparlamentet kräver att också en större andel av det humanitära biståndet och katastrofhjälpen måste användas till förmån för reproduktiv hälsa hos människor i nödsituationer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att också en större andel av det humanitära biståndet och katastrofhjälpen måste användas till förmån för reproduktiv hälsa hos människor i nödsituationer.

| 9. | Europaparlamentet anser det oumbärligt att de allra fattigaste i de berörda länderna definieras som huvudsaklig målgrupp, exempelvis med hjälp av målinriktade ingripanden i programplaneringen, eftersom det just är dessa människor som blir mest lidande på att tillgången till åtgärder till förmån för reproduktiv hälsa är bristfällig. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser det oumbärligt att de allra fattigaste i de berörda länderna definieras som huvudsaklig målgrupp, exempelvis med hjälp av målinriktade ingripanden i programplaneringen, eftersom det just är dessa människor som blir mest lidande på att tillgången till åtgärder till förmån för reproduktiv hälsa är bristfällig.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU och u-länderna, framför allt AVS-länderna, att särskilt beakta de fistelproblem som ett stort antal i synnerhet unga kvinnor (uppskattningsvis 0,3 procent av alla gravida kvinnor) har på landsbygden i u-länderna och att göra sitt yttersta så att sjukdomen inte uppstår och en ändamålsenlig behandling kan garanteras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU och u-länderna, framför allt AVS-länderna, att särskilt beakta de fistelproblem som ett stort antal i synnerhet unga kvinnor (uppskattningsvis 0,3 procent av alla gravida kvinnor) har på landsbygden i u-länderna och att göra sitt yttersta så att sjukdomen inte uppstår och en ändamålsenlig behandling kan garanteras.

| 11. | Europaparlamentet betonar att abort inte får betraktas som någon familjeplaneringsmetod, men uttalar sig dock till förmån för att sådana kvinnor, som inte ser någon annan utväg ur en nödsituation måste ha möjlighet till avkriminaliserade och medicinskt trygga aborter till skydd för sin reproduktiva och psykiska hälsa, något som skulle innebära minskad mödradödlighet i utvecklingsländerna, eftersom 14 procent av de mödrar som dör i barnsäng är offer för osakkunnigt utförda aborter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att abort inte får betraktas som någon familjeplaneringsmetod, men uttalar sig dock till förmån för att sådana kvinnor, som inte ser någon annan utväg ur en nödsituation måste ha möjlighet till avkriminaliserade och medicinskt trygga aborter till skydd för sin reproduktiva och psykiska hälsa, något som skulle innebära minskad mödradödlighet i utvecklingsländerna, eftersom 14 procent av de mödrar som dör i barnsäng är offer för osakkunnigt utförda aborter.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar stater att avstå från att dra kvinnor som genomgått olaglig abort inför rätta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar stater att avstå från att dra kvinnor som genomgått olaglig abort inför rätta.

| 13. | Europaparlamentet yrkar på att Europeiska unionen och dess medlemsstater skall ha en bättre samordning av sin verksamhet som givare och ställa ökade anslag till förfogande för sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter, för att på det sättet kunna fullgöra de skyldigheter de påtagit sig i Kairo 1994. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet yrkar på att Europeiska unionen och dess medlemsstater skall ha en bättre samordning av sin verksamhet som givare och ställa ökade anslag till förfogande för sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter, för att på det sättet kunna fullgöra de skyldigheter de påtagit sig i Kairo 1994.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och hela världssamfundet att — i brist på botemedel mot aids — öka sina anslag och åtaganden när det gäller internationell forskning och utveckling av ett aidsvaccin och omfattande kliniska prövningar, särskilt i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och hela världssamfundet att — i brist på botemedel mot aids — öka sina anslag och åtaganden när det gäller internationell forskning och utveckling av ett aidsvaccin och omfattande kliniska prövningar, särskilt i utvecklingsländer.

| 15. | Europaparlamentet anser det förnuftigt att det ställs budgetmedel till utvecklingsländernas förfogande för att användas inom hälsovården, men yrkar dock på garantier för att dessa medel också används för att bevara eller återställa reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser det förnuftigt att det ställs budgetmedel till utvecklingsländernas förfogande för att användas inom hälsovården, men yrkar dock på garantier för att dessa medel också används för att bevara eller återställa reproduktiv hälsa.

| 16. | Europaparlamentet betonar att kvinnor måste få bättre tillgång till utbildning, ekonomisk självständighet och delaktighet i beslutsfattandet, eftersom detta är väsentliga rättigheter samt förutsättningar för utvecklingen. Genom att kvinnor får mer att säga till om kan man öka jämställdheten och minska fattigdomen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att kvinnor måste få bättre tillgång till utbildning, ekonomisk självständighet och delaktighet i beslutsfattandet, eftersom detta är väsentliga rättigheter samt förutsättningar för utvecklingen. Genom att kvinnor får mer att säga till om kan man öka jämställdheten och minska fattigdomen.

| 17. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att ungdomar på ett meningsfullt sätt aktivt får medverka i projekt, program och åtgärder av alla slag, som kan ha en positiv inverkan på deras liv. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att ungdomar på ett meningsfullt sätt aktivt får medverka i projekt, program och åtgärder av alla slag, som kan ha en positiv inverkan på deras liv.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett ramavtal med vars hjälp det kan göras framsteg i arbetet med att fram till 2015 förverkliga målen från Kairo och det finansiella samarbetet mellan Europeiska unionen, medlemsstaterna och de andra institutionella givarna kan samordnas, så att de mål som man kommit överens om i fråga om vilka totala resurser som skall ägnas programmen inom områdena befolkning och reproduktiv hälsa, inklusive hiv/aids, fortfarande skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett ramavtal med vars hjälp det kan göras framsteg i arbetet med att fram till 2015 förverkliga målen från Kairo och det finansiella samarbetet mellan Europeiska unionen, medlemsstaterna och de andra institutionella givarna kan samordnas, så att de mål som man kommit överens om i fråga om vilka totala resurser som skall ägnas programmen inom områdena befolkning och reproduktiv hälsa, inklusive hiv/aids, fortfarande skall kunna uppnås.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att stödja forskningsarbetet efter medel till skydd mot sexuellt överförbara sjukdomar och hiv/aids samt metoder med vilkas hjälp kvinnor lätt kan skydda sig mot oönskade graviditeter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att stödja forskningsarbetet efter medel till skydd mot sexuellt överförbara sjukdomar och hiv/aids samt metoder med vilkas hjälp kvinnor lätt kan skydda sig mot oönskade graviditeter.

| 20. | Europaparlamentet anser det viktigt att medlemmarna av kommissionens delegationer får ökad medvetenhet om de mål som fastställts i Kairo samt ges utbildning i könsspecifika frågor, för att förverkligandet av de mål som fastställts inom områdena hälsa och befolkning skall kunna påskyndas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser det viktigt att medlemmarna av kommissionens delegationer får ökad medvetenhet om de mål som fastställts i Kairo samt ges utbildning i könsspecifika frågor, för att förverkligandet av de mål som fastställts inom områdena hälsa och befolkning skall kunna påskyndas.

| 21. | Europaparlamentet förväntar sig att Världshälsoorganisationen och alla andra i ansvarig ställning skall göra allt för att med hjälp av lämpliga åtgärder till förmån för bättre hygien stoppa hiv-infektioner till följd av smutsiga sprutor och på det sättet begränsa sådana hot mot den reproduktiva hälsan som inte beror av den enskilde individens beteende och kan leda till livshotande infektioner även hos dem som har ”säkert sex”. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet förväntar sig att Världshälsoorganisationen och alla andra i ansvarig ställning skall göra allt för att med hjälp av lämpliga åtgärder till förmån för bättre hygien stoppa hiv-infektioner till följd av smutsiga sprutor och på det sättet begränsa sådana hot mot den reproduktiva hälsan som inte beror av den enskilde individens beteende och kan leda till livshotande infektioner även hos dem som har ”säkert sex”.

| 22. | Europaparlamentet yrkar på att Europeiska unionen, dess medlemsstater, regeringar och institutioner i utvecklingsländerna som samarbetar med dessa länder skall genomföra brett upplagda informationsoch rådgivningskampanjer, och andra lämpliga åtgärder, i utvecklingsländer, med följande mål:






  — | sexualupplysning och information riktad till barn och ungdomar, i en form som är anpassad efter deras ålder och kön, och som tar hänsyn till deras kapacitet och livssituation, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet yrkar på att Europeiska unionen, dess medlemsstater, regeringar och institutioner i utvecklingsländerna som samarbetar med dessa länder skall genomföra brett upplagda informationsoch rådgivningskampanjer, och andra lämpliga åtgärder, i utvecklingsländer, med följande mål:

—

sexualupplysning och information riktad till barn och ungdomar, i en form som är anpassad efter deras ålder och kön, och som tar hänsyn till deras kapacitet och livssituation,

| — | kamp mot sexuellt utnyttjande och undertryckande och hjälp till offren för sådant, |
| --- | --- |

—

kamp mot sexuellt utnyttjande och undertryckande och hjälp till offren för sådant,

| — | betoning av att varje människa är värd respekt oberoende av sexuell läggning, |
| --- | --- |

—

betoning av att varje människa är värd respekt oberoende av sexuell läggning,

| — | betoning av att var och en har rätt att själv bestämma i sexuella frågor, |
| --- | --- |

—

betoning av att var och en har rätt att själv bestämma i sexuella frågor,

| — | tillräcklig tillgång till preventivmedel och detta till ett överkomligt pris, |
| --- | --- |

—

tillräcklig tillgång till preventivmedel och detta till ett överkomligt pris,

| — | bättre hälsovård överlag, inklusive tillgång till sexuella och reproduktiva hälsovårdstjänster, |
| --- | --- |

—

bättre hälsovård överlag, inklusive tillgång till sexuella och reproduktiva hälsovårdstjänster,

| — | tillräckligt utbud av överkomligt prissatta läkemedel mot sexuellt överförbara sjukdomar, framför allt hiv/aids, varvid läkemedelsindustrin skall åläggas hjälpa till och utbud av generiska läkemedel göras möjligt samt särskild forskning inom antiretroviral behandling med inriktning på barn, |
| --- | --- |

—

tillräckligt utbud av överkomligt prissatta läkemedel mot sexuellt överförbara sjukdomar, framför allt hiv/aids, varvid läkemedelsindustrin skall åläggas hjälpa till och utbud av generiska läkemedel göras möjligt samt särskild forskning inom antiretroviral behandling med inriktning på barn,

| — | bättre tillgång till samordnade tjänster för att förebygga överföring från mor till barn, |
| --- | --- |

—

bättre tillgång till samordnade tjänster för att förebygga överföring från mor till barn,

| — | bättre möjligheter till abort under medicinskt trygga betingelser, |
| --- | --- |

—

bättre möjligheter till abort under medicinskt trygga betingelser,

| — | tillhandahållande av information som krävs för att garantera ett säkert havande- och moderskap. |
| --- | --- |

—

tillhandahållande av information som krävs för att garantera ett säkert havande- och moderskap.

| 23. | Europaparlamentet yrkar på att kommissionen och AVS-ministerrådet inom ramen för samarbetet med AVS-länderna skall högprioritera skyddet för den reproduktiva hälsan och låta de åtgärder som behövs för detta ändamål ingå i de olika landsstrategidokumenten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet yrkar på att kommissionen och AVS-ministerrådet inom ramen för samarbetet med AVS-länderna skall högprioritera skyddet för den reproduktiva hälsan och låta de åtgärder som behövs för detta ändamål ingå i de olika landsstrategidokumenten.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna, anslutnings- samt AVS-länderna att inbegripa organisationer inom det civila samhället, privata företag och framför allt medierna, då målen genomförs. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna, anslutnings- samt AVS-länderna att inbegripa organisationer inom det civila samhället, privata företag och framför allt medierna, då målen genomförs.

| 25. | Europaparlamentet yrkar på att utvecklingsländerna skall ställa till förfogande de medel som de redan anslagit för hälsovårdsändamål. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet yrkar på att utvecklingsländerna skall ställa till förfogande de medel som de redan anslagit för hälsovårdsändamål.

| 26. | Europaparlamentet betonar att framför allt de fattigaste befolkningsgrupperna i de fattigaste länderna måste få en klart bättre tillgång till preventivmedel, i synnerhet kondomer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att framför allt de fattigaste befolkningsgrupperna i de fattigaste länderna måste få en klart bättre tillgång till preventivmedel, i synnerhet kondomer.

| 27. | Europaparlamentet yrkar på att alla regeringar skall förbjuda sådana skadliga traditioner och sedvänjor som kvinnlig könsstympning och ordna med informationskampanjer för att göra klart att detta innebär en oacceptabel kränkning av kvinnors kroppsliga integritet som kan leda till svåra skador för hälsan och rentav döden. Regeringarna uppmanas således att i sin politik införliva de mål och instrument som anges i Kairodeklarationen, antagen av de regeringar och icke-statliga organisationer som deltog i Kairokonferensen 2003, som organiserades inom ramen för den internationella kampanjen Stop FGM (internationell kampanj för att stoppa könsstympning av kvinnor). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet yrkar på att alla regeringar skall förbjuda sådana skadliga traditioner och sedvänjor som kvinnlig könsstympning och ordna med informationskampanjer för att göra klart att detta innebär en oacceptabel kränkning av kvinnors kroppsliga integritet som kan leda till svåra skador för hälsan och rentav döden. Regeringarna uppmanas således att i sin politik införliva de mål och instrument som anges i Kairodeklarationen, antagen av de regeringar och icke-statliga organisationer som deltog i Kairokonferensen 2003, som organiserades inom ramen för den internationella kampanjen Stop FGM (internationell kampanj för att stoppa könsstympning av kvinnor).

| 28. | Europaparlamentet hälsar med tillfredsställelse att femton afrikanska länder i lag förbjudit könsstympning av flickor och kvinnor och väntar sig att gällande lagar också skall tillämpas, något som i sista hand blir till nytta för kvinnornas reproduktiva hälsa genom att farliga infektioner och komplikationer i samband med graviditet kan undvikas. Parlamentet uppmanar de övriga afrikanska länder där könsstympning praktiseras att likaså vidta åtgärder i lag mot den. De afrikanska länderna uppmanas i synnerhet att snarast ratificera tilläggsprotokollet till Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter samt folkens och kvinnors rättigheter i Afrika (Maputoprotokollet), som antogs av Afrikanska unionen i juli 2003 i Mozambiques huvudstad. Detta protokoll föreskriver ett förbud mot och ett fördömande av alla sådana skadliga sedvänjor som kränker respekten för kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar regeringarna att anta nödvändiga lagstiftnings-, informations- och utbildningsåtgärder för att få ett slut på dessa sedvänjor. I synnerhet efterlyser parlamentet att samtliga initiativ som tas i detta syfte skall uppmuntras och stödjas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet hälsar med tillfredsställelse att femton afrikanska länder i lag förbjudit könsstympning av flickor och kvinnor och väntar sig att gällande lagar också skall tillämpas, något som i sista hand blir till nytta för kvinnornas reproduktiva hälsa genom att farliga infektioner och komplikationer i samband med graviditet kan undvikas. Parlamentet uppmanar de övriga afrikanska länder där könsstympning praktiseras att likaså vidta åtgärder i lag mot den. De afrikanska länderna uppmanas i synnerhet att snarast ratificera tilläggsprotokollet till Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter samt folkens och kvinnors rättigheter i Afrika (Maputoprotokollet), som antogs av Afrikanska unionen i juli 2003 i Mozambiques huvudstad. Detta protokoll föreskriver ett förbud mot och ett fördömande av alla sådana skadliga sedvänjor som kränker respekten för kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar regeringarna att anta nödvändiga lagstiftnings-, informations- och utbildningsåtgärder för att få ett slut på dessa sedvänjor. I synnerhet efterlyser parlamentet att samtliga initiativ som tas i detta syfte skall uppmuntras och stödjas.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med utvecklingsländerna för att ta itu med och förebygga fistularelaterade problem vid förlossningar bland flickor och unga kvinnor, särskilt i samband med giftermål i unga år. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med utvecklingsländerna för att ta itu med och förebygga fistularelaterade problem vid förlossningar bland flickor och unga kvinnor, särskilt i samband med giftermål i unga år.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att parlamentet i sin kommande årsrapport om de mänskliga rättigheterna i världen och inom Europeiska unionen skall ägna jämställdheten och de sexuella och reproduktiva rättigheterna särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår att parlamentet i sin kommande årsrapport om de mänskliga rättigheterna i världen och inom Europeiska unionen skall ägna jämställdheten och de sexuella och reproduktiva rättigheterna särskild uppmärksamhet.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, AVS-EU-rådet, medlemsstaternas regeringar, FN:s generalsekreterare, FN:s befolkningsfond (UNFPA) samt FN:s gemensamma program mot hiv/aids (UNAIDS). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, AVS-EU-rådet, medlemsstaternas regeringar, FN:s generalsekreterare, FN:s befolkningsfond (UNFPA) samt FN:s gemensamma program mot hiv/aids (UNAIDS).

---

(1)  EUT L 224, 6.9.2003, s. 1.

(2)  EUT L 224, 6.9.2003, s. 7.

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(4)  EGT C 211, 22.7.1996, s. 31.

(5)  EGT C 96, 30.3.1998, s. 19.

(6)  EGT C 263, 13.9.2000, s. 41.

(7)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 258.

(8)  EGT C 64, 28.2.2001, s. 49.

(9)  EGT C 265, 20.9.2001, s. 24.

(10)  EGT C 263, 13.9.2000, s. 44.

(11)  EGT C 78, 2.4.2002, s. 66.

(12)  EGT C 78, 2.4.2002, s. 64.

(13)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 337.

(14)  EGT C 231, 27.9.2002, s. 57.

(15)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 153.

(16)  EUT C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

(17)  EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 369.

(18)  EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 342.

(19)  EUT C 26, 29.1.2004, s. 17.

(20)  Åtgärdsprogrammet från Kairo, princip 8.

(21)  Åtgärdsprogrammet från Kairo, punkt 7.6.

P5_TA(2004)0155

Bättre och enklare lagstiftning

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning (KOM(2001) 726 — C5-0108/2002 — 2002/2052(COS))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2001) 726 — C5-0108/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2001) 726 — C5-0108/2002),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Styrelseformerna i EU: Bättre lagstiftning” (KOM(2002) 275), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Styrelseformerna i EU: Bättre lagstiftning” (KOM(2002) 275),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om konsekvensanalys (KOM(2002) 276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om konsekvensanalys (KOM(2002) 276),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Samrådsdokument: Mot en bättre struktur för samråd och dialog. Förslag till allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (KOM(2002) 277), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Samrådsdokument: Mot en bättre struktur för samråd och dialog. Förslag till allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter” (KOM(2002) 277),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2002) 278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2002) 278),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Miljöavtal på gemenskapsnivå inom ramen för handlingsplanen för en bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2002) 412), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Miljöavtal på gemenskapsnivå inom ramen för handlingsplanen för en bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2002) 412),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning” (KOM(2003) 71), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning” (KOM(2003) 71),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Första rapporten om genomförandet av handlingsramen””Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning” (KOM(2003) 623), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Första rapporten om genomförandet av handlingsramen””Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning” (KOM(2003) 623),

| — | med beaktande av kommissionens delrapport till Europeiska rådet i Stockholm”En bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2001) 130), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delrapport till Europeiska rådet i Stockholm”En bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2001) 130),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (1),

| — | med beaktande av resolutionen av den 4 juli 1996 om den oberoende expertgruppens rapport om förenklingen av gemenskapens rättsliga och administrativa texter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 4 juli 1996 om den oberoende expertgruppens rapport om förenklingen av gemenskapens rättsliga och administrativa texter (2),

| — | med beaktande av resolutionen av den 13 maj 1997 (3) om kommissionens rapporter till Europeiska rådet ”Bättre lagstiftning”, om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt om förenklingen och kodifieringen under åren 1994—1996, och resolutionerna av den 18 december 1998 (4) och 26 oktober 2000 (5) om kommissionens rapporter till Europeiska rådet om ”Bättre lagstiftning” under åren 1997—1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 13 maj 1997 (3) om kommissionens rapporter till Europeiska rådet ”Bättre lagstiftning”, om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt om förenklingen och kodifieringen under åren 1994—1996, och resolutionerna av den 18 december 1998 (4) och 26 oktober 2000 (5) om kommissionens rapporter till Europeiska rådet om ”Bättre lagstiftning” under åren 1997—1999,

| — | med beaktande av parlamentets, rådets och kommissionens interinstitutionella avtal av den 22 december 1998 (6) om gemensamma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets, rådets och kommissionens interinstitutionella avtal av den 22 december 1998 (6) om gemensamma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet,

| — | med beaktande av resolutionen av den 29 november 2001 om kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 29 november 2001 om kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (7),

| — | med beaktande av slutrapporten av den 13 november 2001 från den rådgivande högnivågruppen om kvaliteten på lagstiftningen, vilken leddes av Dieudonné Mandelkern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 13 november 2001 från den rådgivande högnivågruppen om kvaliteten på lagstiftningen, vilken leddes av Dieudonné Mandelkern,

| — | med beaktande av resolutionen av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (8),

| — | med beaktande av rapporten från Europaparlamentets generaldirektorat för forskning om konsekvensanalyser av rättsakter, utveckling och praxis i EU:s medlemsstater, i EU och i några utvalda tredje länder, som utarbetats på uppdrag av utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (IV/JURI106), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europaparlamentets generaldirektorat för forskning om konsekvensanalyser av rättsakter, utveckling och praxis i EU:s medlemsstater, i EU och i några utvalda tredje länder, som utarbetats på uppdrag av utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (IV/JURI106),

| — | med beaktande av beslutet av den 9 oktober 2003 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om bättre lagstiftning (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av den 9 oktober 2003 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om bättre lagstiftning (9),

| — | med beaktande av yttrandena från Ekonomiska och sociala kommittén (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Ekonomiska och sociala kommittén (10),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén (CDR 0263/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén (CDR 0263/2002),

| — | med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, utskottet för sysselsättning och socialfrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A5-0443/2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, utskottet för sysselsättning och socialfrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A5-0443/2002),

| — | med beaktande av betänkande 2 från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0235/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande 2 från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0235/2003),

| — | med beaktande av betänkande 3 från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0118/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande 3 från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0118/2004), och av följande skäl:

| A. | Kvaliteten på gemenskapens regelverk och dess begriplighet påverkar direkt gemenskapsmedborgarnas och gemenskapsföretagens välbefinnande och välstånd. |
| --- | --- |

A.

Kvaliteten på gemenskapens regelverk och dess begriplighet påverkar direkt gemenskapsmedborgarnas och gemenskapsföretagens välbefinnande och välstånd.

| B. | Man bör därför inrätta ett klart och tydligt ramregelverk som underlättar beslutsfattandet och öppnar det för insyn. |
| --- | --- |

B.

Man bör därför inrätta ett klart och tydligt ramregelverk som underlättar beslutsfattandet och öppnar det för insyn.

| C. | Europaparlamentet har undertecknat det ovannämnda interinstitutionella avtalet med rådet och kommissionen om gemensamma riktlinjer för kvaliteten på gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet har undertecknat det ovannämnda interinstitutionella avtalet med rådet och kommissionen om gemensamma riktlinjer för kvaliteten på gemenskapens regelverk.

| D. | Europaparlamentet har även undertecknat ett interinstitutionellt avtal med rådet och kommissionen om bättre lagstiftning (11), |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har även undertecknat ett interinstitutionellt avtal med rådet och kommissionen om bättre lagstiftning (11),

| 1. | Europaparlamentet välkomnar varmt det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning”. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar varmt det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning”.

| 2. | Europaparlamentet anser att gemenskapsinstitutionerna ständigt bör föra en interinstitutionell dialog om hur lagstiftningens kvalitet skall förbättras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att gemenskapsinstitutionerna ständigt bör föra en interinstitutionell dialog om hur lagstiftningens kvalitet skall förbättras.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att denna interinstitutionella dialog inte bara rör de områden som omfattas av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, utan samtliga områden inom vilka nya gemenskapsrättsakter antas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att denna interinstitutionella dialog inte bara rör de områden som omfattas av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, utan samtliga områden inom vilka nya gemenskapsrättsakter antas.

| 4. | Europaparlamentet betonar att närhelst det i framtiden förs en interinstitutionell dialog om lagstiftningen måste tillbörlig hänsyn tas till principen om demokratisk legitimitet, som parlamentet står som garant för. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att närhelst det i framtiden förs en interinstitutionell dialog om lagstiftningen måste tillbörlig hänsyn tas till principen om demokratisk legitimitet, som parlamentet står som garant för.

| 5. | Europaparlamentet begär att kommissionen alltid skall samråda med den lagstiftande myndigheten när kommissionen anser att självreglering bör användas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att kommissionen alltid skall samråda med den lagstiftande myndigheten när kommissionen anser att självreglering bör användas.

| 6. | Europaparlamentet betonar att parlamentet har rätt att uppmana kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt i samband med att kommissionen undersöker självregleringsförfarandena. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att parlamentet har rätt att uppmana kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt i samband med att kommissionen undersöker självregleringsförfarandena.

| 7. | Europaparlamentet betonar att parlamentet måste ha rätt att motsätta sig tillämpningen av ett självregleringsförfarande. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att parlamentet måste ha rätt att motsätta sig tillämpningen av ett självregleringsförfarande.

| 8. | Europaparlamentet anser att parlamentet måste ha rätt att motsätta sig ikraftträdandet av ett förslag till frivilligt avtal om samreglering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att parlamentet måste ha rätt att motsätta sig ikraftträdandet av ett förslag till frivilligt avtal om samreglering.

| 9. | Europaparlamentet anser att det är av grundläggande betydelse att kommissionen inte skall kunna nonchalera parlamentet eller rådet då dessa motsätter sig användningen av frivilliga förfaranden i samband med självreglering eller samreglering. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det är av grundläggande betydelse att kommissionen inte skall kunna nonchalera parlamentet eller rådet då dessa motsätter sig användningen av frivilliga förfaranden i samband med självreglering eller samreglering.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 287, 12.10.2001, s. 1.

(2)  EGT C 211, 22.7.1996, s. 23.

(3)  EGT C 167, 2.6.1997, s. 34.

(4)  EGT C 98, 9.4.1999, s. 500.

(5)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 433.

(6)  EGT C 73, 17.3.1999, s. 1.

(7)  EGT C 153 E, 27.6.2002, s. 314.

(8)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 115.

(9)  P5_TA(2003)0426.

(10)  EGT C 125, 27.5.2002, s. 105, EUT C 61, 14.3.2003, s. 142, EGT C 133, 6.6.2003, s. 5.

(11)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1

---

Onsdag 10 mars 2004

| 28.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 102/515 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 102/515

---

PROTOKOLL

(2004/C 102 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Förberedelser inför Europeiska rådets möte (Bryssel 25-26 mars 2004) — Uppföljning av regeringskonferensen (uttalanden följda av debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Förberedelser inför Europeiska rådets möte (Bryssel 25-26 mars 2004) — Uppföljning av regeringskonferensen.

Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och Neil Kinnock (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen, Graham R. Watson för ELDR-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Johannes Voggenhuber för Verts/ALE-gruppen, Gerard Collins för UEN-gruppen, Jens-Peter Bonde för EDD-gruppen, Georges Berthu, grupplös, Elmar Brok, Giorgio Napolitano, Andrew Nicholas Duff, Ilda Figueiredo, Nelly Maes, José Ribeiro e Castro, Emma Bonino, Avril Doyle, Margrietus J. van den Berg, Gérard Caudron, Camilo Nogueira Román, Hans-Peter Martin, Daniela Raschhofer, Françoise Grossetête, Antonio Tajani, Markus Ferber, Othmar Karas, Margie Sudre, Marjo Matikainen-Kallström, Jonathan Evans, Guido Bodrato, Dick Roche, Neil Kinnock, Avril Doyle, som undrade över att kommissionens ordförande inte var närvarande, och Neil Kinnock, som svarade att Romano Prodi var förhindrad till följd av yrkesmässiga förpliktelser.

Framlagda resolutionsförslag, i enlighet med artikel 37.2 i arbetsordningen, att anta i slutet av debatten:

| — | Monica Frassoni, Neil MacCormick och Johannes Voggenhuber för Verts/ALE-gruppen, om förberedelserna av Europeiska rådets möte den 25—26 mars 2004 (B5-0117/2004) |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Neil MacCormick och Johannes Voggenhuber för Verts/ALE-gruppen, om förberedelserna av Europeiska rådets möte den 25—26 mars 2004 (B5-0117/2004)

| — | Enrique Barón Crespo, Richard Corbett, Klaus Hänsch och Giorgio Napolitano för PSE-gruppen, om förberedelserna av Europeiska rådets möte i Bryssel den 25—26 mars 2004 (B5-0118/2004) |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo, Richard Corbett, Klaus Hänsch och Giorgio Napolitano för PSE-gruppen, om förberedelserna av Europeiska rådets möte i Bryssel den 25—26 mars 2004 (B5-0118/2004)

| — | Elmar Brok och Íñigo Méndez de Vigo för PPE-DE-gruppen, om förberedelserna av Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004 (B5-0119/2004) |
| --- | --- |

—

Elmar Brok och Íñigo Méndez de Vigo för PPE-DE-gruppen, om förberedelserna av Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004 (B5-0119/2004)

| — | Andrew Nicholas Duff för ELDR-gruppen, om förberedelserna av Europeiska rådets möte den 25—26 mars 2004 (B5-0120/2004) |
| --- | --- |

—

Andrew Nicholas Duff för ELDR-gruppen, om förberedelserna av Europeiska rådets möte den 25—26 mars 2004 (B5-0120/2004)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 11 mars,punkt 8.4

3.   Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna — Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning — Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (debatt)

om den heltäckande övervakningsrapporten om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien [KOM(2003) 675 — C5-0532/2003 — 2003/2201(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Elmar Brok

(A5-0111/2004)

Medföredragande: Jürgen Schröder, Michael Gahler, Jacques F. Poos, Elisabeth Schroedter, Ioannis Souladakis, Luís Queiró, Ursula Stenzel, Jas Gawronski, Demetrio Volcic och Jan Marinus Wiersma

om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning [KOM(2003) 676 — C5-0533/2003 — 2003/2202(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Geoffrey Van Orden

(A5-0105/2004)

om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning [KOM(2003) 676 — C5-0534/2003 — 2003/2203(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Nicholson of Winterbourne

(A5-0103/2004)

Elmar Brok redogjorde för betänkandet (A5-0111/2004).

Geoffrey Van Orden redogjorde för betänkandet (A5-0105/2004).

Nicholson of Winterbourne redogjorde för betänkandet (A5-0103/2004).

Talare: Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och Günther Verheugen (ledamot av kommissionen).

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Gary Titley för PSE-gruppen, Cecilia Malmström för ELDR-gruppen, Pernille Frahm för GUE/NGL-gruppen, Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, Bastiaan Belder för EDD-gruppen, och Philip Claeys, grupplös.

Då det blivit dags för omröstning avbröts debatten i detta skede.

Debatten skulle återupptas kl. 15.00 (punkt 9).

4.   Undertecknande av ändringsbudgetarna nr 1 och nr 2 för budgetåret 2004

Talmannen inbjöd föredragandena Jan Mulder och Neena Gill, Terence Wynn (ordförande i budgetutskottet), Günther Verheugen (ledamot av kommissionen) och Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) att förena sig med honom vid podiet. Ändringsbudget nr 1 och nr 2, som hade antagits under tisdagen, undertecknades (punkt 9.7 och punkt 9.8 i protokollet av den 9 mars 2004).

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

5.1.   Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen [KOM(2003) 767 — C5-0627/2003 — 2003/0291(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa

(A5-0074/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0156)

5.2.   Fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens slutande av avtalet om Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 [KOM(2003) 696 — C5-0041/2004 — 2003/0269(CNS)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa

(A5-0070/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0157)

5.3.   Stabiliserings- och associeringsprocessen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av europeiska partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen [KOM(2003) 684 — C5-0574/2003 — 2003/0267(CNS)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Joost Lagendijk

(A5-0112/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0158)

5.4.   Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater [KOM(2003) 613 — C5-0506/2003 — 2003/0239(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Othmar Karas

(A5-0121/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0159)

5.5.   Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG [13263/3/2003 — C5-0014/2004 — 2001/0111(COD)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Giacomo Santini

(A5-0090/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P5_TA(2004)0160)

5.6.   Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet [15327/1/2003 — C5-0021/2004 — 2003/0113(COD)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott.

Föredragande: Christa Prets

(A5-0075/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0161)

5.7.   Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område [15334/1/2003 — C5-0022/2004 — 2003/0114(COD)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott.

Föredragande: Doris Pack

(A5-0076/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0162)

5.8.   Främjande av kulturorganisationer ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet [15331/1/2003 — C5-0023/2004 — 2003/0115(COD)] — Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott.

Föredragande: Ulpu Iivari

(A5-0077/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0163)

5.9.   Stödsystem för jordbrukare * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare [KOM(2003) 698 — C5-0597/2003 — 2003/0278(CNS)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Joseph Daul

(A5-0123/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0164)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0164)

5.10.   Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och ändring av förordning (EEG) nr 827/68 [KOM(2003) 698 — C5-0598/2003 — 2003/0279(CNS)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Vincenzo Lavarra

(A5-0106/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0165)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0165)

5.11.   Antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna (omröstning)

Förslag till talmanskonferensensbeslut om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna (B5-0114/2004/ändr.)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P5_TA(2004)0166)

Inlägg om omröstningen:

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra preciserade ändringsförslag 1.

5.12.   Jämställdhet mellan könen (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0121/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0167)

5.13.   Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (omröstning)

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång [2003/2229(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Ole Andreasen

(A5-0107/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P5_TA(2004)0168)

Inlägg om omröstningen:

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 2.

6.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Daul — A5-0123/2004

| — | Jean-Claude Martinez, Agnes Schierhuber, Catherine Stihler |
| --- | --- |

—

Jean-Claude Martinez, Agnes Schierhuber, Catherine Stihler

Betänkande Andreasen — A5-0107/2004

| — | Konstantinos Alyssandrakis |
| --- | --- |

—

Konstantinos Alyssandrakis

7.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Andrabehandlingsrekommendation: Santini — A5-0090/2004

| — | ändringsförslag 1

  ja: Helle Thorning-Schmidt |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

ja: Helle Thorning-Schmidt

| — | ändringsförslag 4

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Claude Turmes

Betänkande Daul — A5-0123/2004

| — | ändringsförslag 1 (tobak)

  ja: Luciana Sbarbati, William Abitbol, Giorgio Calò, Antonio Di Pietro

  nej: Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Eija-Riitta Anneli Korhola, Dorette Corbey, Monica Frassoni, Avril Doyle |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1 (tobak)

ja: Luciana Sbarbati, William Abitbol, Giorgio Calò, Antonio Di Pietro

nej: Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Eija-Riitta Anneli Korhola, Dorette Corbey, Monica Frassoni, Avril Doyle

| — | ändringsförslag 2 (bomull)

  ja: Giorgio Calò, Antonio Di Pietro

  nej: Johanna L.A. Boogerd-Quaak |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2 (bomull)

ja: Giorgio Calò, Antonio Di Pietro

nej: Johanna L.A. Boogerd-Quaak

| — | ändringsförslag 50

  ja: Luís Queiró, Paul Rübig

  nej: Franz Turchi, Roberta Angelilli, Walter Veltroni |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 50

ja: Luís Queiró, Paul Rübig

nej: Franz Turchi, Roberta Angelilli, Walter Veltroni

| — | ändringsförslag 87

  ja: Luís Queiró

  nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 87

ja: Luís Queiró

nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | ändringsförslag 90

  nej: Martin Schulz |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 90

nej: Martin Schulz

| — | ändringsförslag 91

  ja: Eurig Wyn, Jillian Evans, Luís Queiró

  nej: Catherine Stihler, Brian Simpson |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 91

ja: Eurig Wyn, Jillian Evans, Luís Queiró

nej: Catherine Stihler, Brian Simpson

| — | ändringsförslag 95

  ja: Luís Queiró |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 95

ja: Luís Queiró

| — | ändringsförslag 96

  ja: Hans-Peter Martin, Jean Saint-Josse |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 96

ja: Hans-Peter Martin, Jean Saint-Josse

| — | ändringsförslag 97

  ja: Luís Queiró |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 97

ja: Luís Queiró

| — | ändrat förslag

  ja: Alexander Radwan, Paul Rübig, Reinhard Rack, Alejandro Cercas, Luciana Sbarbati, Giorgio Calò, Antonio Di Pietro

  nej: Johan Van Hecke, Patricia McKenna |
| --- | --- |

—

ändrat förslag

ja: Alexander Radwan, Paul Rübig, Reinhard Rack, Alejandro Cercas, Luciana Sbarbati, Giorgio Calò, Antonio Di Pietro

nej: Johan Van Hecke, Patricia McKenna

| — | lagstiftningsresolution

  ja: Alexander Radwan, Paul Rübig, Reinhard Rack, Giorgio Calò |
| --- | --- |

—

lagstiftningsresolution

ja: Alexander Radwan, Paul Rübig, Reinhard Rack, Giorgio Calò

(Sammanträdet avbröts kl. 12.35 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

8.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

James Nicholson hade låtit meddela att han inte hade deltagit i den enda omröstningen om Gianni Vattimos betänkande (A5-0027/2004) och inte heller i omröstningen om den gemensamma resolutionen om de politiska morden i Kambodja (RC-B5-0079/2004) under sammanträdet den 12 februari 2004.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

9.   Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna — Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning — Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (fortsättning på debatten)

Talare: Jürgen Schröder (medföredragande), Michael Gahler (medföredragande), Jacques F. Poos (medföredragande), Elisabeth Schroedter (medföredragande), Ioannis Souladakis (medföredragande), Luís Queiró (medföredragande), Ursula Stenzel (medföredragande), Jas Gawronski (medföredragande), Demetrio Volcic (medföredragande), Jan Marinus Wiersma (medföredragande), Ioannis Koukiadis (föredragande av yttrande från utskottet JURI), W.G. van Velzen (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Miet Smet (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Harald Ettl (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Karl Erik Olsson (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Brigitte Wenzel-Perillo (föredragande av yttrande från utskottet RETT), Rijk van Dam (föredragande av yttrande från utskottet RETT), Emmanouil Mastorakis (föredragande av yttrande från utskottet RETT), Astrid Lulling (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Guido Podestà, Reino Paasilinna, Ole Andreasen, Hans Modrow, Nelly Maes, Véronique Mathieu och Gianfranco Dell'Alba.

ORDFÖRANDESKAP: James L.C. PROVAN

Vice talman

Talare: Gerardo Galeote Quecedo, Johannes (Hannes) Swoboda, Joan Vallvé, Mario Borghezio, Arie M. Oostlander, Jo Leinen, Jean-Thomas Nordmann, Philippe Morillon, Catherine Lalumière, Lennart Sacrédeus, Richard Howitt, Armin Laschet, Mechtild Rothe, Alfred Gomolka, Michael Gahler, Charles Tannock, Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och Günther Verheugen (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 11 mars, punkterna 8.6, 8.7 och 8.8

10.   Det transeuropeiska transportnätet ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (nytt föreläggande) [KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Philip Charles Bradbourn

(A5-0110/2004)

Talare: Loyola de Palacio (kommissionens vice ordförande).

Philip Charles Bradbourn redogjorde för betänkandet.

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, och Gilles Savary för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

Talare: Paolo Costa för ELDR-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, Adriana Poli Bortone för UEN-gruppen, Rijk van Dam för EDD-gruppen, Reinhard Rack, Wilhelm Ernst Piecyk, Samuli Pohjamo, Josu Ortuondo Larrea, Felipe Camisón Asensio, Johannes (Hannes) Swoboda, Juan Manuel Ferrández Lezaun, Ewa Hedkvist Petersen, Juan de Dios Izquierdo Collado, Giovanni Claudio Fava och Loyola de Palacio.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 11 mars, punkt 6.5

11.   Frågestund (frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B5-0066/2004).

Fråga 1 från Camilo Nogueira Román: Faran med en europeisk union i två hastigheter.

Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Josu Ortuondo Larrea och Piia-Noora Kauppi.

Fråga 2 från Miguel Angel Martínez Martínez: Bokmässan på Kuba.

Dick Roche besvarade frågan samt följdfrågor från Miguel Angel Martínez Martínez, Josu Ortuondo Larrea och Patsy Sörensen.

Fråga 3 från Marco Cappato: Test av CAPPS II och överträdelse av EU:s lagstiftning om skydd av personuppgifter.

Dick Roche besvarade frågan samt följdfrågor från Marco Cappato, Johanna L.A. Boogerd-Quaak och Patricia McKenna.

Fråga 4 från Patricia McKenna: Att inte häva vapenembargot mot Kina.

Dick Roche besvarade frågan samt en följdfråga från Patricia McKenna.

Fråga 5 från Bernd Posselt: Människohandel och tvångsprostitution.

Dick Roche besvarade frågan samt följdfrågor från Bernd Posselt, Robert J.E. Evans och Lennart Sacrédeus.

Fråga 6 från Luisa Morgantini: Restriktioner för inresa i de palestinska områdena.

Dick Roche besvarade frågan samt följdfrågor från Luisa Morgantini, Olle Schmidt och Nuala Ahern.

Talare: Christopher J.P. Beazley begärde att få ställa en följdfråga till följd av de frågor som ställts av Luisa Morgantini och Nuala Ahern (Talmannen motsatte sig och påminde honom om de tillämpliga reglerna i situationen).

Fråga 7 från Seán Ó Neachtain: Status som officiellt språk för gaeilge (iriska).

Dick Roche besvarade frågan samt följdfrågor från Brian Crowley (ersättare för frågeställaren), Ian R.K. Paisley och Christopher J.P. Beazley.

Fråga 8 från Nuala Ahern: Export av kärnmaterial/vapen till Pakistan.

Dick Roche besvarade frågan samt en följdfråga från Nuala Ahern.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.00 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: David W. MARTIN

Vice talman

12.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen hade, i enlighet med artikel 74.1 i arbetsordningen, mottagit rådets gemensamma ståndpunkt, skälen till antagandet av detta samt kommissionens ståndpunkt om följande dokument:

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet (C5-0118/2004 — 2002/0309(COD) — 5238/1/2004 — KOM(2004) 164)






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: RETT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott första behandlingen: ENVI |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet (C5-0118/2004 — 2002/0309(COD) — 5238/1/2004 — KOM(2004) 164)

hänvisat till:

ansvarigt utskott: RETT

rådgivande utskott första behandlingen: ENVI

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 11 mars 2004.

13.   Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***II — Skyddsregler för den civila luftfarten ***I — Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag [14141/1/2003 — C5-0018/2004 — 2002/0067(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Nicholas Clegg

(A5-0064/2004)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten [KOM(2003) 566 — C5-0424/2003 — 2003/0222(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Jan Dhaene

(A5-0061/2004)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer [13910/1/2003 — C5-0012/2004 — 2002/0234(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: James Nicholson

(A5-0088/2004)

Nicholas Clegg redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen (A5-0064/2004).

Jan Dhaene redogjorde för betänkandet (A5-0061/2004).

James Nicholson redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen (A5-0088/2004).

Talare: Loyola de Palacio (kommissionens vice ordförande).

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, och Herman Vermeer för ELDR-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 11 mars, punkterna 6.2, 6.3 och 6.6

14.   Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 [KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Bill Miller

(A5-0116/2004)

Bill Miller redogjorde för betänkandet.

Talare: Malcolm Harbour (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Ieke van den Burg (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen), Piia-Noora Kauppi för PPEDE- gruppen, Ioannis Koukiadis för PSE-gruppen, Philippe A.R. Herzog för GUE/NGL-gruppen, Neil Mac-Cormick för Verts/ALE-gruppen, Benedetto Della Vedova, grupplös, Evelyne Gebhardt, Frits Bolkestein och Neil MacCormick om sitt tidigare inlägg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 11 mars, punkt 8.9

15.   Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn * (debatt)

Betänkande 2 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn [KOM(2003) 234 — C5-0227/2003 — 2003/0091(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Olle Schmidt

(A5-0122/2004)

Talare: Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen).

Olle Schmidt redogjorde för betänkandet.

Talare: Astrid Lulling för PPE-DE-gruppen, Robert Goebbels för PSE-gruppen, Philippe A.R. Herzog för GUE/NGL-gruppen, Johannes (Hans) Blokland för EDD-gruppen, Proinsias De Rossa och Frits Bolkestein.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 11 mars, punkt 8.2

16.   Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel [KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Godelieve Quisthoudt-Rowohl

(A5-0115/2004).

Talare: Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen).

Godelieve Quisthoudt-Rowohl redogjorde för betänkandet.

Talare: Eryl Margaret McNally för PSE-gruppen, Nuala Ahern för Verts/ALE-gruppen, Emilio Menéndez del Valle, Erika Mann och Frits Bolkestein.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 11 mars, punkt 8.3

17.   Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster (IDABC) ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) [14816/1/2003 — C5-0017/2004 — 2003/0147(COD)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Imelda Mary Read

(A5-0124/2004)

Imelda Mary Read redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet av den 11 mars, punkt 6.4

18.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde var fastställd (”Föredragningslista” PE 342.369/OJJE).

19.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.05.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Gérard Onesta

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Angelilli, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Borghezio, van den Bos, Boumediene-Thiery, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brok, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carnero González, Carraro, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Corbey, Cornillet, Corrie, Paolo Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferrer, Ferri, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Ford, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Galeote Quecedo, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, de Gaulle, Gawronski, Gebhardt, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, Hume, Hyland, Iivari, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lombardo, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marchiani, Marinho, Marini, Marques, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Musumeci, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortiz Rivas, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Paisley, Pannella, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rocard, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scapagnini, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Uca, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, Veltroni, van Velzen, Vermeer, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatörer

Bagó, Balsai, Bastys, Beneš, Biela, Kazys Jaunutis Bobelis, Mihael Brejc, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Cybulski, Czinege, Demetriou, Drzęźla, Ékes, Fazakas, Galażewski, Germič, Genowefa Grabowska, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Grzyb, Gurmai, Holáň, Horvat, Ilves, Jerzy Jaskiernia, Kelemen, Kiršteins, Klopotek, Klukowski, Konečná, Kósáné Kovács, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Lachnit, Lepper, Liberadzki, Libicki, Lisak, Litwiniec, Lydeka, Maldeikis, Manninger, Maštálka, Matsakis, Őry, Palečková, Pasternak, Pęczak, Pieniążek, Plokšto, Podobnik, Pospíšil, Protasiewicz, Janno Reiljan, Rouček, Rutkowski, Sefzig, Siekierski, Smorawiński, Surján, Szabó, Szájer, Szczyglo, Szent-Iványi, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Vadai, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wiśniowska, Wittbrodt, Żenkiewicz

---

BILAGA 1

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen ***I

Betänkande: COSTA (A5-0074/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 473,3,5 |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

473,3,5

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE endast en omröstning

2.   Fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) *

Betänkande: COSTA (A5-0070/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Stabiliserings- och associeringsprocessen *

Betänkande: LAGENDIJK (A5-0112/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater *

Betänkande: KARAS (A5-0121/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***II

Andrabehandlingsrekommendation: SANTINI (A5-0090/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 1 | GUE/NGL | ONU | — | 93,412,1 |
| 2 | GUE/NGL | | — | |
| 3 | GUE/NGL | | — | |
| 4 | GUE/NGL | ONU | — | 86,427,3 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

texten i sin helhet

1

GUE/NGL

ONU

—

93,412,1

2

GUE/NGL

—

3

GUE/NGL

—

4

GUE/NGL

ONU

—

86,427,3

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL ÄF 1 och 4

6.   Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsrådet ***II

Andrabehandlingsrekommendation: PRETS (A5-0075/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 1 | utskottet | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

texten i sin helhet

1

utskottet

+

7.   Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsrådet ***II

Andrabehandlingsrekommendation: PACK (A5-0076/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-3 | utskottet | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-3

utskottet

+

8.   Främjande av kulturorganisationer ***II

Andrabehandlingsrekommendation: IIVARI (A5-0077/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-5 | utskottet | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-5

utskottet

+

9.   Stödsystem för jordbrukare *

Betänkande: DAUL (A5-0123/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-4
  7-19
  21-24
  35-36
  39-43
  49
  51-61
  72-82
  84
  86 | utskottet | | + | |
| block nr 1 — tobak | 25-34
  37-38
  62-69
  71
  85 | utskottet | ONU | + | 290,210,14 |
| block nr 2 — bomull | 5
  6
  44-48
  70
  83 | utskottet | ONU | + | 290,198,19 |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 50 | utskottet | ONU | — | 164,331,10 |
| | 87 | utskottet | ONU | — | 146,370,6 |
| artikel 1 | 90 | GUE/NGL | ONU | — | 49,437,27 |
| artikel 60 | 91 | GUE/NGL | ONU | — | 192,310,26 |
| Avdelning 4, kapitel 14—17 | 92 | GUE/NGL | ONU | — | 42,463,24 |
| artikel 143i | 93 | GUE/NGL | | — | |
| | 96 | Verts/ALE | ONU | — | 87,422,15 |
| artikel 143k | 88 | PPE-DE | | T | |
| artikel 153 | 94 | GUE/NGL | ONU | — | 42,470,17 |
| Bilaga 7, punkt H | 95 | GUE/NGL | ONU | — | 89,424,12 |
| | 97 | Verts/ALE | ONU | — | 61,446,18 |
| skäl 13 | 89 | GUE/NGL | | — | |
| | 20 | utskottet | | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 269,215,43 |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 271,216,36 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-4

7-19

21-24

35-36

39-43

49

51-61

72-82

84

86

utskottet

+

block nr 1 — tobak

25-34

37-38

62-69

71

85

utskottet

ONU

+

290,210,14

block nr 2 — bomull

5

6

44-48

70

83

utskottet

ONU

+

290,198,19

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

50

utskottet

ONU

—

164,331,10

87

utskottet

ONU

—

146,370,6

artikel 1

90

GUE/NGL

ONU

—

49,437,27

artikel 60

91

GUE/NGL

ONU

—

192,310,26

Avdelning 4, kapitel 14—17

92

GUE/NGL

ONU

—

42,463,24

artikel 143i

93

GUE/NGL

—

96

Verts/ALE

ONU

—

87,422,15

artikel 143k

88

PPE-DE

T

artikel 153

94

GUE/NGL

ONU

—

42,470,17

Bilaga 7, punkt H

95

GUE/NGL

ONU

—

89,424,12

97

Verts/ALE

ONU

—

61,446,18

skäl 13

89

GUE/NGL

—

20

utskottet

+

Omröstning: ändrat förslag

ONU

+

269,215,43

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

271,216,36

ÄF 98—104 hade dragits tillbaka

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE om blocken med ändringsförslag och särskild omröstning

PSE ÄF 87 + slutomröstning

Verts/ALE ÄF 96 och 97

GUE/NGL ÄF 90, 91, 92, 94, 95 + ändrat förslag, slutomröstning

UEN ÄF 87

Begäran om särskild omröstning

PSE ÄF 50 och 87

ELDR ÄF 25-34, 37-38, 62-69, 71, 85 (tobak) = block nr 1 + ÄF 5, 6, 44-48, 70, 83 (bomull) = block nr 2

Verts/ALE ÄF 25-34, 37-38, 62-69, 71, 85 (tobak) = block nr 1

Övrigt

PPE-DE-gruppen hade dragit tillbaka ÄF 88.

10.   Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver *

Betänkande: LAVARRA (A5-0106/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-28
  30-39 | utskottet | | + | |
| Avsnitt 3 a, efter artikel 9 | 44 | 32 ledamöter | | + | |
| | 29 | utskottet | | ↓ | |
| | 42 | GUE/NGL | ONU | — | 71,423,35 |
| artikel 21 | 43 | GUE/NGL | EO | + | 272,226,22 |
| skäl 1 | 40 | GUE/NGL | | — | |
| skäl 3 | 41 | GUE/NGL | EO | — | 248,257,18 |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-28

30-39

utskottet

+

Avsnitt 3 a, efter artikel 9

44

32 ledamöter

+

29

utskottet

↓

42

GUE/NGL

ONU

—

71,423,35

artikel 21

43

GUE/NGL

EO

+

272,226,22

skäl 1

40

GUE/NGL

—

skäl 3

41

GUE/NGL

EO

—

248,257,18

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL ÄF 42

11.   Antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna

Förslag till beslut: B5-0114/2004/ändr.

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| förslag till beslut B5-0114/2004/ändr.




  (Talmanskonferensen) |
| punkt 1, led (a) | 9 | GUE/NGL | | — | |
| | 3 | ELDR | | — | |
| punkt 1, led (b) | 10 | PSE | | — | |
| punkt 1, efter led (b) | 2 | PPE-DE | EO | + | 257,216,32 |
| punkt 1, led (c) | 11 | PSE | | + | |
| | 7=
  12= | PPE-DEPSE | | + | |
| | 4 | ELDR | | — | |
| punkt 1, led (d) | 8 | PPE-DE | | — | |
| | 1=
  13= | PPE-DEPSE | | + | |
| punkt 1, led (g) | 14 | PSE | EO | + | 285,213,10 |
| | 5 | PPE-DE | | ↓ | |
| punkt 5 | 6S | PPE-DE | | + | |
| Omröstning: förslag till beslut (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

förslag till beslut B5-0114/2004/ändr.

(Talmanskonferensen)

punkt 1, led (a)

9

GUE/NGL

—

3

ELDR

—

punkt 1, led (b)

10

PSE

—

punkt 1, efter led (b)

2

PPE-DE

EO

+

257,216,32

punkt 1, led (c)

11

PSE

+

7=

12=

PPE-DEPSE

+

4

ELDR

—

punkt 1, led (d)

8

PPE-DE

—

1=

13=

PPE-DEPSE

+

punkt 1, led (g)

14

PSE

EO

+

285,213,10

5

PPE-DE

↓

punkt 5

6S

PPE-DE

+

Omröstning: förslag till beslut (i sin helhet)

+

12.   Jämlikhet mellan könen

Resolutionsförslag: B5-0121/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag B5-0121/2004 (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| punkt 7 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 8 | | originaltexten | särsk./EO | + | 273,196,32 |
| punkt 9 | | originaltexten | särsk. | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

resolutionsförslag B5-0121/2004 (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

punkt 7

originaltexten

särsk.

+

punkt 8

originaltexten

särsk./EO

+

273,196,32

punkt 9

originaltexten

särsk.

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE punkterna 7, 8, 9

13.   Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång

Betänkande: ANDREASEN (A5-0107/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1, led a) | 4 | Verts/ALE | EO | + | 278,205,10 |
| efter skäl A | 1 | Verts/ALE | | — | |
| efter skäl B | 2 | Verts/ALE | | + | ändrat muntligen |
| efter skäl C | 3 | Verts/ALE | | — | |
| Omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | ONU | + | 425,62,29 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 1, led a)

4

Verts/ALE

EO

+

278,205,10

efter skäl A

1

Verts/ALE

—

efter skäl B

2

Verts/ALE

+

ändrat muntligen

efter skäl C

3

Verts/ALE

—

Omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

ONU

+

425,62,29

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL slutomröstning

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 2 i syfte att där ersätta orden ”Förenta staternas invasion av Afghanistan” med orden ”konflikten i Afghanistan”. Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig att detta muntliga ändringsförslag beaktades.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

Betänkande Costa A5-0074/2004

resolution

Ja-röster: 478

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Meijer, Modrow, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Paisley, Pannella, Raschhofer, Souchet, Speroni, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, De Keyser, De Rossa, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schulz, Simpson, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 3

EDD: Booth, Farage, Titford

Nedlagda röster: 5

GUE/NGL: Krarup

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Martinez

Rekommendation Santini A5-0090/2004

ändring 1

Ja-röster: 93

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Wurtz

NI: Cappato, Dell'Alba, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Fatuzzo, Ferri

PSE: Dhaene, El Khadraoui, Linkohr, Lund, Mendiluce Pereiro, Savary, Van Lancker

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 412

EDD: Belder, Blokland, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Mennea, Paisley, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kastler, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 1

PSE: Swiebel

Rekommendation Santini A5-0090/2004

ändring 4

Ja-röster: 86

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Cornillet

PSE: Keßler, Mendiluce Pereiro, Savary, Scheele

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 427

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Mennea, Paisley, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 3

EDD: Booth, Farage, Titford

Betänkande Daul A5-0123/2004

block 1

Ja-röster: 290

EDD: Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Formentini, Monsonís Domingo, Procacci

GUE/NGL: Ainardi, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Wurtz

NI: Berthu, Bonino, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martinez, Mennea, Pannella, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Ayuso González, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenzel, Sudre, Tajani, Theato, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Berger, Carnero González, Carraro, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Mann Erika, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Soares, Sousa Pinto, Terrón i Cusí, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Mayol i Raynal

Nej-röster: 210

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Clegg, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooijvan Gorsel, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Eriksson, Frahm, Korakas, Koulourianos, Krarup, Patakis, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Corrie, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Florenz, Foster, Goepel, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Maat, Matikainen-Kallström, Nicholson, Parish, Perry, Pronk, Purvis, Sacrédeus, Smet, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vatanen, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wijkman, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Baltas, van den Berg, Bösch, Bowe, Campos, Casaca, Cashman, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Dhaene, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Ford, Gill, Hänsch, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Kuhne, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Mastorakis, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Myller, O'Toole, Paasilinna, Read, Sandberg-Fries, Scheele, Simpson, Skinner, Souladakis, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Van Lancker, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 14

ELDR: Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Vallvé

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere

PPE-DE: Ebner, Scallon

PSE: Aparicio Sánchez, Iivari, Roth-Behrendt, Schmid Gerhard

Betänkande Daul A5-0123/2004

block 2

Ja-röster: 290

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, Costa Paolo, Formentini, Monsonís Domingo, Procacci, Sbarbati

GUE/NGL: Ainardi, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Uca, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Ayuso González, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Fourtou, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pirker, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Berger, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Dehousse, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Marinho, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Soares, Sousa Pinto, Torres Marques, Trentin, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Caullery, Collins, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Mayol i Raynal, Nogueira Román

Nej-röster: 198

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Booth, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Eriksson, Frahm, Korakas, Koulourianos, Krarup, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Martin Hans-Peter, Paisley

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Evans Jonathan, Foster, Gahler, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, Nicholson, Parish, Perry, Pronk, Purvis, Sacrédeus, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Villiers, Wachtmeister, Wijkman, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Baltas, van den Berg, Bowe, van den Burg, Campos, Cashman, Corbey, De Keyser, De Rossa, Dhaene, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Ford, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, O'Toole, Rapkay, Read, Sandberg-Fries, Scheele, Simpson, Skinner, Souladakis, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 19

ELDR: van den Bos, Pesälä, Pohjamo, Virrankoski

NI: Beysen, Bonino, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella, Turco

PPE-DE: Corrie, Hansenne, Maat, Smet, Thyssen, van Velzen

PSE: Bösch, Myller, Schmid Gerhard

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 50

Ja-röster: 164

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, Monsonís Domingo, Nordmann

NI: Claeys, Dillen, de Gaulle, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Ayuso González, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Duhamel, Lage, Veltroni

UEN: Andrews, Hyland

Verts/ALE: Mayol i Raynal

Nej-röster: 331

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, van den Bos, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Wurtz

NI: Berthu, Borghezio, Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Paisley, Souchet, Speroni

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Corrie, De Mita, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Evans Jonathan, Ferber, Foster, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, Nicholson, Parish, Perry, Pronk, Purvis, Sacrédeus, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Villiers, Wachtmeister, Wijkman, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Collins, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 10

ELDR: Virrankoski

NI: Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Pannella, Turco

PSE: Myller, Rothley

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 87

Ja-röster: 146

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Jové Peres

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Ayuso González, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cornillet, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Flemming, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pirker, Piscarreta, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenzel, Sudre, Suominen, Theato, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Berenguer Fuster, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Dührkop Dührkop, Izquierdo Collado, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, Pérez Royo, Randzio-Plath, Sauquillo Pérez del Arco, Valenciano Martínez-Orozco

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Ferrández Lezaun, Mayol i Raynal, Nogueira Román

Nej-röster: 370

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Wurtz

NI: Berthu, Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Paisley, Pannella, Souchet, Speroni, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Beazley, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Corrie, De Mita, Deprez, Deva, Dover, Doyle, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Kastler, Khanbhai, Kirkhope, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, Martens, Mauro, Montfort, Nicholson, Nisticò, Oomen-Ruijten, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Podestà, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Sacrédeus, Santini, Scallon, Scapagnini, Smet, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Twinn, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 6

ELDR: Pesälä, Pohjamo

NI: Beysen

PSE: Aparicio Sánchez, Rothley, Schmid Gerhard

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 90

Ja-röster: 49

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Uca, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Fernández Martín, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Hernández Mollar, Kastler, Langenhagen, Liese, Lisi, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Zabell

PSE: Dehousse, Pérez Royo, Schulz, Torres Marques, Vairinhos

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Mayol i Raynal

Nej-röster: 437

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Mennea, Paisley, Raschhofer, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gawronski, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Morillon, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Trentin, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 27

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Gobbo, de La Perriere, Martinez, Pannella, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PSE: Miranda de Lage, Ortiz Rivas, Scheele

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 91

Ja-röster: 192

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Uca, Wurtz

NI: Claeys, Dell'Alba, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Hernández Mollar, Kratsa-Tsagaropoulou, Liese, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Zabell, Zacharakis

PSE: Baltas, Berès, Cashman, Dehousse, Dhaene, Ford, Howitt, Karamanou, Koukiadis, Lage, Lavarra, McCarthy, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Morgan, Paciotti, Poos, Ruffolo, Sacconi, dos Santos, Savary, Schmid Gerhard, Simpson, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Vattimo, Veltroni, Volcic, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori

Nej-röster: 310

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, van Dam, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Titford

ELDR: Malmström, Nordmann, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Paisley, Raschhofer, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gawronski, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Mann Erika, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakellariou, Sandberg-Fries, Scheele, Schulz, Skinner, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Watts, Weiler

UEN: Camre, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Evans Jillian, Wyn

Nedlagda röster: 26

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Della Vedova, Dupuis, de La Perriere, Pannella, Souchet, Turco

PSE: Aparicio Sánchez, Berenguer Fuster, Carnero González, Cercas, Dührkop Dührkop, Izquierdo Collado, Katiforis, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Obiols i Germà, Pérez Royo, Rothley, Sauquillo Pérez del Arco

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 92

Ja-röster: 42

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Uca, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Fernández Martín, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Hernández Mollar, Klamt, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Zabell

PSE: Dehousse, Vairinhos

Verts/ALE: Mayol i Raynal

Nej-röster: 463

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Paisley, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gawronski, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 24

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis, Schröder Ilka

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Bastos, Cardoso, Coelho, Graça Moura

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 96

Ja-röster: 87

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Vallvé, Virrankoski

GUE/NGL: Di Lello Finuoli, Eriksson, Frahm, Krarup, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Kratsa-Tsagaropoulou, Ojeda Sanz, Trakatellis, Wijkman, Zacharakis

PSE: Aparicio Sánchez, Berenguer Fuster, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Dehousse, Dührkop Dührkop, Haug, Izquierdo Collado, Marinho, Martínez Martínez, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, Randzio-Plath, Sauquillo Pérez del Arco, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 422

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Uca, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Mennea, Paisley, Raschhofer, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick, Mayol i Raynal

Nedlagda röster: 15

EDD: Esclopé

GUE/NGL: Schröder Ilka

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Bastos, Cardoso, Coelho, Gouveia, Graça Moura

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 94

Ja-röster: 42

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Fernández Martín, Florenz, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gutiérrez-Cortines, Naranjo Escobar, Oreja Arburúa, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Zabell

PSE: Dehousse, Vairinhos

Verts/ALE: Ahern, Mayol i Raynal

Nej-röster: 470

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Paisley, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferri, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gawronski, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 17

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis, Schröder Ilka

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, de Gaulle, Martinez, Pannella, Stirbois, Turco

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 95

Ja-röster: 89

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Uca, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Hernández Mollar, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Zabell

PSE: Dehousse, Paasilinna, Vairinhos, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 424

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Paisley, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Bastos, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick

Nedlagda röster: 12

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis, Schröder Ilka

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella

Betänkande Daul A5-0123/2004

ändring 97

Ja-röster: 61

ELDR: Vallvé

GUE/NGL: Brie, Eriksson, Frahm, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Kratsa-Tsagaropoulou, Trakatellis, Wijkman, Zacharakis

PSE: Dehousse, Goebbels, Vairinhos, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 446

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Uca, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Paisley, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Glase, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick, Mayol i Raynal

Nedlagda röster: 18

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Patakis, Schröder Ilka

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Bastos, Cardoso, Coelho, Gouveia, Graça Moura

Betänkande Daul A5-0123/2004

kommissionens förslag

Ja-röster: 269

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, Costa Paolo, Formentini, Monsonís Domingo, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Vallvé, Virrankoski

NI: Berthu, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Ayuso González, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Redondo Jiménez, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, Berger, Bullmann, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Soares, Sousa Pinto, Terrón i Cusí, Torres Marques, Trentin, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: McKenna, Nogueira Román

Nej-röster: 215

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Martinez, Paisley, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Corrie, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Friedrich, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Martens, Nicholson, Parish, Perry, Pronk, Purvis, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Smet, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wijkman, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Baltas, van den Berg, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Cashman, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Dhaene, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Ford, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, O'Toole, Pérez Royo, Read, Sandberg-Fries, Savary, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Souladakis, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Isler Béguin, Lagendijk, de Roo, Schörling, Staes, Wuori

Nedlagda röster: 43

EDD: Coûteaux

ELDR: Thors

GUE/NGL: Koulourianos

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Gouveia, Grosch, Nisticò

PSE: Bösch, Roth-Behrendt

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Jonckheer, Lambert, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Turmes, Wyn

Betänkande Daul A5-0123/2004

resolution

Ja-röster: 271

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, Costa Paolo, Di Pietro, Formentini, Monsonís Domingo, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Sbarbati, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski

NI: Berthu, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Ayuso González, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferri, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenzel, Stockton, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Désir, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Junker, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Marinho, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Soares, Terrón i Cusí, Torres Marques, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Weiler

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Caullery, Collins, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Nogueira Román

Nej-röster: 216

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Wurtz

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Martinez, Paisley, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Corrie, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Martens, Nicholson, Parish, Perry, Pronk, Purvis, Sacrédeus, Smet, Stenmarck, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wijkman, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Baltas, van den Berg, Bowe, van den Burg, Campos, Carraro, Cashman, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Dhaene, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Färm, Ford, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kinnock, Koukiadis, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, O'Toole, Read, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Frassoni, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Rod, de Roo, Sörensen, Staes, Wuori

Nedlagda röster: 36

ELDR: Thors

GUE/NGL: Koulourianos

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Gouveia, Grosch

PSE: Bösch, Bullmann, Myller, Roth-Behrendt

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Celli, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, Mayol i Raynal, Messner, Rühle, Schörling, Schroedter, Turmes, Wyn

Betänkande Lavarra A5-0106/2004

ändring 42

Ja-röster: 71

ELDR: Vallvé

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Uca, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PSE: Dehousse, Izquierdo Rojo, Randzio-Plath, Vairinhos

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 423

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Farage, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Eriksson, Frahm, Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Gobbo, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Paisley, Raschhofer, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Bartolozzi, Beazley, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Cornillet, Corrie, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Ferri, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Gawronski, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lombardo, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Morillon, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scallon, Scapagnini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Sumberg, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Valdivielso de Cué, Van Orden, Vatanen, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick

Nedlagda röster: 35

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis, Schröder Ilka

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PPE-DE: Ayuso González, Bastos, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Fernández Martín, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gil-Robles Gil-Delgado, Gouveia, Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Hernández Mollar, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Zabell

UEN: Hyland

Betänkande Andreasen A5-0107/2004

Rekommendation

Ja-röster: 425

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Brie, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, de Gaulle, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Ayuso González, Balfe, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Daul, De Mita, Deprez, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ebner, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hernández Mollar, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Mombaur, Morillon, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Valdivielso de Cué, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Trentin, Tsatsos, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Veltroni, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Collins

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Messner, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 62

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, de La Perriere, Martinez, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bradbourn, Callanan, Chichester, Corrie, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Lisi, Lombardo, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Santini, Scapagnini, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sumberg, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Caullery, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Poli Bortone, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 29

EDD: Bernié, Booth, Coûteaux, Esclopé, Farage, Mathieu, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Paisley

PPE-DE: Atkins, Bartolozzi, Bushill-Matthews, Descamps, Gomolka, Hermange, Martin Hugues, Montfort, Perry, Scallon, Schaffner, Schröder Jürgen, de Veyrinas, Vlasto, Zimmerling

PSE: Ceyhun

---

TEXTER ANTAGNA

P5_TA(2004)0156

Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen (KOM(2003) 767 — C5-0627/2003 — 2003/0291(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 767) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 767) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0627/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0627/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0074/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0074/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0157

Fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens slutande av avtalet om Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (KOM(2003) 696 — C5-0041/2004 — 2003/0269(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 696) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 696) (1),

| — | med beaktande av artikel 71 och artikel 300.2 och 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0041/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och artikel 300.2 och 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0041/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0070/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0070/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner slutandet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner slutandet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0158

Stabiliserings- och associeringsprocessen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om upprättande av europeiska partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (KOM(2003) 684 — C5-0574/2003 — 2003/0267(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 684) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 684) (1),

| — | med beaktande av artikel 181a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0574/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 181a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0574/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0112/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0112/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 5 |
| (5) De europeiska partnerskapen med länderna på västra Balkan kommer att ta upp prioriterade åtgärder till stöd för ländernas ansträngningar att närma sig Europeiska unionen och kommer att användas som checklistor mot vilka framsteg kan mätas. Partnerskapen kommer anpassas till ländernas specifika behov, deras respektive förberedelsenivå och stabiliserings- och associeringsprocessens specifika karaktär, bl.a. det regionala samarbetet. Stabiliserings- och associeringsprocessen kommer fram till anslutningen att utgöra den allmänna ramen för ländernas närmande till unionen. | (5) De europeiska partnerskapen med länderna på västra Balkan kommer att ta upp prioriterade åtgärder till stöd för ländernas ansträngningar att närma sig Europeiska unionen och kommer att användas som checklistor mot vilka framsteg kan mätas. Partnerskapen kommer anpassas till ländernas specifika behov, deras respektive förberedelsenivå och stabiliserings- och associeringsprocessens specifika karaktär, bl.a. det regionala samarbetet.
  De kommer att utarbetas efter att myndigheterna i berörda länder konsulterats.
  Stabiliserings- och associeringsprocessen kommer fram till anslutningen att utgöra den allmänna ramen för ländernas närmande till unionen. |
| Ändring 2 |
| Skäl 8 |
| (8) Gemenskapsstödet till länderna på västra Balkan inom ramen för
  stabiliserings- och associeringsprocessen
  kommer att tillhandahållas via de befintliga finansieringsinstrumenten, särskilt rådets förordning (EG) nr 2666/2000.
  Den här förordningen har följaktligen inga konsekvenser i budgethänseende
  . | (8) Gemenskapsstödet till länderna på västra Balkan inom ramen för
  den nuvarande budgetplanen
  kommer
  även i fortsättningen
  att tillhandahållas via de befintliga finansieringsinstrumenten, särskilt rådets förordning (EG) nr 2666/2000. |
| Ändring 3 |
| Skäl 9 |
| (9) Programplaneringen inom ramen för det finansiella gemenskapsstödet
  bör
  bygga på prioriteterna i de europeiska partnerskapen och fastställas i enlighet med de förfaranden som anges i de berörda finansieringsinstrumenten. | (9) Programplaneringen inom ramen för det finansiella gemenskapsstödet
  kommer att
  bygga på prioriteterna i de europeiska partnerskapen och fastställas i enlighet med de förfaranden som anges i de berörda finansieringsinstrumenten. |
| Ändring 4 |
| Artikel 1 |
| Europeiska partnerskap skall upprättas med Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro inbegripet Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999 (nedan kallade ”partnerländerna”). De europeiska partnerskapen skall tillhandahålla en ram som omfattar de på grundval av analyser av situationen i de enskilda partnerländerna fastställda prioriteter på vilka förberedelserna för partnerländernas vidare integrering i Europeiska unionen måste inriktas mot bakgrund av de kriterier som fastlagts av Europeiska rådet och de framsteg som uppnåtts i genomförandet av stabiliserings- och associeringsprocessen, särskilt stabiliserings- och associeringsavtalen och det regionala samarbetet. | Europeiska partnerskap skall upprättas med Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro inbegripet Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999 (nedan kallade ”partnerländerna”).
  Partnerskapen utgör ett ytterligare tydligt steg i dessa länders förberedelse inför full integrering i Europeiska unionen.
  De europeiska partnerskapen skall tillhandahålla en ram som omfattar de på grundval av analyser av situationen i de enskilda partnerländerna fastställda prioriteter på vilka förberedelserna för partnerländernas vidare integrering i Europeiska unionen måste inriktas mot bakgrund av de kriterier som fastlagts av Europeiska rådet och de framsteg som uppnåtts i genomförandet av stabiliserings- och associeringsprocessen, särskilt stabiliserings- och associeringsavtalen och det regionala samarbetet.
  Rådets förordning (EG) nr 2666/2000 (Cards-förordningen) utgör även fortsättningsvis den grundläggande rättsakten för finansiellt bistånd, men de europeiska partnerskapen skall innehålla hänvisning till tillgängliga finansiella medel som kan utnyttjas för att hjälpa landet att genomföra de prioriteter och mål som fastställts. |
| Ändring 5 |
| Artikel 2 |
| Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen besluta om principerna, prioriteterna och villkoren i de europeiska partnerskapen och om ändringar av dessa. | Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen
  och efter att ha hört Europaparlamentet
  besluta om principerna, prioriteterna och villkoren i de europeiska partnerskapen och om ändringar av dessa.
  Den villkorlighet som tillämpas i stabiliserings- och associeringsprocessen och det som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2666/2000 kommer även fortsättningsvis att vara tillämpligt. Om dessa principer inte respekteras kan rådet, med kvalificerad majoritet och efter att ha hört Europaparlamentet, vidta erforderliga åtgärder i fråga om varje form av stöd. |
| Ändring 6 |
| Artikel 2a (ny) |
| | Artikel 2a




  Rådet skall på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet ändra förordning (EG) nr 2666/2000 ifall de principer, prioriteter och villkor som ingår i de europeiska partnerskapen inte kan finansieras enligt den förordningen. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 5

(5) De europeiska partnerskapen med länderna på västra Balkan kommer att ta upp prioriterade åtgärder till stöd för ländernas ansträngningar att närma sig Europeiska unionen och kommer att användas som checklistor mot vilka framsteg kan mätas. Partnerskapen kommer anpassas till ländernas specifika behov, deras respektive förberedelsenivå och stabiliserings- och associeringsprocessens specifika karaktär, bl.a. det regionala samarbetet. Stabiliserings- och associeringsprocessen kommer fram till anslutningen att utgöra den allmänna ramen för ländernas närmande till unionen.

(5) De europeiska partnerskapen med länderna på västra Balkan kommer att ta upp prioriterade åtgärder till stöd för ländernas ansträngningar att närma sig Europeiska unionen och kommer att användas som checklistor mot vilka framsteg kan mätas. Partnerskapen kommer anpassas till ländernas specifika behov, deras respektive förberedelsenivå och stabiliserings- och associeringsprocessens specifika karaktär, bl.a. det regionala samarbetet.
  De kommer att utarbetas efter att myndigheterna i berörda länder konsulterats.
  Stabiliserings- och associeringsprocessen kommer fram till anslutningen att utgöra den allmänna ramen för ländernas närmande till unionen.

Ändring 2

Skäl 8

(8) Gemenskapsstödet till länderna på västra Balkan inom ramen för
  stabiliserings- och associeringsprocessen
  kommer att tillhandahållas via de befintliga finansieringsinstrumenten, särskilt rådets förordning (EG) nr 2666/2000.
  Den här förordningen har följaktligen inga konsekvenser i budgethänseende
  .

(8) Gemenskapsstödet till länderna på västra Balkan inom ramen för
  den nuvarande budgetplanen
  kommer
  även i fortsättningen
  att tillhandahållas via de befintliga finansieringsinstrumenten, särskilt rådets förordning (EG) nr 2666/2000.

Ändring 3

Skäl 9

(9) Programplaneringen inom ramen för det finansiella gemenskapsstödet
  bör
  bygga på prioriteterna i de europeiska partnerskapen och fastställas i enlighet med de förfaranden som anges i de berörda finansieringsinstrumenten.

(9) Programplaneringen inom ramen för det finansiella gemenskapsstödet
  kommer att
  bygga på prioriteterna i de europeiska partnerskapen och fastställas i enlighet med de förfaranden som anges i de berörda finansieringsinstrumenten.

Ändring 4

Artikel 1

Europeiska partnerskap skall upprättas med Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro inbegripet Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999 (nedan kallade ”partnerländerna”). De europeiska partnerskapen skall tillhandahålla en ram som omfattar de på grundval av analyser av situationen i de enskilda partnerländerna fastställda prioriteter på vilka förberedelserna för partnerländernas vidare integrering i Europeiska unionen måste inriktas mot bakgrund av de kriterier som fastlagts av Europeiska rådet och de framsteg som uppnåtts i genomförandet av stabiliserings- och associeringsprocessen, särskilt stabiliserings- och associeringsavtalen och det regionala samarbetet.

Europeiska partnerskap skall upprättas med Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro inbegripet Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999 (nedan kallade ”partnerländerna”).
  Partnerskapen utgör ett ytterligare tydligt steg i dessa länders förberedelse inför full integrering i Europeiska unionen.
  De europeiska partnerskapen skall tillhandahålla en ram som omfattar de på grundval av analyser av situationen i de enskilda partnerländerna fastställda prioriteter på vilka förberedelserna för partnerländernas vidare integrering i Europeiska unionen måste inriktas mot bakgrund av de kriterier som fastlagts av Europeiska rådet och de framsteg som uppnåtts i genomförandet av stabiliserings- och associeringsprocessen, särskilt stabiliserings- och associeringsavtalen och det regionala samarbetet.
  Rådets förordning (EG) nr 2666/2000 (Cards-förordningen) utgör även fortsättningsvis den grundläggande rättsakten för finansiellt bistånd, men de europeiska partnerskapen skall innehålla hänvisning till tillgängliga finansiella medel som kan utnyttjas för att hjälpa landet att genomföra de prioriteter och mål som fastställts.

Ändring 5

Artikel 2

Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen besluta om principerna, prioriteterna och villkoren i de europeiska partnerskapen och om ändringar av dessa.

Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen
  och efter att ha hört Europaparlamentet
  besluta om principerna, prioriteterna och villkoren i de europeiska partnerskapen och om ändringar av dessa.
  Den villkorlighet som tillämpas i stabiliserings- och associeringsprocessen och det som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2666/2000 kommer även fortsättningsvis att vara tillämpligt. Om dessa principer inte respekteras kan rådet, med kvalificerad majoritet och efter att ha hört Europaparlamentet, vidta erforderliga åtgärder i fråga om varje form av stöd.

Ändring 6

Artikel 2a (ny)

Artikel 2a

Rådet skall på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet ändra förordning (EG) nr 2666/2000 ifall de principer, prioriteter och villkor som ingår i de europeiska partnerskapen inte kan finansieras enligt den förordningen.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0159

Beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 613 — C5-0506/2003 — 2003/0239(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 613) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 613) (1),

| — | med beaktande av artikel 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0506/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0506/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0121/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0121/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| ARTIKEL 1, LED 2
  Artikel 1, led b (direktiv 90/434/EEG) |
| b) | på europabolag (Societas Europaea eller SE-bolag) enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 och europeiska kooperativa föreningar (SCE) enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003
  vilka flyttar sitt säte från en medlemsstat till en annan medlemsstat
  . |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 1, led b (direktiv 90/434/EEG)

b)

på europabolag (Societas Europaea eller SE-bolag) enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 och europeiska kooperativa föreningar (SCE) enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003
  vilka flyttar sitt säte från en medlemsstat till en annan medlemsstat
  .

| b) | på
  flyttning av säte från en medlemsstat till en annan för
  europabolag (Societas Europaea eller SE-bolag) enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 (2) och europeiska kooperativa föreningar (SCE) enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 (3). |
| --- | --- |

b)

på
  flyttning av säte från en medlemsstat till en annan för
  europabolag (Societas Europaea eller SE-bolag) enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 (2) och europeiska kooperativa föreningar (SCE) enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 (3).

Ändring 2

ARTIKEL 1, LED 6

Artikel 8, punkt 11a (ny) (direktiv 90/434/EEG)

11a. För att förhindra eventuellt missbruk i samband med ett snabbt utbyte av aktier kan medlemsstaterna tillämpa en bestämmelse mot missbruk som syftar till att införa en minimiperiod på ett år för innehav, med möjlighet för varje medlemsstat att förlänga den till två år.

Ändring 3

ARTIKEL 1, LED 6

Artikel 8, punkt 11b (ny) (direktiv 90/434/EEG)

11b. I fall där dubbelbeskattning tydligt förekommer till följd av en överföring av aktier kan medlemsstaterna — efter samråd med kommissionen — välja att lösa problemet genom att använda metoder som anses vara alternativa till och likvärdiga med bestämmelserna i detta direktiv.

Ändring 4

ARTIKEL 1, LED 6

Artikel 8, punkt 12 (direktiv 90/434/EEG)

12. Den skattebefrielse som fastställs i denna artikel skall gälla även i fall där bolag förvärvar andelar i det förvärvade bolaget från delägare som inte är skatterättsligt hemmahörande i gemenskapen.

12. Den skattebefrielse som fastställs i denna artikel skall gälla även i fall där bolag förvärvar andelar i det förvärvade bolaget från delägare som inte är skatterättsligt hemmahörande i gemenskapen,
  under förutsättning att medlemsstaternas skatterättigheter när det gäller aktieägare från tredje länder inte i alltför hög grad åsidosätts
  .

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 7

Artikel 9, punkt 2a (ny) (direktiv 90/434/EEG)

2a. För att förhindra eventuellt missbruk i samband med en snabb återförsäljning av tillgångar kan medlemsstaterna tillämpa en bestämmelse mot missbruk som syftar till att införa en minimiperiod på ett år för innehav, med möjlighet för varje medlemsstat att förlänga den till två år.

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 7

Artikel 9, punkt 2b (ny) (direktiv 90/434/EEG)

2b. I fall där dubbelbeskattning tydligt förekommer till följd av en överföring av tillgångar kan medlemsstaterna — efter samråd med kommissionen — välja att lösa problemet genom att använda metoder som anses vara alternativa till och likvärdiga med bestämmelserna i detta direktiv.

Ändring 7

BILAGA

Bilaga, led c (direktiv 90/434/EEG)

| c) | Bolag enligt tysk rättsordning med benämningen ”Aktiengesellschaft”, ”Kommanditgesellschaft auf Aktien”, ”Gesellschaft mit beschränkter Haftung”
  eller
  ”bergrechtliche Gewerkschaft”. |
| --- | --- |

c)

Bolag enligt tysk rättsordning med benämningen ”Aktiengesellschaft”, ”Kommanditgesellschaft auf Aktien”, ”Gesellschaft mit beschränkter Haftung”
  eller
  ”bergrechtliche Gewerkschaft”.

| c) | Bolag enligt tysk rättsordning med benämningen ”Aktiengesellschaft”, ”Kommanditgesellschaft auf Aktien”, ”Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, ”bergrechtliche Gewerkschaft”
  eller ”Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”
  . |
| --- | --- |

c)

Bolag enligt tysk rättsordning med benämningen ”Aktiengesellschaft”, ”Kommanditgesellschaft auf Aktien”, ”Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, ”bergrechtliche Gewerkschaft”
  eller ”Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”
  .

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 1.

(3)  EGT L 207, 18.8.2003, s. 1.

P5_TA(2004)0160

Unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (13263/3/2003 — C5-0014/2004 — 2001/0111(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13263/3/2003 — C5-0014/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13263/3/2003 — C5-0014/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 257) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 257) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 199) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 199) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0090/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0090/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 42.

(3)  EGT C 270, E 25.9.2001, s. 150.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0161

Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (15327/1/2003 — C5-0021/2004 — 2003/0113(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15327/1/2003 — C5-0021/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15327/1/2003 — C5-0021/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 272) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 272) (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma ståndpunkten (KOM(2004) 5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma ståndpunkten (KOM(2004) 5),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0075/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0075/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 6 november 2003. P5_TA(2003)0474.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2003)0113

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut .../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeiska nivå inom ungdomsområdet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom fördraget införs ett unionsmedborgarskap och där föreskrivs det att målen för gemenskapens insatser på utbildnings-, yrkesutbildnings och ungdomsområdet bland annat skall vara att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte. |
| --- | --- |

(1)

Genom fördraget införs ett unionsmedborgarskap och där föreskrivs det att målen för gemenskapens insatser på utbildnings-, yrkesutbildnings och ungdomsområdet bland annat skall vara att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte.

| (2) | I Laekenförklaringen, som är fogad till slutsatserna från Europeiska rådet den 14-15 december 2001, framhålls det att en av de grundläggande utmaningarna för Europeiska unionen är frågan om hur man kan föra medborgarna, i första hand ungdomen, närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna. Internationella icke-statliga ungdomsorganisationer ger ungdomar möjligheten att bli aktiva medborgare samt att utveckla ansvarskänsla, att ge uttryck för sina åsikter och värderingar och att utbyta synpunkter över de nationella gränserna. Dessa organisationer bidrar på detta sätt till att föra de unga medborgarna närmare Europa. |
| --- | --- |

(2)

I Laekenförklaringen, som är fogad till slutsatserna från Europeiska rådet den 14-15 december 2001, framhålls det att en av de grundläggande utmaningarna för Europeiska unionen är frågan om hur man kan föra medborgarna, i första hand ungdomen, närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna. Internationella icke-statliga ungdomsorganisationer ger ungdomar möjligheten att bli aktiva medborgare samt att utveckla ansvarskänsla, att ge uttryck för sina åsikter och värderingar och att utbyta synpunkter över de nationella gränserna. Dessa organisationer bidrar på detta sätt till att föra de unga medborgarna närmare Europa.

| (3) | Kommissionen anser i vitboken ”Nya insatser för Europas ungdom”, som lades fram den 21 november 2001, att ungdomars medverkan bör uppmuntras, särskilt genom att man stärker de organisationer genom vilka ungdomar kan göra sig hörda. Kommissionen anser vidare att information är nödvändig för utveckling av ett aktivt medborgarskap. De internationella och europeiska ungdomsorganisationernas viktiga roll när det gäller att ge ungdomar möjligheten att varaktigt ta del i det demokratiska livet i Europa betonas även av Europaparlamentet i dess resolution (3) om vitboken. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen anser i vitboken ”Nya insatser för Europas ungdom”, som lades fram den 21 november 2001, att ungdomars medverkan bör uppmuntras, särskilt genom att man stärker de organisationer genom vilka ungdomar kan göra sig hörda. Kommissionen anser vidare att information är nödvändig för utveckling av ett aktivt medborgarskap. De internationella och europeiska ungdomsorganisationernas viktiga roll när det gäller att ge ungdomar möjligheten att varaktigt ta del i det demokratiska livet i Europa betonas även av Europaparlamentet i dess resolution (3) om vitboken.

| (4) | I vitboken om styrelseformerna i EU (4) kräver kommissionen en allmän anda av öppenhet och samråd med företrädare för det civila samhället samt att dessa deltar i utformningen av EU:s politik. Kommissionen erkänner de icke-statliga organisationernas betydelse för att framföra medborgarnas önskemål. |
| --- | --- |

(4)

I vitboken om styrelseformerna i EU (4) kräver kommissionen en allmän anda av öppenhet och samråd med företrädare för det civila samhället samt att dessa deltar i utformningen av EU:s politik. Kommissionen erkänner de icke-statliga organisationernas betydelse för att framföra medborgarnas önskemål.

| (5) | I resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 27 juni 2002, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (5) godkänns de prioriterade temaområden som föreslås i vitboken om Europas ungdom, särskilt de prioriteringar som gäller deltagande och information, för att bland annat främja ungdomars deltagande i utövandet av ett aktivt medborgarskap, samtidigt som det föreslås mekanismer för tillämpning av den öppna samordningsmetoden genom samråd med ungdomar på nationell nivå enligt specifika metoder och med Europeiskt ungdomsforum på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(5)

I resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 27 juni 2002, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (5) godkänns de prioriterade temaområden som föreslås i vitboken om Europas ungdom, särskilt de prioriteringar som gäller deltagande och information, för att bland annat främja ungdomars deltagande i utövandet av ett aktivt medborgarskap, samtidigt som det föreslås mekanismer för tillämpning av den öppna samordningsmetoden genom samråd med ungdomar på nationell nivå enligt specifika metoder och med Europeiskt ungdomsforum på europeisk nivå.

| (6) | Europeiska ungdomsforumet företräder ungdomar gentemot Europeiska unionen och andra internationella organisationer. Forumets verksamhet är nödvändig för att samordna och förmedla icke-statliga ungdomsorganisationers synpunkter till de europeiska institutionerna och ungdomspolitisk information till icke-statliga ungdomsorganisationer om europeiska frågor som är av intresse för dem. Internationella icke-statliga ungdomsorganisationer tillhandahåller icke-formella och informella utbildnings-, fortbildnings- och informationsmöjligheter för ungdomar. De utgör nätverk som företräder ideella organisationer i medlemsstaterna eller i andra europeiska länder. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska ungdomsforumet företräder ungdomar gentemot Europeiska unionen och andra internationella organisationer. Forumets verksamhet är nödvändig för att samordna och förmedla icke-statliga ungdomsorganisationers synpunkter till de europeiska institutionerna och ungdomspolitisk information till icke-statliga ungdomsorganisationer om europeiska frågor som är av intresse för dem. Internationella icke-statliga ungdomsorganisationer tillhandahåller icke-formella och informella utbildnings-, fortbildnings- och informationsmöjligheter för ungdomar. De utgör nätverk som företräder ideella organisationer i medlemsstaterna eller i andra europeiska länder.

| (7) | Genom budgetposterna A-3023 och A-3029 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 och föregående budgetår stöds Europeiskt ungdomsforum och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

(7)

Genom budgetposterna A-3023 och A-3029 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 och föregående budgetår stöds Europeiskt ungdomsforum och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer.

| (8) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6), nedan kallad ”budgetförordningen”, fastställs att dessa stödinsatser måste förses med en grundrättsakt. |
| --- | --- |

(8)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6), nedan kallad ”budgetförordningen”, fastställs att dessa stödinsatser måste förses med en grundrättsakt.

| (9) | I samband med antagandet av budgetförordningen åtog sig Europaparlamentet, rådet och kommissionen att se till att denna grundrättsakt kan träda i kraft från och med budgetåret 2004. |
| --- | --- |

(9)

I samband med antagandet av budgetförordningen åtog sig Europaparlamentet, rådet och kommissionen att se till att denna grundrättsakt kan träda i kraft från och med budgetåret 2004.

| (10) | Programmet bör geografiskt utsträckas till att omfatta de anslutande staterna och för vissa åtgärder eventuellt alla europeiska länder, med hänsyn till vikten av att stärka banden mellan den utvidgade unionen och dess grannländer på den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

(10)

Programmet bör geografiskt utsträckas till att omfatta de anslutande staterna och för vissa åtgärder eventuellt alla europeiska länder, med hänsyn till vikten av att stärka banden mellan den utvidgade unionen och dess grannländer på den europeiska kontinenten.

| (11) | Eventuell icke-gemenskapsfinansiering från statliga medel bör följa bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 i fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Eventuell icke-gemenskapsfinansiering från statliga medel bör följa bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 i fördraget.

| (12) | I detta beslut fastställs det, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (7). |
| --- | --- |

(12)

I detta beslut fastställs det, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (7).

| (13) | När stöd beviljas på grundval av detta beslut, bör det ske med strikt iakttagande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

(13)

När stöd beviljas på grundval av detta beslut, bör det ske med strikt iakttagande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Programmets mål och verksamhet

1.   Genom detta beslut upprättas ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (nedan kallat ”programmet”).

2.   Det allmänna målet för detta program skall vara att stödja dessa organs verksamhet. Denna verksamhet utgörs av det löpande arbetsprogrammet för organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på ungdomsområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område. Verksamheten skall särskilt bidra eller kunna bidra till att unga medborgare deltar aktivt i det offentliga livet och i samhället, och till att utveckla och genomföra samarbetet på ungdomsområdet i bredare bemärkelse inom gemenskapen. Samarbetet med Europeiskt ungdomsforum bidrar till detta allmänna mål genom att forumet fungerar som företrädare och samordnare för icke-statliga ungdomsorganisationer och förmedlar ungdomsinformation till de europeiska institutionerna.

3.   Programmet skall inledas den 1 januari 2004 och avslutas den 31 december 2006.

Artikel 2

Tillträde till programmet

För att kunna beviljas administrationsbidrag måste ett organ uppfylla kraven i bilagan och uppfylla följande kriterier:

| a) | Dess verksamhet skall följa principerna för gemenskapens verksamhet på det ungdomspolitiska området samt beakta de prioriteringar som anges i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Dess verksamhet skall följa principerna för gemenskapens verksamhet på det ungdomspolitiska området samt beakta de prioriteringar som anges i bilagan.

| b) | Det skall vara juridiskt etablerat sedan minst ett år tillbaka. |
| --- | --- |

b)

Det skall vara juridiskt etablerat sedan minst ett år tillbaka.

| c) | Det måste bedriva sin verksamhet på europeisk nivå, ensamt eller tillsammans med andra samordnade sammanslutningar, och dess struktur och verksamhet skall potentiellt kunna nå ut till hela unionen eller omfatta minst åtta av de länder som avses i artikel 3, inklusive medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Det måste bedriva sin verksamhet på europeisk nivå, ensamt eller tillsammans med andra samordnade sammanslutningar, och dess struktur och verksamhet skall potentiellt kunna nå ut till hela unionen eller omfatta minst åtta av de länder som avses i artikel 3, inklusive medlemsstaterna.

Artikel 3

Deltagande av tredjeländer

1.   Insatser inom ramen för detta program får öppnas för deltagande av organ som är etablerade i följande länder:

| a) | De anslutande stater som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003. |
| --- | --- |

a)

De anslutande stater som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003.

| b) | EES-/Eftaländerna, i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

b)

EES-/Eftaländerna, i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| c) | Rumänien och Bulgarien, för vilka villkoren för deras deltagande skall fastställas i enlighet med Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll och besluten av respektive associeringsråd. |
| --- | --- |

c)

Rumänien och Bulgarien, för vilka villkoren för deras deltagande skall fastställas i enlighet med Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll och besluten av respektive associeringsråd.

| d) | Turkiet, för vilket villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet av den 26 februari 2002 om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program (8). |
| --- | --- |

d)

Turkiet, för vilket villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet av den 26 februari 2002 om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program (8).

2.   Deltagande i detta program får även vara öppen för organ som är etablerade i de länder på Balkan som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen för länderna i sydöstra Europa (9), och för vissa länder i Oberoende staters samvälde i enlighet med villkor och förfaranden som skall fastställas tillsammans med dessa länder (10).

Artikel 4

Urval av bidragsmottagare

Programmet omfattar två typer av bidragsmottagare:

| a) | Grupp 1: administrationsbidrag skall beviljas direkt till de bidragsmottagare som avses i punkt 2.1 i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Grupp 1: administrationsbidrag skall beviljas direkt till de bidragsmottagare som avses i punkt 2.1 i bilagan.

| b) | Grupp 2: administrationsbidrag skall i enlighet med de allmänna kriterier som anges i bilagan beviljas för löpande verksamhet för organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på ungdomsområdet genom inbjudan att lämna projektförslag. |
| --- | --- |

b)

Grupp 2: administrationsbidrag skall i enlighet med de allmänna kriterier som anges i bilagan beviljas för löpande verksamhet för organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på ungdomsområdet genom inbjudan att lämna projektförslag.

Artikel 5

Beviljande av bidrag

Bidrag till de olika insatserna i programmet skall beviljas i enlighet med bestämmelserna i motsvarande del av bilagan.

Artikel 6

Finansiella bestämmelser

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet under den period som avses i artikel 1.3 skall vara 13 miljoner euro.

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 7

Genomförande

Kommissionen skall vara ansvarig för genomförandet av detta program och regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om detta i enlighet med bestämmelserna i bilagan.

Artikel 8

Uppföljning och utvärdering

Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2007 överlämna en rapport om förverkligandet av målen i detta program. Denna rapport skall bland annat bygga på en extern utvärderingsrapport, som skall vara tillgänglig senast i slutet av 2006, och innehålla åtminstone en granskning av programmets allmänna relevans och samstämmighet, effektiviteten i genomförandet (förberedelser, urval och genomförande av insatserna) samt de olika insatsernas kollektiva och individuella effektivitet när det gäller att förverkliga målen i artikel 1 och i bilagan.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 10, 14.1.2004, s. 18.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 november 2003 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 22 december 2003 (EUT C 72 E, 23.3.2004, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 mars 2004.

2

(3)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 145.

3

(4)  EGT C 287, 12.10.2001, s. 1.

4

(5)  EGT C 168, 13.7.2002, s. 2.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

7

(8)  EGT L 61, 2.3.2002, s. 29.

8

(9)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Serbien och Montenegro, Bosnien och Hercegovina samt Kroatien.

9

(10)  Vitryssland, Moldavien, Ryska federationen, Ukraina.

10

BILAGA

1.   VERKSAMHET SOM STÖDS

Det allmänna målet enligt artikel 1 är att förstärka och effektivisera gemenskapens insatser på ungdomsområdet genom att stödja organ som verkar på detta område.

1.1   Den verksamhet som bedrivs av ungdomsorganisationer och som sannolikt kan bidra till att förstärka och effektivisera gemenskapens insatser är bland annat följande:

| — | Företrädande av ungdomars åsikter och intressen i hela deras mångfald på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Företrädande av ungdomars åsikter och intressen i hela deras mångfald på EU-nivå.

| — | Ungdomsutbyte och volontärtjänst. |
| --- | --- |

—

Ungdomsutbyte och volontärtjänst.

| — | Informellt och icke-formellt lärande samt arbetsprogram. |
| --- | --- |

—

Informellt och icke-formellt lärande samt arbetsprogram.

| — | Främjande av interkulturellt lärande och interkulturell förståelse. |
| --- | --- |

—

Främjande av interkulturellt lärande och interkulturell förståelse.

| — | Debatt om europeiska frågor och EU-politik eller ungdomspolitik. |
| --- | --- |

—

Debatt om europeiska frågor och EU-politik eller ungdomspolitik.

| — | Informationsspridning om EU-insatser. |
| --- | --- |

—

Informationsspridning om EU-insatser.

| — | Insatser som främjar unga medborgares medverkan och initiativ. |
| --- | --- |

—

Insatser som främjar unga medborgares medverkan och initiativ.

1.2   Europeiskt ungdomsforums verksamhet omfattar bland annat följande:

| — | Företrädande av ungdomar gentemot Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Företrädande av ungdomar gentemot Europeiska unionen.

| — | Samordning av medlemmarnas ståndpunkter gentemot Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Samordning av medlemmarnas ståndpunkter gentemot Europeiska unionen.

| — | Förmedling av ungdomsinformation till EU-institutionerna. |
| --- | --- |

—

Förmedling av ungdomsinformation till EU-institutionerna.

| — | Förmedling av information från Europeiska unionen till nationella ungdomsråd och till ickestatliga organisationer. |
| --- | --- |

—

Förmedling av information från Europeiska unionen till nationella ungdomsråd och till ickestatliga organisationer.

| — | Åtgärder för att främja och bereda väg för ungdomars medverkan i det demokratiska livet. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att främja och bereda väg för ungdomars medverkan i det demokratiska livet.

| — | Bidrag till arbetet inom de nya ramar för samarbetet på ungdomsområdet som har fastställts på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Bidrag till arbetet inom de nya ramar för samarbetet på ungdomsområdet som har fastställts på EU-nivå.

| — | Insatser som bidrar till en utveckling av ungdomspolitiken, ungdomsarbete och utbildningsmöjligheter och till förmedling av information om ungdomar samt till strukturer för representation av ungdomar i hela Europa. |
| --- | --- |

—

Insatser som bidrar till en utveckling av ungdomspolitiken, ungdomsarbete och utbildningsmöjligheter och till förmedling av information om ungdomar samt till strukturer för representation av ungdomar i hela Europa.

| — | Debatt och diskussion om ungdomar i Europa och andra delar av världen och om Europeiska unionens insatser för ungdomar. |
| --- | --- |

—

Debatt och diskussion om ungdomar i Europa och andra delar av världen och om Europeiska unionens insatser för ungdomar.

2.   GENOMFÖRANDE AV DEN VERKSAMHET SOM STÖDS

Den verksamhet som genomförs av de organ som kan beviljas gemenskapsbidrag inom ramen för programmet faller under ett av följande områden:

2.1   Område 1: Stöd till Europeiskt ungdomsforum

2.1.1   Inom detta område kan bidrag beviljas för att stödja löpande verksamhet vid Europeiskt ungdomsforum, ett organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse och vars medlemmar är nationella ungdomsråd och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer, enligt följande principer:

| — | Europeiskt ungdomsforums oberoende när det gäller urval av sina medlemmar så att bredast möjliga representation av olika typer av ungdomsorganisationer säkerställs. |
| --- | --- |

—

Europeiskt ungdomsforums oberoende när det gäller urval av sina medlemmar så att bredast möjliga representation av olika typer av ungdomsorganisationer säkerställs.

| — | Europeiskt ungdomsforums oberoende när det gäller den närmare utformningen av sin verksamhet i överensstämmelse med punkt 1.2. |
| --- | --- |

—

Europeiskt ungdomsforums oberoende när det gäller den närmare utformningen av sin verksamhet i överensstämmelse med punkt 1.2.

| — | En så omfattande medverkan i verksamheten vid Europeiskt ungdomsforum som möjligt av ungdomsorganisationer som inte är medlemmar och ungdomar som inte tillhör någon organisation. |
| --- | --- |

—

En så omfattande medverkan i verksamheten vid Europeiskt ungdomsforum som möjligt av ungdomsorganisationer som inte är medlemmar och ungdomar som inte tillhör någon organisation.

| — | Aktivt bidrag från Europeiskt ungdomsforum till det ungdomspolitiska arbetet på europeisk nivå, bland annat genom att lämna synpunkter till EU-institutionerna när de samråder med det civila samhället och genom att förklara EU-institutionernas ståndpunkter för sina medlemmar. |
| --- | --- |

—

Aktivt bidrag från Europeiskt ungdomsforum till det ungdomspolitiska arbetet på europeisk nivå, bland annat genom att lämna synpunkter till EU-institutionerna när de samråder med det civila samhället och genom att förklara EU-institutionernas ståndpunkter för sina medlemmar.

| — | Geografisk täckning som inkluderar medlemmar från de länder som anges i artikel 3. |
| --- | --- |

—

Geografisk täckning som inkluderar medlemmar från de länder som anges i artikel 3.

2.1.2   Inom område 1 kan Europeiskt ungdomsforum beviljas bidrag både till administrationskostnader och till kostnader som är nödvändiga för att genomföra forumets verksamhet.

2.1.3   Bidraget till Europeiskt ungdomsforum skall inte täcka alla dess bidragsberättigande kostnader under det kalenderår för vilket det beviljas. Minst 20 % av forumets budget måste samfinansieras från källor utanför gemenskapen. Denna samfinansiering kan helt eller delvis ske i form av naturaförmåner, förutsatt att värdet av detta bidrag varken överstiger de faktiska kostnader som styrks med handlingar i bokföringen eller de gängse kostnaderna på den berörda marknaden.

2.1.4   I enlighet med artikel 113.2 i budgetförordningen undantas de bidrag för administrationskostnader som beviljas Europeiskt ungdomsforum från principen om en successiv nedtrappning av bidragen, eftersom forumet verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse.

2.1.5   Med hänsyn till behovet av att garantera Europeiskt ungdomsforums löpande verksamhet skall programmets resurser fördelas enligt följande riktlinje: resurserna till område 1 skall inte vara lägre än 2 miljoner euro.

2.1.6   Bidrag får beviljas Europeiska ungdomsforumet när en tillbörlig arbetsplan och budget lämnats in. Bidrag får beviljas för ett år i taget i inom ramen för ett ramavtal om partnerskap med kommissionen.

2.2   Område 2: Stöd till löpande verksamhet i organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på ungdomsområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.

2.2.1   Inom detta område kan bidrag beviljas till ovannämnda organs drifts- och administrationskostnader. Följande organ avses:

| a) | Ideella organ som enbart bedriver ungdomsverksamhet eller organ med ett vidare verksamhetsområde, vilkas verksamhet delvis enbart vänder sig till ungdomar. I båda fallen måste ungdomar medverka i handläggningen av den verksamhet som riktas till dem. |
| --- | --- |

a)

Ideella organ som enbart bedriver ungdomsverksamhet eller organ med ett vidare verksamhetsområde, vilkas verksamhet delvis enbart vänder sig till ungdomar. I båda fallen måste ungdomar medverka i handläggningen av den verksamhet som riktas till dem.

| b) | Europeiska nätverk som företräder ideella organ som bedriver ungdomsverksamhet och där ungdomar deltar i verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Europeiska nätverk som företräder ideella organ som bedriver ungdomsverksamhet och där ungdomar deltar i verksamheten.

Ett årligt administrationsbidrag kan beviljas för att stödja genomförandet av det löpande arbetsprogrammet för sådana organ.

2.2.2   Inom område 2 grundas administrationsbidraget endast på de kostnader som är nödvändiga för att bidragsmottagarna skall kunna genomföra sin normala verksamhet på ett tillfredsställande sätt, t.ex. personalkostnader, allmänna omkostnader (hyra, lokalkostnader, utrustning, kontorsmaterial, telekommunikation, portokostnader osv.), kostnader för interna möten samt kostnader för publikationer, information och utskick.

2.2.3   Inom område 2 skall administrationsbidraget inte täcka alla bidragsberättigande kostnader under det kalenderår för vilket det beviljas. Inom detta område måste minst 20 % av de berörda organens budget samfinansieras från källor utanför gemenskapen. Samfinansieringsgraden anges varje år i inbjudan att lämna projektförslag. Denna samfinansiering kan helt eller delvis ske i form av naturaförmåner, förutsatt att värdet av detta bidrag varken överstiger de faktiska kostnader som styrks med handlingar i bokföringen eller de gängse kostnaderna på den berörda marknaden.

2.2.4   I enlighet med artikel 113.2 i budgetförordningen skall de bidrag för administrationskostnader som beviljas på detta sätt trappas ned successivt om de förnyas. Denna nedtrappning gäller från och med det tredje året och motsvarar 2,5 % per år. För att följa denna regel, som gäller utan att det påverkar tillämpningen av den regel för samfinansiering som anges ovan, skall den procentuella andel av EU-samfinansieringen för bidrag som beviljas under ett bestämt budgetår vara minst 2,5 procentenheter lägre än EU-samfinansieringen för det beviljade bidraget under föregående år.

2.2.5   De organ som beviljas administrationsbidrag inom område 2 skall väljas ut på grundval av inbjudningar att lämna projektförslag.

Ramavtal om partnerskap får ingås för programmets löptid med de organ som väljs ut på detta sätt. De specifika bidrag som grundas på dessa ramavtal skall beviljas enligt de förfaranden som anges i dessa avtal.

Ramavtalen skall emellertid inte hindra årliga inbjudningar att lämna projektförslag till ytterligare bidragsmottagare.

2.3   Övergångsbestämmelser

2.3.1   För bidrag som beviljas under 2004 kan perioden för stödberättigande kostnader inledas den 1 januari 2004, förutsatt att det rör sig om kostnader som inte uppkommit före det datum då ansökan om bidrag lämnades in eller det datum då bidragsmottagarens budgetår börjar.

2.3.2   Under 2004 kan de bidragsmottagare vars budgetår börjar före den 1 mars beviljas undantag från regeln att bidragsavtal skall undertecknas inom de fyra första månaderna av bidragsmottagarens budgetår, i enlighet med artikel 112.2 i budgetförordningen. I ett sådant fall skall bidragsavtalet undertecknas senast den 30 juni 2004.

3.   KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV BIDRAGSANSÖKNINGAR

3.1   Bidragsansökningarna skall bedömas med ledning av följande:

| — | Anpassning till programmets mål. |
| --- | --- |

—

Anpassning till programmets mål.

| — | Den planerade verksamhetens kvalitet. |
| --- | --- |

—

Den planerade verksamhetens kvalitet.

| — | Den multiplikatoreffekt som verksamheten kan få på ungdomar. |
| --- | --- |

—

Den multiplikatoreffekt som verksamheten kan få på ungdomar.

| — | Verksamhetens geografiska omfattning. |
| --- | --- |

—

Verksamhetens geografiska omfattning.

| — | Ungdomarnas medverkan i de berörda organens strukturer. |
| --- | --- |

—

Ungdomarnas medverkan i de berörda organens strukturer.

3.2   Kommissionen skall ge de sökande tillfälle att rätta till formella fel inom en bestämd tidsperiod efter det att ansökan lämnats in.

4.   INSYN

Alla organ som beviljas bidrag inom något område av detta program skall på en framträdande plats, till exempel på en webbplats eller i en årsrapport, ange att de erhållit medel ur Europeiska unionens budget.

5.   PROGRAMFÖRVALTNING

Efter en analys av kostnadseffektiviteten får kommissionen besluta att delegera hela eller delar av programförvaltningen till ett genomförandeorgan i enlighet med artikel 55 i budgetförordningen. Kommissionen får även anlita experter och utnyttja annat tekniskt och administrativt stöd som inte innebär någon myndighetsutövning genom att lägga ut uppgifter på entreprenad inom ramen för enstaka avtal om tjänster. Kommissionen får även finansiera undersökningar och organisera expertmöten, för att underlätta genomförandet av programmet, samt genomföra sådana kampanjer för information, publikation och spridning som är direkt knutna till förverkligandet av programmets mål.

6.   KONTROLLER OCH REVISION

6.1   Den som har fått bidrag för administrationskostnader skall kunna förse kommissionen med alla verifikationer för utgifter som uppkommit under det år bidraget beviljats, inklusive de granskade räkenskaperna, under fem år efter den sista utbetalningen. Bidragsmottagaren skall vid behov se till att de verifikationer som finns hos samarbetsparter eller medlemmar ställs till kommissionens förfogande.

6.2   Kommissionen får via sin egen personal eller något annat behörigt organ den utsett utföra en revision av hur bidraget använts. Revision får utföras under hela avtalets löptid samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. Revisionen kan eventuellt leda till att kommissionen beslutar om att kräva tillbaka medel.

6.3   Kommissionens personal och extern personal med fullmakt från kommissionen skall ges lämplig tillgång till mottagarens lokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som behövs för att utföra revisionen.

6.4   Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) skall ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt när det gäller tillträde till lokaler och handlingar.

6.5   För att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter får kommissionen även utföra kontroller och inspektioner på plats avseende detta program i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (1). Vid behov skall utredningar utföras av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (2).

6.6   Om ingen förordning anges i denna grundrättsakt skall budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser tillämpas.

---

(1)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(2)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

P5_TA(2004)0162

Främjande av organ som är verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (15334/1/2003 — C5-0022/2004 — 2003/0114(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15334/1/2003 — C5-0022/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15334/1/2003 — C5-0022/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 273) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 273) (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma ståndpunkten (KOM(2004) 4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma ståndpunkten (KOM(2004) 4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0076/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0076/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 6 november 2003. P5_TA(2003)0475.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2003)0114

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut .../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149.4 och artikel 150.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I fördraget föreskrivs det att gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser, genomföra en politik för yrkesinriktad utbildning som stöder och kompletterar medlemsstaternas insatser samt främja samarbete med tredjeland. |
| --- | --- |

(1)

I fördraget föreskrivs det att gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser, genomföra en politik för yrkesinriktad utbildning som stöder och kompletterar medlemsstaternas insatser samt främja samarbete med tredjeland.

| (2) | I Laekenförklaringen, som fogats till Europeiska rådets slutsatser från mötet den 14-15 december 2001, framhålls det att en av de grundläggande utmaningarna för Europeiska unionen är att föra medborgarna närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna. |
| --- | --- |

(2)

I Laekenförklaringen, som fogats till Europeiska rådets slutsatser från mötet den 14-15 december 2001, framhålls det att en av de grundläggande utmaningarna för Europeiska unionen är att föra medborgarna närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna.

| (3) | I det detaljerade arbetsprogrammet för uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa (3), som antogs av rådet den 14 juni 2002, fastställs det ett verksamhetsprogram som kräver stöd på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(3)

I det detaljerade arbetsprogrammet för uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa (3), som antogs av rådet den 14 juni 2002, fastställs det ett verksamhetsprogram som kräver stöd på gemenskapsnivå.

| (4) | I Europeiska unionens förklaring med anledning av 50-årsjubiléet av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna i Wien den 10 december 1998 framhålls det att unionen ytterligare bör utveckla samarbetet på området mänskliga rättigheter, t.ex. genom undervisnings- och utbildningsinsatser i samverkan med andra berörda organisationer, och säkerställa att det europeiska magisterprogrammet i mänskliga rättigheter och demokratisering som organiseras av femton europeiska universitet fortsätter. |
| --- | --- |

(4)

I Europeiska unionens förklaring med anledning av 50-årsjubiléet av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna i Wien den 10 december 1998 framhålls det att unionen ytterligare bör utveckla samarbetet på området mänskliga rättigheter, t.ex. genom undervisnings- och utbildningsinsatser i samverkan med andra berörda organisationer, och säkerställa att det europeiska magisterprogrammet i mänskliga rättigheter och demokratisering som organiseras av femton europeiska universitet fortsätter.

| (5) | I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köln den 4 juni 1999 angavs det att ökad uppmärksamhet skulle ägnas frågan om stabilitet i budgeten för en långsiktig förstärkning av det europeiska magisterprogrammet för mänskliga rättigheter och demokratisering. |
| --- | --- |

(5)

I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köln den 4 juni 1999 angavs det att ökad uppmärksamhet skulle ägnas frågan om stabilitet i budgeten för en långsiktig förstärkning av det europeiska magisterprogrammet för mänskliga rättigheter och demokratisering.

| (6) | Budgetposterna A-3010, A-3011, A-3012, A-3013, A-3014, A-3017, A-3022, A-3027, A-3044, B3-1000 och B3-304 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 och föregående budgetår har visat sig vara effektiva på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

(6)

Budgetposterna A-3010, A-3011, A-3012, A-3013, A-3014, A-3017, A-3022, A-3027, A-3044, B3-1000 och B3-304 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 och föregående budgetår har visat sig vara effektiva på utbildningsområdet.

| (7) | Europeiska högskolan i Brygge (Collège d'Europe), som bedriver högre universitetsutbildning med europeisk inriktning i juridik, ekonomi, statsvetenskap, socialvetenskap och humanvetenskap, Europeiska universitetsinstitutet i Florens, som genom högre utbildning och forskning bidrar till utvecklingen av Europas kulturella och vetenskapliga arv, Europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht, som utbildar nationella tjänstemän och EU-tjänstemän i frågor som rör den europeiska integrationen, akademin för Europarätt i Trier, som erbjuder fortbildning på högskolenivå för jurister och andra som arbetar med europeisk rätt, European Inter-University Centre for Human Rights and Democratisation, som erbjuder magisterexamen i mänskliga rättigheter och demokratisering, samarbetsprogram på hög nivå och annan utbildning och forskning som främjar mänskliga rättigheter och demokratisering, Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd, som arbetar med att förbättra utbildningens kvalitet för elever med särskilda behov och med att initiera ett utvidgat europeiskt samarbete på lång sikt på detta område, samt Internationella centret för europeisk utbildning, som erbjuder utbildning och forskning i frågor som rör europeisk integration, globalisering, federalism, regionalism och strukturomvandlingen i nutidens samhälle, är organ som verkar för ändamål av allmänt europeiskt intresse. |
| --- | --- |

(7)

Europeiska högskolan i Brygge (Collège d'Europe), som bedriver högre universitetsutbildning med europeisk inriktning i juridik, ekonomi, statsvetenskap, socialvetenskap och humanvetenskap, Europeiska universitetsinstitutet i Florens, som genom högre utbildning och forskning bidrar till utvecklingen av Europas kulturella och vetenskapliga arv, Europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht, som utbildar nationella tjänstemän och EU-tjänstemän i frågor som rör den europeiska integrationen, akademin för Europarätt i Trier, som erbjuder fortbildning på högskolenivå för jurister och andra som arbetar med europeisk rätt, European Inter-University Centre for Human Rights and Democratisation, som erbjuder magisterexamen i mänskliga rättigheter och demokratisering, samarbetsprogram på hög nivå och annan utbildning och forskning som främjar mänskliga rättigheter och demokratisering, Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd, som arbetar med att förbättra utbildningens kvalitet för elever med särskilda behov och med att initiera ett utvidgat europeiskt samarbete på lång sikt på detta område, samt Internationella centret för europeisk utbildning, som erbjuder utbildning och forskning i frågor som rör europeisk integration, globalisering, federalism, regionalism och strukturomvandlingen i nutidens samhälle, är organ som verkar för ändamål av allmänt europeiskt intresse.

| (8) | De nationella domarna behöver mer utbildning i tillämpningen av gemenskapslagstiftningen och sådan utbildning bör ges stöd från gemenskapen, särskilt efter antagandet av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (4), genom vilken de nationella domstolarnas befogenheter ökar för tillämpningen av dessa bestämmelser i fördraget. |
| --- | --- |

(8)

De nationella domarna behöver mer utbildning i tillämpningen av gemenskapslagstiftningen och sådan utbildning bör ges stöd från gemenskapen, särskilt efter antagandet av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (4), genom vilken de nationella domstolarnas befogenheter ökar för tillämpningen av dessa bestämmelser i fördraget.

| (9) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), nedan kallad ”budgetförordningen”, föreskrivs det att dessa befintliga stödinsatser skall förses med en grundrättsakt. |
| --- | --- |

(9)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), nedan kallad ”budgetförordningen”, föreskrivs det att dessa befintliga stödinsatser skall förses med en grundrättsakt.

| (10) | I samband med antagandet av budgetförordningen åtog sig Europaparlamentet, rådet och kommissionen att uppnå målet att se till att denna grundrättsakt skulle träda i kraft från och med budgetåret 2004. Kommissionen åtog sig att beakta budgetanmärkningarna i samband med genomförandet. |
| --- | --- |

(10)

I samband med antagandet av budgetförordningen åtog sig Europaparlamentet, rådet och kommissionen att uppnå målet att se till att denna grundrättsakt skulle träda i kraft från och med budgetåret 2004. Kommissionen åtog sig att beakta budgetanmärkningarna i samband med genomförandet.

| (11) | Det är nödvändigt att garantera tillräcklig stabilitet och kontinuitet när det gäller bidrag till institutioner som beviljats medel av Europeiska gemenskapen under tidigare år, med förbehåll för budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

(11)

Det är nödvändigt att garantera tillräcklig stabilitet och kontinuitet när det gäller bidrag till institutioner som beviljats medel av Europeiska gemenskapen under tidigare år, med förbehåll för budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser.

| (12) | Programmet bör geografiskt utsträckas till att omfatta de anslutande medlemsstaterna, och för vissa insatser eventuellt även Efta/EES-länderna och kandidatländerna. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bör geografiskt utsträckas till att omfatta de anslutande medlemsstaterna, och för vissa insatser eventuellt även Efta/EES-länderna och kandidatländerna.

| (13) | Eventuell icke-gemenskapfinansiering från statliga källor bör följa bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 i fördraget. |
| --- | --- |

(13)

Eventuell icke-gemenskapfinansiering från statliga källor bör följa bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 i fördraget.

| (14) | I detta beslut fastställs det, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (6). |
| --- | --- |

(14)

I detta beslut fastställs det, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (6).

| (15) | När stöd beviljas på grundval av detta beslut, bör det ske med strikt iakttagande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

(15)

När stöd beviljas på grundval av detta beslut, bör det ske med strikt iakttagande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Programmets mål och verksamhet

1.   Genom detta beslut upprättas ett handlingsprogram för gemenskapen på utbildningsområdet (nedan kallat ”programmet”) för att stödja sådana organ, och deras verksamhet, som syftar till att öka och fördjupa kunskaperna om den europeiska integrationen eller till att bidra till förverkligandet av de gemensamma målen på utbildningsområdet, såväl inom som utanför gemenskapen.

2.   Det allmänna målet för detta program skall vara att stödja verksamhet som bedrivs av organ på utbildningsområdet.

Följande verksamhet omfattas av detta program:

| a) | Det löpande arbetsprogrammet för organ som verkar på europeisk eller internationell nivå för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på utbildningsområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område. |
| --- | --- |

a)

Det löpande arbetsprogrammet för organ som verkar på europeisk eller internationell nivå för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på utbildningsområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.

| b) | Särskilda insatser som främjar Europeiska unionens verksamhet på detta område, informationsinsatser som rör den europeiska integrationen och de mål som unionen har ställt upp inom ramen för sina internationella förbindelser eller stöd till gemenskapsinsatser och till gemenskapens kontaktpunkter på nationell nivå. |
| --- | --- |

b)

Särskilda insatser som främjar Europeiska unionens verksamhet på detta område, informationsinsatser som rör den europeiska integrationen och de mål som unionen har ställt upp inom ramen för sina internationella förbindelser eller stöd till gemenskapsinsatser och till gemenskapens kontaktpunkter på nationell nivå.

Verksamheten skall särskilt bidra eller kunna bidra till att utveckla och genomföra gemenskapens politik och verksamhet för samarbete på utbildningsområdet.

3.   Programmet skall inledas den 1 januari 2004 och avslutas den 31 december 2006.

Artikel 2

Tillträde till programmet

För att kunna beviljas bidrag måste ett organ uppfylla kraven i bilagan och uppfylla följande kriterier:

| a) | Det skall röra sig om en oberoende och icke-vinstdrivande juridisk person vars huvudsakliga verksamhet bedrivs inom kulturområdet och vars syfte är inriktat på det allmänna intresset. |
| --- | --- |

a)

Det skall röra sig om en oberoende och icke-vinstdrivande juridisk person vars huvudsakliga verksamhet bedrivs inom kulturområdet och vars syfte är inriktat på det allmänna intresset.

| b) | Det skall ha varit juridiskt etablerat i mer än två år och dess årsredovisning för de två föregående åren skall ha godkänts av en auktoriserad revisor. |
| --- | --- |

b)

Det skall ha varit juridiskt etablerat i mer än två år och dess årsredovisning för de två föregående åren skall ha godkänts av en auktoriserad revisor.

| c) | Dess verksamhet skall följa de principer som ligger till grund för gemenskapens åtgärder på kulturområdet och beakta de prioriteringar som anges i bilagan. |
| --- | --- |

c)

Dess verksamhet skall följa de principer som ligger till grund för gemenskapens åtgärder på kulturområdet och beakta de prioriteringar som anges i bilagan.

Kommissionen får under särskilda omständigheter medge undantag från det krav som anges i första stycket led b, om det inte äventyrar skyddet av gemenskapens finansiella intressen.

Artikel 3

Deltagande av tredjeländer

1.   Insatser inom ramen för detta program får öppnas för deltagande av organ som är etablerade i följande länder:

| a) | De anslutande stater som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003. |
| --- | --- |

a)

De anslutande stater som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003.

| b) | EES/Efta-länderna, i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

b)

EES/Efta-länderna, i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| c) | Rumänien och Bulgarien, för vilka villkoren för deras deltagande skall fastställas i enlighet med Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll och besluten av respektive associeringsråd. |
| --- | --- |

c)

Rumänien och Bulgarien, för vilka villkoren för deras deltagande skall fastställas i enlighet med Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll och besluten av respektive associeringsråd.

| d) | Turkiet, för vilket villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet av den 26 februari 2002 om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program (7). |
| --- | --- |

d)

Turkiet, för vilket villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet av den 26 februari 2002 om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program (7).

Artikel 4

Urval av bidragsmottagare

Programmet omfattar två grupper av bidragsmottagare:

| a) | Grupp 1: Administrationsbidrag som beviljas direkt till de bidragsmottagare som anges i punkt 2 i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Grupp 1: Administrationsbidrag som beviljas direkt till de bidragsmottagare som anges i punkt 2 i bilagan.

| b) | Grupp 2: Stöd till europeiska sammanslutningar som verkar på utbildningsområdet, till verksamhet inom den högre utbildningen som rör den europeiska integrationen, inklusive Jean Monnet-professurer, till verksamhet som bidrar till att förverkliga framtida mål för de utbildningssystemen i Europa, och till fortbildning i europeisk rätt för domare på nationell nivå och till organisationer för rättsligt samarbete. Bidragsmottagare väljs ut genom inbjudan att lämna projektförslag i enlighet med de allmänna kriterier som anges i bilagan. |
| --- | --- |

b)

Grupp 2: Stöd till europeiska sammanslutningar som verkar på utbildningsområdet, till verksamhet inom den högre utbildningen som rör den europeiska integrationen, inklusive Jean Monnet-professurer, till verksamhet som bidrar till att förverkliga framtida mål för de utbildningssystemen i Europa, och till fortbildning i europeisk rätt för domare på nationell nivå och till organisationer för rättsligt samarbete. Bidragsmottagare väljs ut genom inbjudan att lämna projektförslag i enlighet med de allmänna kriterier som anges i bilagan.

Artikel 5

Beviljande av bidrag

Bidrag till de olika insatserna i programmet skall beviljas i enlighet med bestämmelserna i motsvarande del av bilagan.

Artikel 6

Finansiella bestämmelser

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta program under den period som avses i artikel 1.3 skall vara 77 miljoner euro.

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 7

Genomförande

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta program i enlighet med bestämmelserna i bilagan.

Artikel 8

Uppföljning och utvärdering

1.   Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2007 överlämna en rapport om förverkligandet av målen i detta program.

Denna rapport skall bland annat bygga på en extern utvärderingsrapport, som skall vara tillgänglig senast i slutet av 2006, och innehålla åtminstone en granskning av programmets allmänna relevans och samstämmighet, effektiviteten i genomförandet (förberedelser, urval och genomförande av insatserna) samt de olika insatsernas kollektiva och individuella effektivitet när det gäller att förverkliga målen i artikel 1 och i bilagan.

Kommissionen skall dessutom varje år rapportera till Europaparlamentet och rådet om hur programmet genomförs.

2.   Europaparlamentet och rådet skall, i enlighet med fördraget, besluta om programmet skall förlängas från och med den 1 januari 2007.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 32, 5.2.2004, s. 52.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 6 november 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 22 december 2003 (EUT C 72 E, 23.3.2004, s. 19) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 mars 2004.

2

(3)  EGT C 142, 14.6.2002, s. 1.

3

(4)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

4

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

6

(7)  EGT L 61, 2.3.2002, s. 29.

7

BILAGA

1.   INLEDNING

De mål som föreskrivs i artikel 1 skall genomföras genom de insatser som anges i denna bilaga.

Denna bilaga innehåller följande två huvudtyper av insatser (nedan även kallade ”(program)områden”):

| — | Den första typen, programområdena 1 och 2, syftar till att stödja särskilda institutioner eller utvalda sammanslutningar som verkar på europeisk nivå inom utbildningsområdet. |
| --- | --- |

—

Den första typen, programområdena 1 och 2, syftar till att stödja särskilda institutioner eller utvalda sammanslutningar som verkar på europeisk nivå inom utbildningsområdet.

| — | Den andra typen, programområde 3, syftar till att stödja särskild verksamhet eller särskilda projekt som inriktas på den europeiska integrationen (område 3A), stödja Europeiska unionens utbildningspolitik utanför gemenskapsprogrammen för utbildning (område 3B) eller främja fortbildning i europeisk rätt, särskilt för domare på nationell nivå (område 3C). |
| --- | --- |

—

Den andra typen, programområde 3, syftar till att stödja särskild verksamhet eller särskilda projekt som inriktas på den europeiska integrationen (område 3A), stödja Europeiska unionens utbildningspolitik utanför gemenskapsprogrammen för utbildning (område 3B) eller främja fortbildning i europeisk rätt, särskilt för domare på nationell nivå (område 3C).

2.   GENOMFÖRANDE AV DEN VERKSAMHET SOM FÅR STÖD

Den verksamhet som genomförs av de organ som kan beviljas gemenskapsbidrag inom ramen för programmet faller inom följande områden:

Område 1: Stöd till särskilda institutioner som verkar inom utbildningsområdet

Inom detta programområde får bidrag beviljas till vissa driftskostnader och administrativa kostnader för nedanstående institutioner som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på följande områden:

| — | Europeiska högskolan i Brygge och Natolin (Collège d'Europe), som erbjuder högre universitetsutbildning med europeisk inriktning i juridik, ekonomi, statsvetenskap, socialvetenskap och humanvetenskap. |
| --- | --- |

—

Europeiska högskolan i Brygge och Natolin (Collège d'Europe), som erbjuder högre universitetsutbildning med europeisk inriktning i juridik, ekonomi, statsvetenskap, socialvetenskap och humanvetenskap.

| — | Europeiska universitetsinstitutet i Florens, som genom högre utbildning och forskning bidrar till utvecklingen av Europas kulturella och vetenskapliga arv. |
| --- | --- |

—

Europeiska universitetsinstitutet i Florens, som genom högre utbildning och forskning bidrar till utvecklingen av Europas kulturella och vetenskapliga arv.

| — | Europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht, som utbildar nationella tjänstemän och EU-tjänstemän så att de kan arbeta med frågor som gäller den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

—

Europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht, som utbildar nationella tjänstemän och EU-tjänstemän så att de kan arbeta med frågor som gäller den europeiska integrationen.

| — | Akademin för Europarätt i Trier, som erbjuder fortbildning på högskolenivå för jurister och andra som arbetar med europeisk rätt. |
| --- | --- |

—

Akademin för Europarätt i Trier, som erbjuder fortbildning på högskolenivå för jurister och andra som arbetar med europeisk rätt.

| — | European Inter-University Centre for Human Rights and Democratisation, för fortsatt erbjudande av den europeiska magisterexamen i mänskliga rättigheter och demokratisering, samarbetsprogram på hög nivå samt annan utbildning och forskning som främjar mänskliga rättigheter och demokratisering. |
| --- | --- |

—

European Inter-University Centre for Human Rights and Democratisation, för fortsatt erbjudande av den europeiska magisterexamen i mänskliga rättigheter och demokratisering, samarbetsprogram på hög nivå samt annan utbildning och forskning som främjar mänskliga rättigheter och demokratisering.

| — | Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd, som arbetar med att förbättra utbildningens kvalitet för elever med särskilda behov och med att främja ett utvidgat samarbete på lång sikt på detta område. |
| --- | --- |

—

Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd, som arbetar med att förbättra utbildningens kvalitet för elever med särskilda behov och med att främja ett utvidgat samarbete på lång sikt på detta område.

| — | Internationella centret för europeisk utbildning, som utför undersökningar och erbjuder utbildning och forskning i frågor som rör europeisk och internationell integration, federalism, regionalism och strukturomvandlingen i nutidens samhälle med en federalistisk och övergripande inriktning. |
| --- | --- |

—

Internationella centret för europeisk utbildning, som utför undersökningar och erbjuder utbildning och forskning i frågor som rör europeisk och internationell integration, federalism, regionalism och strukturomvandlingen i nutidens samhälle med en federalistisk och övergripande inriktning.

Kommissionen får bevilja bidrag till de institutioner som förtecknas ovan mot uppvisande av ett ändamålsenligt arbetsprogram och en lämplig budget. Bidragen får beviljas på årsbasis eller på grundval av förlängning enligt ett ramavtal om samarbete med kommissionen.

Bidrag som beviljas inom detta programområde omfattas inte av principen om successiv nedtrappning enligt artikel 113.2 i budgetförordningen.

Verksamheten vid de institutioner som stöds inom detta programområde får bedrivas inom eller utanför Europeiska unionen.

De resurser som avsätts till programområde 1 kommer att uppgå till högst 65 % och minst 58 % av den totala budgeten för detta program.

Område 2: Stöd till europeiska sammanslutningar som verkar på utbildningsområdet

Inom detta programområde får bidrag beviljas till vissa driftskostnader och administrativa kostnader för europeiska sammanslutningar som verkar på utbildningsområdet, under förutsättning att de

| — | existerar som organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse enligt artikel 162 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen, fastställda genom kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (1), |
| --- | --- |

—

existerar som organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse enligt artikel 162 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen, fastställda genom kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (1),

| — | verkar på utbildningsområdet på europeisk nivå och arbetar för tydliga och väldefinierade mål enligt sina stadgar, |
| --- | --- |

—

verkar på utbildningsområdet på europeisk nivå och arbetar för tydliga och väldefinierade mål enligt sina stadgar,

| — | har medlemmar i minst tolv EU-medlemsstater, |
| --- | --- |

—

har medlemmar i minst tolv EU-medlemsstater,

| — | består av nationella, regionala eller lokala sammanslutningar, |
| --- | --- |

—

består av nationella, regionala eller lokala sammanslutningar,

| — | är etablerade med en rättslig ställning i någon EU-medlemsstat, bedriver sin huvudsakliga verksamhet i EU-medlemsstaterna, i länder som tillhör EES-området och/eller i kandidatländerna. |
| --- | --- |

—

är etablerade med en rättslig ställning i någon EU-medlemsstat, bedriver sin huvudsakliga verksamhet i EU-medlemsstaterna, i länder som tillhör EES-området och/eller i kandidatländerna.

| — | Bidragen inom detta programområde beviljas efter urval av projektförslag som lämnas in efter offentliggörande av en eller flera inbjudningar att lämna projektförslag. Gemenskapsbidraget får uppgå till högst 75 % av de bidragsberättigande kostnader som tas upp i ett godkänt arbetsprogram för sammanslutningen. |
| --- | --- |

—

Bidragen inom detta programområde beviljas efter urval av projektförslag som lämnas in efter offentliggörande av en eller flera inbjudningar att lämna projektförslag. Gemenskapsbidraget får uppgå till högst 75 % av de bidragsberättigande kostnader som tas upp i ett godkänt arbetsprogram för sammanslutningen.

Bidragen får beviljas på årsbasis eller på grundval av förlängning enligt ett ramavtal om samarbete med kommissionen.

Bidrag som beviljas inom detta programområde omfattas inte av principen om successiv nedtrappning enligt artikel 113.2 i budgetförordningen.

De resurser som avsätts till programområde 2 får inte överstiga 4 % av den totala budgeten för detta program.

Område 3A: Stöd till verksamhet inom den högre utbildningen som rör den europeiska integrationen, inklusive Jean Monnet-professurer

Detta programområde inriktas på verksamhet som främjar Europeiska unionens insatser inom den högre utbildningen, upplysning till aktörer på detta område om europeisk integration och om unionens mål inom ramen för sina internationella förbindelser eller stöd till gemenskapsinsatser och till gemenskapens kontaktpunkter på nationell nivå.

Den verksamhet som stöds inom detta programområde får bedrivas i länder inom och utanför Europeiska unionen.

Enligt artikel 2 i beslutet avses bland annat följande:

| — | Genomförande av undervisning om europeisk integration vid universiteten. |
| --- | --- |

—

Genomförande av undervisning om europeisk integration vid universiteten.

| — | Inrättande av och stöd till nationella sammanslutningar av professorer med specialisering på europeisk integration. |
| --- | --- |

—

Inrättande av och stöd till nationella sammanslutningar av professorer med specialisering på europeisk integration.

| — | Främjande av diskussion och debatt om den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

—

Främjande av diskussion och debatt om den europeiska integrationen.

| — | Främjande av forskning i ämnen som prioriteras av EU, t.ex. Europas framtid eller dialog mellan folk och kulturer, inklusive forskning som bedrivs av unga forskare. |
| --- | --- |

—

Främjande av forskning i ämnen som prioriteras av EU, t.ex. Europas framtid eller dialog mellan folk och kulturer, inklusive forskning som bedrivs av unga forskare.

Bidragen inom detta programområde beviljas efter urval av projektförslag som lämnas in efter offentliggörande av en eller flera inbjudningar att lämna projektförslag. EU-bidraget får uppgå till högst 75 % av de bidragsberättigande kostnaderna för den verksamhet som valts ut för finansiering inom detta programområde.

De resurser som avsätts till programområde 3A får uppgå till högst 24 % och minst 20 % av den totala budgeten för detta program.

Område 3B: Stöd till verksamhet som bidrar till att förverkliga framtidsmålen för de europeiska utbildningssystemen

Programområde 3B inriktas på insatser som gäller stöd, genomförande, upplysning och främjande i anslutning till uppföljningen av följande tre mål för de europeiska utbildningssystemen fram till 2010 som Europeiska rådet har fastställt (2), nämligen

| — | att öka kvaliteten och effektiviteten i Europeiska unionens utbildningssystem, |
| --- | --- |

—

att öka kvaliteten och effektiviteten i Europeiska unionens utbildningssystem,

| — | att underlätta allas tillgång till utbildningssystemen, |
| --- | --- |

—

att underlätta allas tillgång till utbildningssystemen,

| — | att öppna utbildningssystemen mot omvärlden, |
| --- | --- |

—

att öppna utbildningssystemen mot omvärlden,

med tillhörande 13 delmål. Dessa insatser kan inbegripa framtidsinriktade insatser till och med 2010, när det gäller såväl inomeuropeiska aspekter som Europas plats i världen.

Den typ av verksamhet som stöds inom detta programområde är genomförandet av den öppna samordningsmetoden på utbildningsområdet, genom i synnerhet peer review, utbyte av god praxis och informationsutbyte samt fastställande av indikatorer och riktmärken (benchmarking).

Särskilt följande avses:

| — | Stöd till studier, undersökningar och forskning som rör förverkligandet av de konkreta framtidsmålen. |
| --- | --- |

—

Stöd till studier, undersökningar och forskning som rör förverkligandet av de konkreta framtidsmålen.

| — | Expertmöten, seminarier, konferenser och studiebesök till stöd för genomförandet av det detaljerade arbetsprogrammet för framtidsmålen. |
| --- | --- |

—

Expertmöten, seminarier, konferenser och studiebesök till stöd för genomförandet av det detaljerade arbetsprogrammet för framtidsmålen.

| — | Förberedelse och genomförande av informationsinsatser och publikationer som syftar till att medvetandegöra berörda aktörer på utbildningsområdet, inklusive insatser som syftar till att främja Europeiska unionens insatser på detta område och att öka de europeiska utbildningssystemens kvalitet och öppenhet mot omvärlden och allas tillgång till dessa utbildningssystem. |
| --- | --- |

—

Förberedelse och genomförande av informationsinsatser och publikationer som syftar till att medvetandegöra berörda aktörer på utbildningsområdet, inklusive insatser som syftar till att främja Europeiska unionens insatser på detta område och att öka de europeiska utbildningssystemens kvalitet och öppenhet mot omvärlden och allas tillgång till dessa utbildningssystem.

| — | Verksamhet som stöder gemenskapens insatser genom att involvera det civila samhällets aktörer på utbildningsområdet på nationell eller europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Verksamhet som stöder gemenskapens insatser genom att involvera det civila samhällets aktörer på utbildningsområdet på nationell eller europeisk nivå.

Detta programområde kommer att genomföras via bidrag som beviljas efter urval av projektförslag som lämnas in efter offentliggörande av en eller flera inbjudningar att lämna projektförslag.

Bidrag får beviljas institutioner som är etablerade i EU-medlemsstaterna, i länder som tillhör EESområdet och i kandidatländerna. För verksamhet som avser det tredje målet (att öppna utbildningssystemen mot omvärlden) får bidrag i undantagsfall beviljas institutioner som är etablerade i andra tredjeländer.

Gemenskapsbidraget får i regel uppgå till högst 75 % av de bidragsberättigande kostnaderna för de utvalda projektförslagen.

De resurser som avsätts till programområde 3B får uppgå till högst 14 % och minst 9 % av den totala budgeten för detta program.

Område 3C: Stöd till fortbildning i europeisk rätt för domare på nationell nivå

Inom detta programområde får bidrag beviljas till stöd för insatser som gjorts av organisationer för rättsligt samarbete och till andra insatser för att främja utbildning i europeisk rätt, särskilt för domare på nationell nivå.

Den verksamhet som stöds inom detta programområde får bedrivas i medlemsstaterna, i EES-länderna eller i kandidatländerna.

Bidragen inom detta programområde kommer att beviljas efter urval av projektförslag som lämnas in efter offentliggörande av en eller flera inbjudningar att lämna projektförslag. Gemenskapsbidraget får i regel uppgå till högst 75 % av de bidragsberättigande kostnaderna för den verksamhet som tas upp i ett godkänt arbetsprogram.

De resurser som avsätts till programområde 3C får uppgå till högst 4 % av den totala budgeten för detta program.

3.   INSYN

Alla organ som beviljas bidrag från Europeiska unionens budget inom något område i detta program skall ange detta på en framträdande plats, till exempel på en webbplats eller i en årsrapport.

4.   KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV BIDRAGSANSÖKNINGAR

Bidragsansökningar som lämnas in efter en inbjudan att lämna projektförslag kommer att bedömas med ledning av följande kriterier:

| — | Relevans i förhållande till programmets mål och det berörda programområdet. |
| --- | --- |

—

Relevans i förhållande till programmets mål och det berörda programområdet.

| — | Relevans i förhållande till eventuella prioriteringar eller andra kriterier som anges i inbjudan att lämna projektförslag. |
| --- | --- |

—

Relevans i förhållande till eventuella prioriteringar eller andra kriterier som anges i inbjudan att lämna projektförslag.

| — | Projektförslagets kvalitet. |
| --- | --- |

—

Projektförslagets kvalitet.

| — | Projektförslagets sannolika inverkan när det gäller utbildning på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Projektförslagets sannolika inverkan när det gäller utbildning på europeisk nivå.

5.   BIDRAGSBERÄTTIGANDE KOSTNADER

För fastställandet av bidragsbeloppen inom de olika programområdena får kommissionen bevilja schablonbelopp på grundval av publicerade riktvärden för kostnader per enhet.

För bidrag som beviljas under 2004 kan perioden för stödberättigande kostnader inledas den 1 januari 2004, förutsatt att det rör sig om kostnader som inte uppkommit före det datum då ansökan om bidrag lämnades in eller det datum innan bidragsmottagarens budgetår började.

Under 2004 kan de bidragsmottagare vars budgetår börjar före den 1 mars beviljas undantag från regeln att bidragsavtal skall undertecknas inom de fyra första månaderna av bidragsmottagarens budgetår, i enlighet med artikel 112.2 i budgetförordningen. I ett sådant fall skall bidragsavtalet undertecknas senast den 30 juni 2004.

6.   PROGRAMFÖRVALTNING

Efter en analys av kostnadseffektiviteten får kommissionen besluta att delegera hela eller delar av programförvaltningen till ett genomförandeorgan i enlighet med artikel 55 i budgetförordningen. Kommissionen får även anlita experter och utnyttja annat tekniskt och administrativt stöd som inte innebär någon myndighetsutövning genom att lägga ut uppgifter på entreprenad inom ramen för enstaka avtal om tjänster. Kommissionen får även finansiera undersökningar och organisera expertmöten, för att underlätta genomförandet av programmet, samt genomföra sådana kampanjer för information, publikation och spridning som är direkt knutna till förverkligandet av programmets mål.

7.   KONTROLL OCH REVISION

7.1   Den som har fått bidrag för administrationskostnader skall kunna förse kommissionen med alla verifikationer för utgifter som uppkommit under det år bidraget beviljats, särskilt de granskade räkenskaperna, under fem år efter den sista utbetalningen. Bidragsmottagaren skall vid behov se till att de verifikationer som finns hos samarbetsparter eller medlemmar ställs till kommissionens förfogande.

7.2   Kommissionen får via sina egen personal eller något annat behörigt organ som den utsett utföra en revision av hur bidraget använts. Revisionen får utföras under hela avtalets löptid samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. Revisionen kan eventuellt leda till att kommissionen beslutar att kräva tillbaka medel.

7.3   Kommissionens personal och extern personal med fullmakt från kommissionen skall ges lämplig tillgång till mottagarens lokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som behövs för att utföra revisionen.

7.4   Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) skall ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt när det gäller tillträde till lokaler och handlingar.

7.5   För att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter får kommissionen även utföra kontroller och inspektioner på plats avseende detta program enligt rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (3). Vid behov skall utredningar utföras av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (4).

---

(1)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

(2)  Detaljerat arbetsprogram för uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa (EGT C 142, 14.6.2002, s. 1).

(3)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(4)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

P5_TA(2004)0163

Främjande av kulturorganisationer ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (15331/1/2003 — C5-0023/2004 — 2003/0115(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15331/1/2003 — C5-0023/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15331/1/2003 — C5-0023/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 275) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 275) (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma ståndpunkten (KOM(2004) 3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma ståndpunkten (KOM(2004) 3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0077/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott (A5-0077/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 6 november 2003. P5_TA(2003)0476.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2003)0115

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut .../2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 151.5 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt fördraget har gemenskapen ansvar för att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken och bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald, samtidigt som gemenskapen skall framhäva det gemensamma kulturarvet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt fördraget har gemenskapen ansvar för att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken och bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald, samtidigt som gemenskapen skall framhäva det gemensamma kulturarvet.

| (2) | I Laekenförklaringen, som fogats till Europeiska rådets slutsatser från mötet den 14-15 december 2001, framhävs att en av de grundläggande utmaningarna för Europeiska unionen är att föra medborgarna närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna. |
| --- | --- |

(2)

I Laekenförklaringen, som fogats till Europeiska rådets slutsatser från mötet den 14-15 december 2001, framhävs att en av de grundläggande utmaningarna för Europeiska unionen är att föra medborgarna närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna.

| (3) | Rådet och kulturministrarna, församlade i rådet, betonade i resolutionen av den 14 november 1991 om europeiska kulturnätverk (2) den viktiga roll som nätverk för kulturorganisationer har för det kulturella samarbetet i Europa och enades om att uppmuntra kulturorganisationerna i sina respektive länder att delta aktivt i ett icke-statligt samarbete på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(3)

Rådet och kulturministrarna, församlade i rådet, betonade i resolutionen av den 14 november 1991 om europeiska kulturnätverk (2) den viktiga roll som nätverk för kulturorganisationer har för det kulturella samarbetet i Europa och enades om att uppmuntra kulturorganisationerna i sina respektive länder att delta aktivt i ett icke-statligt samarbete på europeisk nivå.

| (4) | I rådets resolution av den 19 december 2002 (3) förklarades hur kulturåtgärdernas europeiska mervärde kan fastställas och utvärderas. |
| --- | --- |

(4)

I rådets resolution av den 19 december 2002 (3) förklarades hur kulturåtgärdernas europeiska mervärde kan fastställas och utvärderas.

| (5) | Genom budgetpost A-3042 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 och tidigare budgetår beviljas bidrag till europeiska kulturorganisationer. |
| --- | --- |

(5)

Genom budgetpost A-3042 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 och tidigare budgetår beviljas bidrag till europeiska kulturorganisationer.

| (6) | Europeiska unionen har med anledning av Europaparlamentets resolutioner om regionala språk och kulturer vidtagit åtgärder för att främja och värna om den språkliga mångfalden i unionen i syfte att bevara språken som ett inslag i Europas levande kulturarv. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska unionen har med anledning av Europaparlamentets resolutioner om regionala språk och kulturer vidtagit åtgärder för att främja och värna om den språkliga mångfalden i unionen i syfte att bevara språken som ett inslag i Europas levande kulturarv.

| (7) | Kommissionen har på Europaparlamentets begäran sedan 1982 gett stöd till den ideella organisationen Europeiska byrån för mindre använda språk (EBLUL), som är uppbyggd som ett nätverk av nationella kommittéer verksamma i medlemsstaterna samt, sedan 1987, till informations- och dokumentationsnätverket Mercator. Dessa verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse. Europeiska byrån för mindre använda språk representerar alla språkgemenskaper med regionala språk eller minoritetsspråk och sprider information om europeiska förhållanden i dessa språkgemenskaper. Informations-och dokumentationsnätverket Mercator samlar in och sprider information på europeisk nivå om tre aspekter som är nödvändiga för att främja regionala språk och minoritetsspråk: utbildning, lagstiftning och medier. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har på Europaparlamentets begäran sedan 1982 gett stöd till den ideella organisationen Europeiska byrån för mindre använda språk (EBLUL), som är uppbyggd som ett nätverk av nationella kommittéer verksamma i medlemsstaterna samt, sedan 1987, till informations- och dokumentationsnätverket Mercator. Dessa verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse. Europeiska byrån för mindre använda språk representerar alla språkgemenskaper med regionala språk eller minoritetsspråk och sprider information om europeiska förhållanden i dessa språkgemenskaper. Informations-och dokumentationsnätverket Mercator samlar in och sprider information på europeisk nivå om tre aspekter som är nödvändiga för att främja regionala språk och minoritetsspråk: utbildning, lagstiftning och medier.

| (8) | Genom budgetpost A-3015 i Europeiska unionens allmänna budget för 2003 och tidigare budgetår beviljas bidrag till dessa två organisationer. |
| --- | --- |

(8)

Genom budgetpost A-3015 i Europeiska unionens allmänna budget för 2003 och tidigare budgetår beviljas bidrag till dessa två organisationer.

| (9) | Europaparlamentet antog den 11 februari 1993 en resolution om europeiska och internationella åtgärder för bevarande av platserna för tidigare nazistiska koncentrationsläger som historiska minnesmärken (4). |
| --- | --- |

(9)

Europaparlamentet antog den 11 februari 1993 en resolution om europeiska och internationella åtgärder för bevarande av platserna för tidigare nazistiska koncentrationsläger som historiska minnesmärken (4).

| (10) | Genom budgetpost A-3035 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 och tidigare budgetår beviljas bidrag för bevarande av platser för tidigare nazistiska koncentrationsläger som historiska minnesmärken. |
| --- | --- |

(10)

Genom budgetpost A-3035 i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 och tidigare budgetår beviljas bidrag för bevarande av platser för tidigare nazistiska koncentrationsläger som historiska minnesmärken.

| (11) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) (nedan kallad ”budgetförordningen”) föreskrivs att dessa stödinsatser skall förses med en grundrättsakt. Kommissionen åtog sig att beakta budgetanmärkningarna i samband med genomförandet. |
| --- | --- |

(11)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) (nedan kallad ”budgetförordningen”) föreskrivs att dessa stödinsatser skall förses med en grundrättsakt. Kommissionen åtog sig att beakta budgetanmärkningarna i samband med genomförandet.

| (12) | Europaparlamentet, rådet och kommissionen åtog sig i samband med antagandet av budgetförordningen att uppnå målet att denna grundrättsakt skulle träda i kraft från och med budgetåret 2004. |
| --- | --- |

(12)

Europaparlamentet, rådet och kommissionen åtog sig i samband med antagandet av budgetförordningen att uppnå målet att denna grundrättsakt skulle träda i kraft från och med budgetåret 2004.

| (13) | Det är nödvändigt att man inom ramen för budgetförordningen säkerställer en adekvat stabilitet och kontinuitet i finansieringen för de institutioner som Europeiska gemenskapen har beviljat stöd till under tidigare år. |
| --- | --- |

(13)

Det är nödvändigt att man inom ramen för budgetförordningen säkerställer en adekvat stabilitet och kontinuitet i finansieringen för de institutioner som Europeiska gemenskapen har beviljat stöd till under tidigare år.

| (14) | Övergångsarrangemang för år 2004 och 2005 bedöms nödvändiga för att tillåta utbetalning av bidrag inom område 2 av detta gemenskapsprogram. Det anses vara lämpligt att utnyttja undantaget enligt artikel 168.1 d i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (6) som tillåter utbetalning av bidrag utan inbjudan att lämna projektförslag till organisationer som namngivits som mottagare enligt en grundrättsakt. |
| --- | --- |

(14)

Övergångsarrangemang för år 2004 och 2005 bedöms nödvändiga för att tillåta utbetalning av bidrag inom område 2 av detta gemenskapsprogram. Det anses vara lämpligt att utnyttja undantaget enligt artikel 168.1 d i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (6) som tillåter utbetalning av bidrag utan inbjudan att lämna projektförslag till organisationer som namngivits som mottagare enligt en grundrättsakt.

| (15) | Eventuell icke-gemenskapsfinansiering från statliga medel bör följa bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 i fördraget. |
| --- | --- |

(15)

Eventuell icke-gemenskapsfinansiering från statliga medel bör följa bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 i fördraget.

| (16) | I detta beslut fastställs det för hela den tid programmet pågår en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (7). |
| --- | --- |

(16)

I detta beslut fastställs det för hela den tid programmet pågår en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (7).

| (17) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (18) | Det är nödvändigt att utvärdera insatsernas innehåll, särskilt det europeiska mervärdet av den verksamhet som planeras av bidragsmottagarna. En sådan utvärdering görs troligen bäst av en förvaltningskommitté. |
| --- | --- |

(18)

Det är nödvändigt att utvärdera insatsernas innehåll, särskilt det europeiska mervärdet av den verksamhet som planeras av bidragsmottagarna. En sådan utvärdering görs troligen bäst av en förvaltningskommitté.

| (19) | När stöd beviljas på grundval av detta beslut, bör det ske med strikt iakttagande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

(19)

När stöd beviljas på grundval av detta beslut, bör det ske med strikt iakttagande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Programmets mål och verksamhet

1.   Genom detta beslut upprättas ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (nedan kallat ”programmet”).

2.   Programmets allmänna mål är att stödja dessa organisationers verksamhet.

Programmet omfattar följande:

| a) | Löpande arbetsprogram för organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på kulturområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område. |
| --- | --- |

a)

Löpande arbetsprogram för organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på kulturområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.

| b) | Särskilda insatser på detta område. |
| --- | --- |

b)

Särskilda insatser på detta område.

Verksamheten skall bidra eller kunna bidra till att utveckla och genomföra gemenskapens samarbetspolitik och samarbetsåtgärder på kulturområdet.

3.   Programmet skall inledas den 1 januari 2004 och avslutas den 31 december 2006.

Artikel 2

Tillträde till programmet

För att kunna beviljas bidrag måste en organisation uppfylla kraven i bilaga I och uppfylla följande kriterier:

| a) | Det skall röra sig om en oberoende och icke-vinstdrivande juridisk person vars huvudsakliga verksamhet bedrivs inom kulturområdet och vars syfte är inriktat på det allmänna intresset. |
| --- | --- |

a)

Det skall röra sig om en oberoende och icke-vinstdrivande juridisk person vars huvudsakliga verksamhet bedrivs inom kulturområdet och vars syfte är inriktat på det allmänna intresset.

| b) | Organisationen skall ha varit juridiskt etablerad i mer än två år och dess årsredovisning för de två föregående åren skall ha godkänts av en auktoriserad revisor. |
| --- | --- |

b)

Organisationen skall ha varit juridiskt etablerad i mer än två år och dess årsredovisning för de två föregående åren skall ha godkänts av en auktoriserad revisor.

| c) | Dess verksamhet skall följa de principer som ligger till grund för gemenskapens åtgärder på kulturområdet och beakta de prioriteringar som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

Dess verksamhet skall följa de principer som ligger till grund för gemenskapens åtgärder på kulturområdet och beakta de prioriteringar som anges i bilaga I.

Artikel 3

Urval av bidragsmottagare

1.   Administrationsbidrag till ett löpande arbetsprogram för en organisation som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse inom kulturområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område skall beviljas i överensstämmelse med de allmänna kriterier som anges i bilaga I.

2.   Bidrag till en insats som anges i programmet skall beviljas i överensstämmelse med de allmänna kriterier som anges i bilaga I. Urvalet av insatser skall göras på grundval av en inbjudan att lämna projektförslag.

Artikel 4

Beviljande av bidrag

Bidrag till de olika insatserna i programmet skall beviljas i enlighet med bestämmelserna i motsvarande del av bilaga I.

Artikel 5

Finansiella bestämmelser

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta program under den period som avses i artikel 1.3 skall vara 19 miljoner euro.

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 6

Genomförandeåtgärder

1.   De bestämmelser som är nödvändiga för att genomföra detta beslut skall i följande frågor antas i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 7.2:

| a) | Det årliga arbetsprogrammet, inbegripet mål, prioriteringar, urvalskriterier och förfaranden. |
| --- | --- |

a)

Det årliga arbetsprogrammet, inbegripet mål, prioriteringar, urvalskriterier och förfaranden.

| b) | Det finansiella stöd som gemenskapen skall lämna (belopp, varaktighet och mottagare) till program inom områdena 2 och 3 i bilaga I och de allmänna riktlinjerna för programmets genomförande. |
| --- | --- |

b)

Det finansiella stöd som gemenskapen skall lämna (belopp, varaktighet och mottagare) till program inom områdena 2 och 3 i bilaga I och de allmänna riktlinjerna för programmets genomförande.

| c) | Den årliga budgeten och medlens fördelning på de olika insatserna i programmet. |
| --- | --- |

c)

Den årliga budgeten och medlens fördelning på de olika insatserna i programmet.

| d) | Arrangemang för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultat. |
| --- | --- |

d)

Arrangemang för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultat.

2.   De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut skall i alla övriga frågor antas i enlighet med det rådgivande förfarandet i artikel 7.3.

Artikel 7

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som föreskrivs i beslut 508/2000/EG (9).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 8

Uppföljning och utvärdering

Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet

| a) | senast den 31 december 2005 överlämna en rapport om programmets genomförande, förverkligandet av dess mål samt om ett eventuellt kommande program som skall ersätta det nuvarande.
  Kommissionen skall dessutom varje år lägga fram en rapport om programmets genomförande för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

a)

senast den 31 december 2005 överlämna en rapport om programmets genomförande, förverkligandet av dess mål samt om ett eventuellt kommande program som skall ersätta det nuvarande.

Kommissionen skall dessutom varje år lägga fram en rapport om programmets genomförande för Europaparlamentet och rådet.

| b) | senast den 31 december 2007 överlämna en rapport om förverkligandet av programmets mål. Rapporten skall bland annat bygga på resultaten av den externa utvärderingen och den skall innehålla en granskning av de resultat som bidragsmottagarna uppnått, särskilt med avseende på insatsernas effektivitet, ändamålsenlighet och innehåll, generellt och individuellt, när det gäller att förverkliga de mål som anges i artikel 1 och i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

senast den 31 december 2007 överlämna en rapport om förverkligandet av programmets mål. Rapporten skall bland annat bygga på resultaten av den externa utvärderingen och den skall innehålla en granskning av de resultat som bidragsmottagarna uppnått, särskilt med avseende på insatsernas effektivitet, ändamålsenlighet och innehåll, generellt och individuellt, när det gäller att förverkliga de mål som anges i artikel 1 och i bilaga I.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 november 2003 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 22 december 2003 (EUT C 72 E, 23.3.2004, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 mars 2004.

1

(2)  EGT C 314, 5.12.1991, s. 1.

2

(3)  EGT C 13, 18.1.2003, s. 5.

3

(4)  EGT C 72, 15.3.1993, s. 118.

4

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

6

(7)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 23).

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EGT L 63, 10.3.2000, s. 1.

9

BILAGA I

1.   VERKSAMHET SOM STÖDS

Det allmänna målet enligt artikel 1 är att förstärka gemenskapens verksamhet på kulturområdet och göra den effektivare genom att stödja organ som är verksamma inom detta område.

Detta stöd ges i form av något av följande två typer av bidrag:

| — | Ett administrationsbidrag för samfinansiering av de utgifter i samband med det löpande arbetsprogrammet för ett organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse inom kulturområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område (programområdena 1 och 2). |
| --- | --- |

—

Ett administrationsbidrag för samfinansiering av de utgifter i samband med det löpande arbetsprogrammet för ett organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse inom kulturområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område (programområdena 1 och 2).

| — | Ett bidrag för samfinansiering av en särskild insats på detta område (programområde 3). |
| --- | --- |

—

Ett bidrag för samfinansiering av en särskild insats på detta område (programområde 3).

Dessa organs huvudsakliga verksamhet som kan bidra till att stärka gemenskapens åtgärder på kulturområdet och göra dem mer effektiva utgörs av följande:

| — | Att företräda de medverkande parterna på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

Att företräda de medverkande parterna på gemenskapsnivå.

| — | Att sprida information om gemenskapens insatser. |
| --- | --- |

—

Att sprida information om gemenskapens insatser.

| — | Att skapa nätverk på europeisk nivå för kulturorganisationer. |
| --- | --- |

—

Att skapa nätverk på europeisk nivå för kulturorganisationer.

| — | Att företräda och informera språkgemenskaper med regionala språk eller minoritetsspråk inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Att företräda och informera språkgemenskaper med regionala språk eller minoritetsspråk inom Europeiska unionen.

| — | Att samla och sprida information som rör lagstiftning, utbildning och medier. |
| --- | --- |

—

Att samla och sprida information som rör lagstiftning, utbildning och medier.

| — | Att sköta uppdraget som ”kulturambassadör” och främja medvetenheten om Europas gemensamma kulturarv. |
| --- | --- |

—

Att sköta uppdraget som ”kulturambassadör” och främja medvetenheten om Europas gemensamma kulturarv.

| — | Att bevara och upprätthålla minnet av de viktigaste platserna och arkiven med anknytning till deportationerna, symboliserade genom minnesmärken som uppförts på platsen för de tidigare lägren och andra platser för martyrskap och förintelse för stora skaror civila personer, samt att bevara minnet av offren på dessa platser. |
| --- | --- |

—

Att bevara och upprätthålla minnet av de viktigaste platserna och arkiven med anknytning till deportationerna, symboliserade genom minnesmärken som uppförts på platsen för de tidigare lägren och andra platser för martyrskap och förintelse för stora skaror civila personer, samt att bevara minnet av offren på dessa platser.

2.   GENOMFÖRANDE AV DEN VERKSAMHET SOM STÖDS

Bidrag kan beviljas för att stödja den verksamhet som genomförs av de organ som kan beviljas EUbidrag inom ramen för programmet och som ligger inom följande områden:

2.1   Område 1: Löpande verksamhet för följande organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på kulturområdet:

| — | Europeiska byrån för mindre använda språk. |
| --- | --- |

—

Europeiska byrån för mindre använda språk.

| — | Nätverket Mercators centrum. |
| --- | --- |

—

Nätverket Mercators centrum.

2.2   Område 2: Löpande verksamhet för andra organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på kulturområdet eller för ett ändamål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.

Årliga administrationsbidrag kan beviljas för att stödja genomförandet av de löpande arbetsprogrammen för organisationer eller nätverk som främjar europeisk kultur och samarbete på kulturområdet och som bidrar till kulturlivet och kulturförvaltningen.

2.3   Område 3: Åtgärder för att bevara och upprätthålla minnet av de viktigaste platserna och arkiven med anknytning till deportationerna, symboliserade genom minnesmärken som uppförts på platserna för de tidigare nazistiska koncentrationslägren och andra platser för martyrskap och förintelse för stora skaror civila personer, samt att bevara minnet av offren på dessa platser.

3.   URVAL AV BIDRAGSMOTTAGARE

Område 1: Bidrag inom detta programområde får beviljas Europeiska byrån för mindre använda språk och nätverket Mercators centrum.

Kommissionen får bevilja dessa bidrag efter att ha erhållit en arbetsplan och budget för projektet.

Område 2:

| 1. | Kommissionen skall offentliggöra inbjudningar att lämna projektförslag för beviljandet av bidrag inom detta programområde. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skall offentliggöra inbjudningar att lämna projektförslag för beviljandet av bidrag inom detta programområde.

| 2. | Under 2004 och 2005 kan dock undantag göras från punkt 1 och bidrag beviljas de organisationer som omnämns i bilaga II. |
| --- | --- |

2.

Under 2004 och 2005 kan dock undantag göras från punkt 1 och bidrag beviljas de organisationer som omnämns i bilaga II.

| 3. | I samtliga fall skall alla villkor i budgetförordningen, genomförandebestämmelserna och grundrättsakten gälla. |
| --- | --- |

3.

I samtliga fall skall alla villkor i budgetförordningen, genomförandebestämmelserna och grundrättsakten gälla.

Område 3: De åtgärder som skall stödjas inom detta programområde skall väljas ut på grundval av inbjudningar att lämna projektförslag.

4.   KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV BIDRAGSANSÖKNINGAR

Bidragsansökningarna bedöms med ledning av följande:

| — | Erfarenhetsutbyte som främjar större kulturell mångfald. |
| --- | --- |

—

Erfarenhetsutbyte som främjar större kulturell mångfald.

| — | Rörlighet för konst och konstnärer. |
| --- | --- |

—

Rörlighet för konst och konstnärer.

| — | Den föreslagna verksamhetens kvalitet. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna verksamhetens kvalitet.

| — | Den föreslagna verksamhetens europeiska mervärde. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna verksamhetens europeiska mervärde.

| — | Den föreslagna verksamhetens varaktighet. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna verksamhetens varaktighet.

| — | Den föreslagna verksamhetens synlighet. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna verksamhetens synlighet.

| — | Organens representativitet. |
| --- | --- |

—

Organens representativitet.

Bidrag skall beviljas på grundval av ett arbetsprogram som godkänts av kommissionen.

Alla organ som beviljas bidrag inom något område i detta program skall på en framträdande plats, till exempel på en webbplats eller i en årsrapport, ange att de erhållit medel ur Europeiska unionens allmänna budget.

5.   FINANSIERING OCH BIDRAGSBERÄTTIGANDE KOSTNADER

5.1   Inom område 1 kan Europeiska byrån för mindre använda språk och nätverket Mercators centrum beviljas bidrag både till administrationskostnader och till kostnader som är nödvändiga för att genomföra deras insatser.

5.2   Bidragen till Europeiska byrån för mindre använda språk och nätverket Mercators centrum får inte täcka alla deras bidragsberättigande kostnader under det kalenderår för vilket bidragen beviljas. Minst 20 % av deras budget skall samfinansieras genom andra bidrag än EU-bidrag.

5.3   I enlighet med artikel 113.2 i budgetförordningen undantas de administrationsbidrag som beviljas Europeiska byrån för mindre använda språk och nätverket Mercators centrum från principen om en successiv nedtrappning av bidragen eftersom dessa organ verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse.

5.4   Inom område 2 skall administrationsbidraget grundas på de kostnader som är nödvändiga för att organet i fråga skall kunna genomföra sin normala verksamhet på ett bra sätt; dessa avser särskilt personalkostnader, allmänna omkostnader (hyra, lokalkostnader, utrustning, kontorsmaterial, telekommunikation, portokostnader osv.), kostnader för interna möten, för publikationer, information och utskick samt kostnader som är direkt knutna till organets verksamhet.

5.5   Inom område 2 i denna bilaga får administrationsbidraget inte täcka organets alla bidragsberättigande kostnader under det kalenderår för vilket bidraget beviljas. Organ som beviljas bidrag inom detta område måste samfinansieras till minst 20 % av sin budget genom andra bidrag än från gemenskapen. Denna samfinansiering kan till viss del skjutas till i form av naturaförmåner, förutsatt att värdet av detta tillskott varken överstiger de faktiska kostnader som styrks med handlingar i bokföringen eller de gängse kostnaderna på den berörda marknaden.

5.6   I enlighet med artikel 113.2 i budgetförordningen skall administrationsbidrag som beviljas på detta sätt trappas ned successivt om de förlängs. Denna nedtrappning gäller från och med det tredje året och motsvarar 2,5 % per år. För att följa denna regel, som gäller utan att det påverkar tillämpningen av den regel för samfinansiering som anges ovan, skall den procentuella andel av gemenskapens samfinansiering som utgör det bidrag som beviljas under ett bestämt år vara minst 2,5 procentenheter lägre än den procentuella andel av gemenskapens samfinansiering som utgör det beviljade bidraget under föregående år.

5.7   Ett bidrag som beviljas för verksamhet inom område 3 i denna bilaga får inte täcka mer än 75 procent av de bidragsberättigande kostnaderna för den berörda insatsen.

5.8   För bidrag som beviljas under 2004 kan perioden för bidragsberättigande kostnader inledas den 1 januari 2004, förutsatt att när det rör sig om kostnader som inte uppkommit före det datum då ansökan om bidrag lämnades in eller det datum då bidragsmottagarens budgetår började.

5.9   Under 2004 kan de bidragsmottagare vars budgetår börjar före den 1 mars beviljas undantag från regeln att bidragsavtal skall undertecknas inom de fyra första månaderna av bidragsmottagarens budgetår, i enlighet med artikel 112.2 i budgetförordningen. I ett sådant fall skall bidragsavtalet undertecknas senast den 30 juni 2004.

6.   PROGRAMFÖRVALTNING

Efter en analys av kostnadseffektiviteten får kommissionen besluta att delegera hela eller delar av programförvaltningen till ett genomförandeorgan i enlighet med artikel 55 i budgetförordningen. Kommissionen får även anlita experter och utnyttja annat tekniskt och administrativt stöd som inte innebär någon myndighetsutövning genom att lägga ut uppgifter på entreprenad inom ramen för enstaka avtal om tjänster. Kommissionen får även finansiera undersökningar och organisera expertmöten, för att underlätta genomförandet av programmet, samt genomföra sådana kampanjer för information, publikation och spridning som är direkt knutna till förverkligandet av programmets mål.

7.   KONTROLL OCH REVISION

7.1   Den som har fått bidrag för administrationskostnader skall kunna förse kommissionen med alla verifikationer för utgifter som uppkommit under det år bidraget beviljats, särskilt de granskade räkenskaperna, under fem år efter den sista utbetalningen. Bidragsmottagaren skall vid behov se till att de verifikationer som finns hos samarbetsparter eller medlemmar ställs till kommissionens förfogande.

7.2   Kommissionen får via sin egen personal eller något annat behörigt organ som den utsett utföra en revision av hur bidraget använts. Revisionen får utföras under hela avtalets löptid samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. Revisionen kan eventuellt leda till att kommissionen beslutar att kräva tillbaka medel.

7.3   Kommissionens personal och extern personal med fullmakt från kommissionen skall ges lämplig tillgång till mottagarens lokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som behövs för att utföra revisionen.

7.4   Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) skall ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt när det gäller tillträde till lokaler och handlingar.

7.5   För att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter får kommissionen även utföra kontroller och inspektioner på plats avseende detta program enligt rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (1). Vid behov skall utredningar utföras av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (2).

---

(1)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(2)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

BILAGA II

Relevanta organisationer i bilaga I, avsnitt 3, område 2, punkt 2

| — | the European Union Youth Orchestra, |
| --- | --- |

—

the European Union Youth Orchestra,

| — | the European Union Baroque Orchestra (EUBO), |
| --- | --- |

—

the European Union Baroque Orchestra (EUBO),

| — | Philharmony of the Nations, |
| --- | --- |

—

Philharmony of the Nations,

| — | the European Choral Academy, |
| --- | --- |

—

the European Choral Academy,

| — | la Fédération européenne des choeurs de l'Union, |
| --- | --- |

—

la Fédération européenne des choeurs de l'Union,

| — | Les Choeurs de l'Union européenne, |
| --- | --- |

—

Les Choeurs de l'Union européenne,

| — | Europa Cantat (European Federation of Young Choirs), |
| --- | --- |

—

Europa Cantat (European Federation of Young Choirs),

| — | the European Opera Centre (Manchester), |
| --- | --- |

—

the European Opera Centre (Manchester),

| — | the European Union Jazz Youth Orchestra (”Swinging Europe”), |
| --- | --- |

—

the European Union Jazz Youth Orchestra (”Swinging Europe”),

| — | the International Yehudi Menuhin Foundation, |
| --- | --- |

—

the International Yehudi Menuhin Foundation,

| — | the European Chamber Orchestra, |
| --- | --- |

—

the European Chamber Orchestra,

| — | Association Européenne des Conservatoires, Académies de Musique et Musikhochschulen (AEC), |
| --- | --- |

—

Association Européenne des Conservatoires, Académies de Musique et Musikhochschulen (AEC),

| — | Yuste Academy Foundation, |
| --- | --- |

—

Yuste Academy Foundation,

| — | European Council of Artists (ECA), |
| --- | --- |

—

European Council of Artists (ECA),

| — | European Forum for the Arts and Heritage (EFAH), |
| --- | --- |

—

European Forum for the Arts and Heritage (EFAH),

| — | Informal European Theatre Meeting (IETM), |
| --- | --- |

—

Informal European Theatre Meeting (IETM),

| — | Convention théâtrale européenne, |
| --- | --- |

—

Convention théâtrale européenne,

| — | Union des théâtres de l'Europe, |
| --- | --- |

—

Union des théâtres de l'Europe,

| — | Prix Europe pour le théâtre, |
| --- | --- |

—

Prix Europe pour le théâtre,

| — | Prix Europa (pris till bästa TV- och radioprogram), |
| --- | --- |

—

Prix Europa (pris till bästa TV- och radioprogram),

| — | Europa Nostra, |
| --- | --- |

—

Europa Nostra,

| — | European Writers' Congress (EWC), |
| --- | --- |

—

European Writers' Congress (EWC),

| — | European Network of Arts Organisations for Children and Young People (EU-NET ART), |
| --- | --- |

—

European Network of Arts Organisations for Children and Young People (EU-NET ART),

| — | Fédération européene des villages d'artistes (Euro Art), |
| --- | --- |

—

Fédération européene des villages d'artistes (Euro Art),

| — | European Network of Cultural Administration Training Centres (ENCATC), |
| --- | --- |

—

European Network of Cultural Administration Training Centres (ENCATC),

| — | European League of Institutes of the Arts (ELIA), |
| --- | --- |

—

European League of Institutes of the Arts (ELIA),

| — | Network of European Museums Organisations (NEMO), |
| --- | --- |

—

Network of European Museums Organisations (NEMO),

| — | Momentum Europa, |
| --- | --- |

—

Momentum Europa,

| — | Pan-European Public Children's Network, |
| --- | --- |

—

Pan-European Public Children's Network,

| — | Les Rencontres: Association of European Cities and Regions for Culture, |
| --- | --- |

—

Les Rencontres: Association of European Cities and Regions for Culture,

| — | Europalia, |
| --- | --- |

—

Europalia,

| — | Euroballet, |
| --- | --- |

—

Euroballet,

| — | International Festivals and Events Association Europe, |
| --- | --- |

—

International Festivals and Events Association Europe,

| — | Pegasus Foundation, |
| --- | --- |

—

Pegasus Foundation,

| — | Hors-les-Murs, |
| --- | --- |

—

Hors-les-Murs,

| — | Huis Doorn (Netherlands), |
| --- | --- |

—

Huis Doorn (Netherlands),

| — | European Music Festival, |
| --- | --- |

—

European Music Festival,

| — | Tuning Educational Structures in Europe, |
| --- | --- |

—

Tuning Educational Structures in Europe,

| — | St Boniface Memorial Foundation 2004, |
| --- | --- |

—

St Boniface Memorial Foundation 2004,

| — | European Community of Historic Armed Guilds. |
| --- | --- |

—

European Community of Historic Armed Guilds.

P5_TA(2004)0164

Stödsystem för jordbrukare *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2003) 698 — C5-0597/2003 — 2003/0278(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 698) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 698) (1),

| — | med beaktande av artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0597/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0597/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A5-0123/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A5-0123/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten i kommissionens förslag kräver anpassning av taken för underrubrikerna 1a och 1b i den nuvarande budgetplanen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag med nödvändiga anpassningar av budgetplanen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten i kommissionens förslag kräver anpassning av taken för underrubrikerna 1a och 1b i den nuvarande budgetplanen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag med nödvändiga anpassningar av budgetplanen.

| 3. | Europaparlamentet begär att på nytt höras när ramen för den framtida budgetplanen formellt har fastställts av budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att på nytt höras när ramen för den framtida budgetplanen formellt har fastställts av budgetmyndigheten.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 5. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 6. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

6.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl -1 (nytt) |
| | (-1) Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken är bland annat att öka produktiviteten inom jordbruket genom att fortsätta den tekniska utvecklingen och säkra en rationell utveckling av jordbruksproduktionen och ett optimerat utnyttjande av de olika produktionsfaktorerna, särskilt arbetskraften, och därmed säkra en rimlig levnadsnivå för jordbruksbefolkningen, framför allt genom att öka inkomsten per capita för dem som arbetar inom jordbruket. |
| Ändring 2 |
| Skäl -1A (nytt) |
| | (-1a) Den överenskommelse som nåddes i Luxemburg i juni 2003 om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken stadgar att fördelningen av det samlade gårdsstödet inte får leda till att produktionen överges. Beträffande reformen av de gemensamma organisationerna av marknaderna för olivolja, tobak och bomull åligger det kommissionen att utforma en långsiktig handlingsplan för dessa sektorer. |
| Ändring 3 |
| Skäl 1 |
| (1) En frikoppling av de direkta producentstöden och
  det nya samlade gårdsstödet är två centrala inslag i reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken, vars syfte är att lägga om politiken, från pris- och produktionsstöd till inkomststöd för jordbrukarna. Genom rådets förordning (EG) nr 1782/2003 införs detta
  för många jordbruksprodukter. | (1)
  Genom rådets förordning (EG) nr 1782/2003 infördes
  en frikoppling av de direkta producentstöden och
  ett nytt samlat gårdsstöd
  för många jordbruksprodukter. |
| Ändring 4 |
| Skäl 2 |
| (2) För att de centrala målen för GJP-reformen skall kunna uppfyllas bör stöden för bomull, olivolja och råtobak
  till stor del
  frikopplas
  och integreras i det samlade gårdsstödet
  . Å andra sidan bör humle integreras helt och hållet i det stödet. | (2) För att de centrala målen för GJP-reformen skall kunna uppfyllas bör stöden för bomull, olivolja och råtobak frikopplas
  enligt specificerade formler som syftar till att garantera inkomsterna för samtliga personer som är verksamma inom jordbruket och bevara befintliga landsbygdsstrukturer
  . Däremot bör humle integreras helt och hållet i det stödet. |
| Ändring 5 |
| Skäl 2A (nytt) |
| | (2a) Bomull odlas i första hand i områden där BNP är bland de lägsta inom Europeiska unionen och där ekonomin är nära knuten till jordbruket. I dessa områden utgör bomullsodlingen och den stödjande rensningsindustrin de viktigaste inkomst- och sysselsättningskällorna eftersom de i vissa fall representerar över 80 % av verksamheten i det berörda området. I vissa områden är markförhållandena dessutom sådana att andra odlingsalternativ ur agronomisk synvinkel inte är möjliga på kort sikt. |
| Ändring 6 |
| Skäl 2B (nytt) |
| | (2b) Det nuvarande stödsystemet för bomull skiljer sig från övriga stödsystem. Systemet grundar sig på anslutningsakterna för Grekland, Spanien och Portugal, och har bland annat som mål att stödja bomullsproduktionen i vissa av gemenskapens områden som i dagens läge är beroende av denna odling, att se till att de berörda producenterna får en skälig inkomst och att stabilisera marknaden. |
| Ändring 7 |
| Skäl 2C (nytt) |
| | (2c) Om tillämpningen är frivillig eller av övergångskaraktär bör det för att skydda jordbrukarnas rättmätiga förväntningar fastställas ett sista datum för när medlemsstaterna måste anta beslutet om att tillämpa det samlade gårdsstödet. För att garantera kontinuiteten i nuvarande system bör det å andra sidan fastställas vissa villkor som skall gälla för att få tillgång till stödet. Kommissionen bör ges rätten att fastställa föreskrifterna för genomförandet. |
| Ändring 8 |
| Skäl 2D (nytt) |
| | (2d) För att specifika situationer skall kunna bemötas med lämplig flexibilitet bör medlemsstaterna ha möjlighet att upprätta en viss balans mellan rätten till individuellt stöd och de regionala eller nationella genomsnitten samt mellan aktuella utbetalningar och det samlade gårdsstödet. För att beakta de särskilda förhållanden som råder i jordbruket i en medlemsstat bör denna medlemsstat ha möjlighet att ansöka om en övergångsperiod för tillämpningen av det samlade gårdsstödet, utan att för den skull överträda de högsta budgetgränser som fastställts för det samlade gårdsstödet. Om det uppstår allvarliga snedvridningar av konkurrensen under övergångsperioden samt för att garantera att gemenskapens internationella åtaganden respekteras bör kommissionen kunna anta nödvändiga åtgärder för att bemöta sådana situationer. |
| Ändring 9 |
| Skäl 3 |
| (3) Under referensperioden 2000-2002 fanns det inget direkt producentstöd för bomull. Enligt de regler som gällde då fick producenterna emellertid ett indirekt stöd via stödet till rensningsföretagen.
  Detta stöd kan beräknas genom att man lyfter ut den del av stöden till rensningsföretagen som inte obligatoriskt fördes över till producenterna. | (3) Under referensperioden 2000-2002 fanns det inget direkt producentstöd för bomull. Enligt de regler som gällde då fick producenterna emellertid ett indirekt stöd via stödet till rensningsföretagen. |
| Ändring 10 |
| Skäl 4 |
| (4) Om det nuvarande bomullsstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kommer detta att innebära en avsevärd risk för ett avbrott i produktionen i de producerande områdena. En del av stödet bör därför även i fortsättningen vara kopplat till själva odlingen av bomull, genom ett grödspecifikt stöd per stödberättigande hektar. Stödet bör uppgå till ett belopp som skapar ekonomiska förutsättningar för att bomullen kommer att finnas kvar i de områden som lämpar sig för denna odling, i stället för att konkurreras ut av andra grödor. För att detta mål skall kunna uppnås bör det sammanlagda stödet per hektar
  och per
  medlemsstat
  uppgå till 40 %
  av den nationella andelen av det stöd som indirekt gick till producenterna. | (4) Om det nuvarande bomullsstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kommer detta att innebära en avsevärd risk för ett avbrott i produktionen i de producerande områdena. En
  stor
  del av stödet bör därför även i fortsättningen vara kopplat till själva odlingen av bomull, genom ett grödspecifikt stöd per stödberättigande hektar. Stödet bör uppgå till ett belopp som skapar ekonomiska förutsättningar för att bomullen kommer att finnas kvar i de områden som lämpar sig för denna odling, i stället för att konkurreras ut av andra grödor. För att
  specifika situationer skall kunna bemötas med lämplig flexibilitet och för att
  detta mål skall kunna uppnås bör det sammanlagda stödet per hektar
  utformas så att varje
  medlemsstat
  har möjlighet att
  anslå
  80 %
  av den nationella andelen av det stöd som indirekt gick till producenterna. |
| Ändring 11 |
| Skäl 5 |
| (5) Resterande
  60 %
  bör gå till det samlade gårdsstödet. | (5) Resterande
  20 % av den nationella andelen av det stöd som indirekt gick till producenterna bör gå till det samlade gårdsstödet. |
| Ändring 12 |
| Skäl 6 |
| (6) Av miljöskäl bör det fastställas en basareal per medlemsstat
  för att därigenom begränsa de arealer där man sår bomull. Minskningarna per medlemsstat bör stå i relation till överskridandena av de genomsnittliga nationella garanterade kvantiteterna sedan dessa infördes.
  De stödberättigande arealerna
  bör
  begränsas till vad medlemsstaterna ger tillstånd för. | (6) Av miljöskäl,
  och för att garantera en balanserad marknad
  , bör det fastställas en basareal per medlemsstat
  som innebär en prioritering av traditionella odlingsområden och en garanti för bomullsodlingens fortlevnad i områden där denna produktion är särskilt viktig för jordbruksekonomin, och som möjliggör en lämplig förvaltning av bevattningsresurserna, upprätthållande av växelbruk och andra odlingstekniker som kan förbättra miljön, och i synnerhet bevarande av jordmånsförhållandena för de brukade arealerna. Med hänsyn till dessa mål bör
  de stödberättigande arealerna begränsas till vad medlemsstaterna ger tillstånd för. |
| Ändring 13 |
| Skäl 7 |
| (7) För att producenterna och rensningsföretagen skall kunna höja kvaliteten bör bildandet av
  branschorganisationer
  uppmuntras, och dessa skall godkännas av medlemsstaterna. Dessa organisationer bör finansieras av medlemmarna själva. Gemenskapen bör indirekt stödja de verksamheter som organisationerna bedriver, vilket bör ske via högre stöd till jordbrukare som är medlemmar i dem. | (7) För att producenterna och rensningsföretagen skall kunna höja kvaliteten bör bildandet av
  producentorganisationer
  uppmuntras, och dessa skall godkännas av medlemsstaterna. Dessa organisationer bör finansieras av medlemmarna själva. Gemenskapen bör indirekt stödja de verksamheter som organisationerna bedriver, vilket bör ske via högre stöd till jordbrukare som är medlemmar i dem. |
| Ändring 14 |
| Skäl 8 |
| (8) För att främja kvalitetsleveranser till industrin bör
  de godkända organisationerna få differentiera de stöd
  som
  de producerande
  medlemmarna har rätt till, i enlighet med en skala som
  de
  själva fastställer. En sådan skala bör godkännas av medlemsstaterna, och den skall utformas utifrån vissa fastställda kriterier. | (8) För att främja kvalitetsleveranser till industrin bör
  det genom producentorganisationerna införas ett tilläggsstöd
  som medlemmarna har rätt till, i enlighet med en skala som
  organisationerna
  själva fastställer. En sådan skala bör godkännas av medlemsstaterna, och den skall utformas utifrån vissa fastställda kriterier. |
| Ändring 15 |
| Skäl 9 |
| (9) Mot bakgrund av den internationella utvecklingen på senare tid, särskilt WTO-förhandlingarna, bör alternativet att först i ett senare skede integrera bomullen i det samlade gårdsstödet inte kunna väljas. | utgår |
| Ändring 16 |
| Skäl 10 |
| (10) Om det nuvarande produktionskopplade olivstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kan detta orsaka problem i vissa traditionella produktionsområden. Det finns en avsevärd risk för att skötseln av olivträden kommer att åsidosättas på många håll, vilket i sin tur kan leda till skador på marken och i landskapet och till negativa sociala effekter. En del av stödet bör därför kopplas till bevarandet av olivodlingar som är värdefulla
  ur miljösynpunkt eller av sociala
  skäl. | (10) Om det nuvarande produktionskopplade olivstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kan detta orsaka problem i vissa traditionella produktionsområden. Det finns en avsevärd risk för att skötseln av olivträden kommer att åsidosättas på många håll, vilket i sin tur kan leda till skador på marken och i landskapet och till negativa sociala effekter. En del av stödet bör därför kopplas till bevarandet av olivodlingar som är värdefulla
  av miljömässiga, socioekonomiska eller landskapsmässiga
  skäl
  och/eller till genomförandet av åtgärder som syftar till att främja kvaliteten och stabilisera marknaden med positiva verkningar för olivodlingarna och för konsumenternas förväntningar. Det handlar också om att trygga olivodlingarnas förekomst i avlägset belägna områden eller låginkomstområden genom att i stor utsträckning bidra till kostnaderna för underhållet av olivodlingarna och säkra att befolkningen stannar kvar i glesbygder
  . |
| Ändring 17 |
| Skäl 11 |
| (11) Därför bör 60 %
  av
  det genomsnittliga produktionsstödet för oliver under referensperioden 2000-2002
  omvandlas
  till samlade gårdsstöd. För att garantera en likvärdig behandling bör emellertid gårdar på mindre än
  0,3 GIS-olivhektar
  , enligt det geografiska informationssystemet för olivodlingar, integreras helt och hållet i gårdsstödet. | (11) Därför bör
  medlemsstaterna, med utgångspunkt från en gemensam minimiandel på 60 %, omvandla
  det genomsnittliga produktionsstödet för oliver under referensperioden 2000-2002 till samlade gårdsstöd.
  En ökning av procentandelen till över 60 % kräver att medlemsstaterna har försäkrat sig om att en sådan åtgärd inte ökar risken för att produktionen upphör eller för röjning. När det gäller olivodlingar som planterades före den 1 maj 1998, samt olivodlingar som planterats senare men inom ramen för ett program som godkänts av kommissionen och som inte ingick i produktionen under referensperioden, skall summan av det frikopplade samlade gårdsstödet fastställas på grundval av den genomsnittliga avkastningen inom de homogena områden vari dessa olivodlingar är belägna.
  För att garantera en likvärdig behandling bör emellertid gårdar på mindre än
  0,5 GIS-olivhektar
  , enligt det geografiska informationssystemet för olivodlingar, integreras helt och hållet i gårdsstödet. |
| Ändring 18 |
| Skäl 12A (nytt) |
| | (12a) Mot bakgrund av de mycket speciella omständigheter som gäller för de jordbruksmetoder som används vid trädodling föreslås att en förteckning införs över de jordbruksmetoder som jordbrukare som erhållit stöd för trädodling måste tillämpa för att behålla det frikopplade fasta stödet. |
| Ändring 19 |
| Skäl 12B (nytt) |
| | (12b) Liksom det är förbjudet för odlare av jordbruksgrödor att övergå till träd- eller fruktodling är det förbjudet för odlare som mottar frikopplat stöd för trädodling att övergå till odling av jordbruksgrödor. |
| Ändring 20 |
| Skäl 13 |
| (13) Resterande 40 % av detta stöd bör behållas av medlemsstaterna i form av nationella anslag som används för att bevilja jordbrukare stöd för att bevara olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av sociala skäl, inklusive aspekter som lokala traditioner och lokal kultur, särskilt i avlägset belägna områden. Gårdar med mindre än
  0,3 GIS-olivhektar
  bör också vara stödberättigade. Av förenklingsskäl bör dessa stöd uppgå till minst 50 euro. | (13) Resterande 40 % av detta stöd bör behållas av medlemsstaterna i form av nationella anslag som används för att bevilja jordbrukare stöd för att bevara olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av sociala skäl, inklusive aspekter som lokala traditioner och lokal kultur, särskilt i avlägset belägna områden. Gårdar med mindre än
  0,5 GIS-olivhektar
  bör också vara stödberättigade. Av förenklingsskäl bör dessa stöd uppgå till minst 50 euro. |
| Ändring 21 |
| Skäl 13A (nytt) |
| | (13a) Det vore lämpligt att ge medlemsstaterna en möjlighet att inom ramen för de nationella anslagen inrätta en ”nationell reserv” för företag som drivs av unga jordbrukare, för att utnyttja outnyttjade rättigheter och återta röjda odlingar i bruk inom ramen för den GIS-registrerade olivarealen. |
| Ändring 22 |
| Skäl 14 |
| (14) Medlemsstaterna bör få behålla en viss procentuell andel av stöden för olivodlingar för att på så sätt finansiera verksamheter som avser produktkvalitet, övervakning och information, och som genomförs i enlighet med arbetsprogram som fastställs av godkända
  organisationer för aktörerna inom sektorn
  . | (14) Medlemsstaterna bör få behålla en viss procentuell andel av stöden för olivodlingar för att på så sätt finansiera verksamheter som avser produktkvalitet, övervakning och information, och som genomförs i enlighet med arbetsprogram som fastställs av godkända
  producentorganisationer och av branschorganisationer
  . |
| Ändring 23 |
| Skäl 15A (nytt) |
| | (15a) Genom förordning (EG) nr 1638/98 (2) inrättades ett övergångssystem som skulle gälla i väntan på att tillförlitliga uppgifter om produktionsvolymerna i Europeiska unionen skulle bli tillgängliga, innan en slutgiltig reform av sektorn inleddes. Denne förordning måste se till att inte permanenta den diskriminering som uppstått på grund av att det 1998 fastställdes produktionskvoter som grundade sig på provisoriska beräkningar. |
| Ändring 24 |
| Skäl 16 |
| (16) Det nuvarande stödsystemet för olivolja upphör att gälla vid utgången av regleringsåret 2003/04. Det är nödvändigt att se till att inkomststöden för olivproducenter fortsätter att betalas ut på ett smidigt sätt, och därför bör alternativet att först i ett senare skede införa det samlade gårdsstödet inte kunna väljas. | utgår |
| Ändring 25 |
| Skäl 16A (nytt) |
| | (16a) Kommissionen har självt erkänt det bristande sambandet mellan den europeiska tobaksproduktionen och EU:s antirökningspolitik samt råtobakens enorma kapacitet att skapa arbetstillfällen med mindre stöd per anställd än någon annan jordbruksprodukt. |
| Ändring 26 |
| Skäl 17 |
| (17) För att inte orsaka ett avbrott i produktionen och skada den lokala ekonomin,
  och
  för att marknadspriserna
  skall kunna anpassa sig
  till de nya förhållandena, bör det nuvarande stödet för producenter av råtobak
  gradvis
  frikopplas
  och integreras i det samlade gårdsstödet. Det nya stödet per hektar bör därför införas i tre steg, med början kalenderåret 2005, och vara fullt infört från och med kalenderåret 2007
  . | (17) För att inte orsaka ett avbrott i produktionen och skada den lokala ekonomin, för
  att kunna anpassa
  marknadspriserna till de nya förhållandena
  och för att skydda sysselsättningen
  , bör det nuvarande stödet för producenter av råtobak
  delvis
  frikopplas.
  30 % av stödet bör föras över till det samlade gårdsstödet för att särskilda situationer skall kunna bemötas med lämplig flexibilitet. |
| Ändring 27 |
| Skäl 17A (nytt) |
| | (17a) Med tanke på de negativa socioekonomiska följder som ikraftträdandet av de nya reglerna kan få vore det lämpligt att i vissa produktionsområden, som är starkt beroende av tobaksodling, finansiera särskilda åtgärder för en del av de belopp som frigörs genom modulering. |
| Ändring 28 |
| Skäl 17B (nytt) |
| | (17b) Hänsyn bör tas till det faktum att tobaksodlingen i vissa missgynnade områden utgör den enda verksamhet som kan erbjuda sysselsättning åt landsbygdsbefolkningen, särskilt åt många kvinnor, och som därmed säkrar familjerna en minimmiinkomst, och att den därför är av stor ekonomisk och social betydelse. |
| Ändring 29 |
| Skäl 17C (nytt) |
| | (17c) Det är oerhört svårt att finna ekonomiska alternativ som kan mäta sig med tobaksproduktionen när det gäller att skapa sysselsättning. |
| Ändring 30 |
| Skäl 17D (nytt) |
| | (17d) Tobaksproduktion är en oumbärlig källa till sysselsättning och inkomst i områden som ofta är bland de mest problematiska och minst utvecklade i Europa. Det höga sysselsättningstalet garanteras inte bara av själva jordbruksverksamheten utan även av beredningsindustrin och dess underleverantörer, som i vissa fall utgör den enda industriella verksamhet som finns att tillgå. Betydande investeringar i hela sektorn har dessutom gjort att europeisk tobak värdesätts på världsmarknaden. |
| Ändring 31 |
| Skäl 18 |
| (18) Det nuvarande inkomststödet för tobaksproducenter betalas ut i form av ett bidrag som baseras på vilka kvantiteter tobak som produceras. Detta stöd uppgår till ett belopp som är lika med referensbeloppen för tre olika kvantiteter tobak för vilka ett stöd beviljades under referensperioden 2000-2002. För kvantiteter på upp till 3,5 ton bör överföringen till det samlade gårdsstödet göras fullt ut. För kvantiteter över 3,5 ton och upp till 10 ton bör 75 % av stödet föras över. För kvantiteter över 10 ton bör en sjättedel föras över under 2005, en tredjedel under 2006 och 45 % från och med 2007. | utgår |
| Ändring 32 |
| Skäl 19 |
| (19)
  Härigenom kommer de små producenterna redan från början att få större delen av sin inkomst i form av ett samlat gårdsstöd. Under en övergångsperiod bör en del av stödet till större tobaksodlare fortsätta att vara kopplat
  . | (19)
  Av hänsyn till de skillnader som råder mellan olika produktionsmedlemsstater och mellan olika områden inom dessa, bör den del av stödet som inte ingår i det samlade gårdsstödet användas av medlemsstaterna till åtgärder som syftar till att bevara produktionen i de områden där dess fortbestånd är avgörande av objektiva ekonomiska och sociala skäl. Vidare kan medlemsstaterna använda upp till 10 % av den del av stödet som inte ingår i det samlade gårdsstödet till åtgärder, som genomförs av de godkända producentorganisationerna, för att förbättra odlingarnas kvalitet och till omstrukturerings- och omställningsåtgärder inom sektorn. |
| Ändring 33 |
| Skäl 20 |
| (20) Alternativet att först i ett senare skede integrera tobaksstödet i det samlade gårdsstödet är oförenligt med principerna i det nya systemet, så som det införs steg för steg, och det bör således inte kunna väljas. | utgår |
| Ändring 34 |
| Skäl 22 |
| (22) När det gäller det bidrag som kommer att beviljas för tobaksproduktion även under skördeåren 2005 och 2006 bör 4 % av detta under det första året, och 5% under det andra året, föras över till gemenskapens tobaksfond för att på så sätt finansiera informationsåtgärder för att höja allmänhetens medvetenhet om tobakens skadliga effekter. | utgår |
| Ändring 35 |
| Skäl 23 |
| (23) Om humle integreras fullt ut i det samlade gårdsstödet kommer humleodlarna att få stabila inkomster. Om en odlare, på grund av läget på marknaden eller av strukturella skäl, väljer att sluta med att odla och skörda humle står det honom fritt att göra detta, utan att för den skull gå miste om sin inkomst. | (23) Om humle integreras fullt ut i det samlade gårdsstödet kommer humleodlarna att få stabila inkomster. Om en odlare, på grund av läget på marknaden eller av strukturella skäl, väljer att sluta med att odla och skörda humle står det honom fritt att göra detta, utan att för den skull gå miste om sin inkomst.
  Humleodlingens ekonomiska fortlevnad beror dock till stor del på huruvida de erkända producentgrupperna kan tillhandahålla tjänster även i fortsättningen. De erkända producentgrupperna bör därför kunna erhålla medel inom ramen för tillämpningen av denna förordning. |
| Ändring 36 |
| Skäl 24 |
| (24) För att kunna hantera särskilda situationer på marknaden eller regionala problem bör medlemsstaterna ha en möjlighet att behålla en viss procentuell andel av det frikopplade stödet för att därigenom kunna stödja humleproduktionen med hjälp av ett arealstöd. | (24) För att kunna hantera särskilda situationer på marknaden eller regionala problem bör medlemsstaterna ha en möjlighet att behålla en viss procentuell andel av det frikopplade stödet.
  Medlemsstaterna bör i detta fall helt eller delvis kunna anslå det stöd som behållits till de erkända producentgrupperna för att se till att de uppgifter som avses i artikel 7 i förordning (EEG) nr 1696/71 (3) om den gemensamma organisationen av marknaden för humle kan fullgöras, eller anslå det till jordbrukarna
  för att därigenom kunna stödja humleproduktionen med hjälp av ett arealstöd. |
| Ändring 37 |
| Skäl 25 |
| (25)
  Frikopplingen av stöden för bomull och råtobak kan eventuellt innebära krav på omstrukturering. Ytterligare stöd från gemenskapen till
  de producerande områdena
  bör göras tillgängligt genom en
  överföring av medel från rubrik 1 a till rubrik 1 b i budgetplanen. Detta extra stöd
  bör användas
  i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden. | (25)
  Det stöd som är kopplat till tobak och som producenterna inte ansöker om bör slutgiltigt överföras till medlemsstaternas nationella anslag. Medlemsstaterna bör anslå dessa medel till specifika fleråriga omstrukturerings- och omställningsprogram i
  de
  berörda
  producerande områdena
  för att bevara sysselsättningsnivån. Varje medlemsstat kan dock besluta att göra en motsvarande
  överföring av medel från rubrik 1 a till rubrik 1 b i budgetplanen.
  I detta fall är det viktigt att
  detta extra stöd
  används, inom samma områden
  , i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden. |
| Ändring 38 |
| ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)
  Artikel 10, punkt 4a (ny) (förordning (EG) nr 1782/2003) |
| | 1a. | I artikel 10 skall följande punkt läggas till:

  ”
  4a.
     
  Undantag från punkt 3 andra stycket skall likaledes göras för tobak. Detta undantag skall gälla när tobaksproduktionen inom ett av de produktionsområden som fastställs i bilaga II till förordning (EG) nr 2848/98 utgör minst 20 % av den säljbara bruttoproduktionen av industrigrödor under perioden 2000-2002. I detta fall skall, fram till och med 2013, minst 90 % av de medel som genereras genom modulering i en medlemsstat föras tillbaka till medlemsstaten i fråga.




  Utan att detta inverkar på den möjlighet som anges i artikel 69 skall i detta fall minst 10 % av det belopp som tilldelats medlemsstaten i fråga anslås till särskilt riktade åtgärder för att bevara sysselsättningen och genomföra nödvändiga omstruktureringar av tobaksnäringen i de tobaksproducerande områdena.
  ” |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl -1 (nytt)

(-1) Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken är bland annat att öka produktiviteten inom jordbruket genom att fortsätta den tekniska utvecklingen och säkra en rationell utveckling av jordbruksproduktionen och ett optimerat utnyttjande av de olika produktionsfaktorerna, särskilt arbetskraften, och därmed säkra en rimlig levnadsnivå för jordbruksbefolkningen, framför allt genom att öka inkomsten per capita för dem som arbetar inom jordbruket.

Ändring 2

Skäl -1A (nytt)

(-1a) Den överenskommelse som nåddes i Luxemburg i juni 2003 om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken stadgar att fördelningen av det samlade gårdsstödet inte får leda till att produktionen överges. Beträffande reformen av de gemensamma organisationerna av marknaderna för olivolja, tobak och bomull åligger det kommissionen att utforma en långsiktig handlingsplan för dessa sektorer.

Ändring 3

Skäl 1

(1) En frikoppling av de direkta producentstöden och
  det nya samlade gårdsstödet är två centrala inslag i reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken, vars syfte är att lägga om politiken, från pris- och produktionsstöd till inkomststöd för jordbrukarna. Genom rådets förordning (EG) nr 1782/2003 införs detta
  för många jordbruksprodukter.

(1)
  Genom rådets förordning (EG) nr 1782/2003 infördes
  en frikoppling av de direkta producentstöden och
  ett nytt samlat gårdsstöd
  för många jordbruksprodukter.

Ändring 4

Skäl 2

(2) För att de centrala målen för GJP-reformen skall kunna uppfyllas bör stöden för bomull, olivolja och råtobak
  till stor del
  frikopplas
  och integreras i det samlade gårdsstödet
  . Å andra sidan bör humle integreras helt och hållet i det stödet.

(2) För att de centrala målen för GJP-reformen skall kunna uppfyllas bör stöden för bomull, olivolja och råtobak frikopplas
  enligt specificerade formler som syftar till att garantera inkomsterna för samtliga personer som är verksamma inom jordbruket och bevara befintliga landsbygdsstrukturer
  . Däremot bör humle integreras helt och hållet i det stödet.

Ändring 5

Skäl 2A (nytt)

(2a) Bomull odlas i första hand i områden där BNP är bland de lägsta inom Europeiska unionen och där ekonomin är nära knuten till jordbruket. I dessa områden utgör bomullsodlingen och den stödjande rensningsindustrin de viktigaste inkomst- och sysselsättningskällorna eftersom de i vissa fall representerar över 80 % av verksamheten i det berörda området. I vissa områden är markförhållandena dessutom sådana att andra odlingsalternativ ur agronomisk synvinkel inte är möjliga på kort sikt.

Ändring 6

Skäl 2B (nytt)

(2b) Det nuvarande stödsystemet för bomull skiljer sig från övriga stödsystem. Systemet grundar sig på anslutningsakterna för Grekland, Spanien och Portugal, och har bland annat som mål att stödja bomullsproduktionen i vissa av gemenskapens områden som i dagens läge är beroende av denna odling, att se till att de berörda producenterna får en skälig inkomst och att stabilisera marknaden.

Ändring 7

Skäl 2C (nytt)

(2c) Om tillämpningen är frivillig eller av övergångskaraktär bör det för att skydda jordbrukarnas rättmätiga förväntningar fastställas ett sista datum för när medlemsstaterna måste anta beslutet om att tillämpa det samlade gårdsstödet. För att garantera kontinuiteten i nuvarande system bör det å andra sidan fastställas vissa villkor som skall gälla för att få tillgång till stödet. Kommissionen bör ges rätten att fastställa föreskrifterna för genomförandet.

Ändring 8

Skäl 2D (nytt)

(2d) För att specifika situationer skall kunna bemötas med lämplig flexibilitet bör medlemsstaterna ha möjlighet att upprätta en viss balans mellan rätten till individuellt stöd och de regionala eller nationella genomsnitten samt mellan aktuella utbetalningar och det samlade gårdsstödet. För att beakta de särskilda förhållanden som råder i jordbruket i en medlemsstat bör denna medlemsstat ha möjlighet att ansöka om en övergångsperiod för tillämpningen av det samlade gårdsstödet, utan att för den skull överträda de högsta budgetgränser som fastställts för det samlade gårdsstödet. Om det uppstår allvarliga snedvridningar av konkurrensen under övergångsperioden samt för att garantera att gemenskapens internationella åtaganden respekteras bör kommissionen kunna anta nödvändiga åtgärder för att bemöta sådana situationer.

Ändring 9

Skäl 3

(3) Under referensperioden 2000-2002 fanns det inget direkt producentstöd för bomull. Enligt de regler som gällde då fick producenterna emellertid ett indirekt stöd via stödet till rensningsföretagen.
  Detta stöd kan beräknas genom att man lyfter ut den del av stöden till rensningsföretagen som inte obligatoriskt fördes över till producenterna.

(3) Under referensperioden 2000-2002 fanns det inget direkt producentstöd för bomull. Enligt de regler som gällde då fick producenterna emellertid ett indirekt stöd via stödet till rensningsföretagen.

Ändring 10

Skäl 4

(4) Om det nuvarande bomullsstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kommer detta att innebära en avsevärd risk för ett avbrott i produktionen i de producerande områdena. En del av stödet bör därför även i fortsättningen vara kopplat till själva odlingen av bomull, genom ett grödspecifikt stöd per stödberättigande hektar. Stödet bör uppgå till ett belopp som skapar ekonomiska förutsättningar för att bomullen kommer att finnas kvar i de områden som lämpar sig för denna odling, i stället för att konkurreras ut av andra grödor. För att detta mål skall kunna uppnås bör det sammanlagda stödet per hektar
  och per
  medlemsstat
  uppgå till 40 %
  av den nationella andelen av det stöd som indirekt gick till producenterna.

(4) Om det nuvarande bomullsstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kommer detta att innebära en avsevärd risk för ett avbrott i produktionen i de producerande områdena. En
  stor
  del av stödet bör därför även i fortsättningen vara kopplat till själva odlingen av bomull, genom ett grödspecifikt stöd per stödberättigande hektar. Stödet bör uppgå till ett belopp som skapar ekonomiska förutsättningar för att bomullen kommer att finnas kvar i de områden som lämpar sig för denna odling, i stället för att konkurreras ut av andra grödor. För att
  specifika situationer skall kunna bemötas med lämplig flexibilitet och för att
  detta mål skall kunna uppnås bör det sammanlagda stödet per hektar
  utformas så att varje
  medlemsstat
  har möjlighet att
  anslå
  80 %
  av den nationella andelen av det stöd som indirekt gick till producenterna.

Ändring 11

Skäl 5

(5) Resterande
  60 %
  bör gå till det samlade gårdsstödet.

(5) Resterande
  20 % av den nationella andelen av det stöd som indirekt gick till producenterna bör gå till det samlade gårdsstödet.

Ändring 12

Skäl 6

(6) Av miljöskäl bör det fastställas en basareal per medlemsstat
  för att därigenom begränsa de arealer där man sår bomull. Minskningarna per medlemsstat bör stå i relation till överskridandena av de genomsnittliga nationella garanterade kvantiteterna sedan dessa infördes.
  De stödberättigande arealerna
  bör
  begränsas till vad medlemsstaterna ger tillstånd för.

(6) Av miljöskäl,
  och för att garantera en balanserad marknad
  , bör det fastställas en basareal per medlemsstat
  som innebär en prioritering av traditionella odlingsområden och en garanti för bomullsodlingens fortlevnad i områden där denna produktion är särskilt viktig för jordbruksekonomin, och som möjliggör en lämplig förvaltning av bevattningsresurserna, upprätthållande av växelbruk och andra odlingstekniker som kan förbättra miljön, och i synnerhet bevarande av jordmånsförhållandena för de brukade arealerna. Med hänsyn till dessa mål bör
  de stödberättigande arealerna begränsas till vad medlemsstaterna ger tillstånd för.

Ändring 13

Skäl 7

(7) För att producenterna och rensningsföretagen skall kunna höja kvaliteten bör bildandet av
  branschorganisationer
  uppmuntras, och dessa skall godkännas av medlemsstaterna. Dessa organisationer bör finansieras av medlemmarna själva. Gemenskapen bör indirekt stödja de verksamheter som organisationerna bedriver, vilket bör ske via högre stöd till jordbrukare som är medlemmar i dem.

(7) För att producenterna och rensningsföretagen skall kunna höja kvaliteten bör bildandet av
  producentorganisationer
  uppmuntras, och dessa skall godkännas av medlemsstaterna. Dessa organisationer bör finansieras av medlemmarna själva. Gemenskapen bör indirekt stödja de verksamheter som organisationerna bedriver, vilket bör ske via högre stöd till jordbrukare som är medlemmar i dem.

Ändring 14

Skäl 8

(8) För att främja kvalitetsleveranser till industrin bör
  de godkända organisationerna få differentiera de stöd
  som
  de producerande
  medlemmarna har rätt till, i enlighet med en skala som
  de
  själva fastställer. En sådan skala bör godkännas av medlemsstaterna, och den skall utformas utifrån vissa fastställda kriterier.

(8) För att främja kvalitetsleveranser till industrin bör
  det genom producentorganisationerna införas ett tilläggsstöd
  som medlemmarna har rätt till, i enlighet med en skala som
  organisationerna
  själva fastställer. En sådan skala bör godkännas av medlemsstaterna, och den skall utformas utifrån vissa fastställda kriterier.

Ändring 15

Skäl 9

(9) Mot bakgrund av den internationella utvecklingen på senare tid, särskilt WTO-förhandlingarna, bör alternativet att först i ett senare skede integrera bomullen i det samlade gårdsstödet inte kunna väljas.

utgår

Ändring 16

Skäl 10

(10) Om det nuvarande produktionskopplade olivstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kan detta orsaka problem i vissa traditionella produktionsområden. Det finns en avsevärd risk för att skötseln av olivträden kommer att åsidosättas på många håll, vilket i sin tur kan leda till skador på marken och i landskapet och till negativa sociala effekter. En del av stödet bör därför kopplas till bevarandet av olivodlingar som är värdefulla
  ur miljösynpunkt eller av sociala
  skäl.

(10) Om det nuvarande produktionskopplade olivstödet integreras helt och hållet i det samlade gårdsstödet kan detta orsaka problem i vissa traditionella produktionsområden. Det finns en avsevärd risk för att skötseln av olivträden kommer att åsidosättas på många håll, vilket i sin tur kan leda till skador på marken och i landskapet och till negativa sociala effekter. En del av stödet bör därför kopplas till bevarandet av olivodlingar som är värdefulla
  av miljömässiga, socioekonomiska eller landskapsmässiga
  skäl
  och/eller till genomförandet av åtgärder som syftar till att främja kvaliteten och stabilisera marknaden med positiva verkningar för olivodlingarna och för konsumenternas förväntningar. Det handlar också om att trygga olivodlingarnas förekomst i avlägset belägna områden eller låginkomstområden genom att i stor utsträckning bidra till kostnaderna för underhållet av olivodlingarna och säkra att befolkningen stannar kvar i glesbygder
  .

Ändring 17

Skäl 11

(11) Därför bör 60 %
  av
  det genomsnittliga produktionsstödet för oliver under referensperioden 2000-2002
  omvandlas
  till samlade gårdsstöd. För att garantera en likvärdig behandling bör emellertid gårdar på mindre än
  0,3 GIS-olivhektar
  , enligt det geografiska informationssystemet för olivodlingar, integreras helt och hållet i gårdsstödet.

(11) Därför bör
  medlemsstaterna, med utgångspunkt från en gemensam minimiandel på 60 %, omvandla
  det genomsnittliga produktionsstödet för oliver under referensperioden 2000-2002 till samlade gårdsstöd.
  En ökning av procentandelen till över 60 % kräver att medlemsstaterna har försäkrat sig om att en sådan åtgärd inte ökar risken för att produktionen upphör eller för röjning. När det gäller olivodlingar som planterades före den 1 maj 1998, samt olivodlingar som planterats senare men inom ramen för ett program som godkänts av kommissionen och som inte ingick i produktionen under referensperioden, skall summan av det frikopplade samlade gårdsstödet fastställas på grundval av den genomsnittliga avkastningen inom de homogena områden vari dessa olivodlingar är belägna.
  För att garantera en likvärdig behandling bör emellertid gårdar på mindre än
  0,5 GIS-olivhektar
  , enligt det geografiska informationssystemet för olivodlingar, integreras helt och hållet i gårdsstödet.

Ändring 18

Skäl 12A (nytt)

(12a) Mot bakgrund av de mycket speciella omständigheter som gäller för de jordbruksmetoder som används vid trädodling föreslås att en förteckning införs över de jordbruksmetoder som jordbrukare som erhållit stöd för trädodling måste tillämpa för att behålla det frikopplade fasta stödet.

Ändring 19

Skäl 12B (nytt)

(12b) Liksom det är förbjudet för odlare av jordbruksgrödor att övergå till träd- eller fruktodling är det förbjudet för odlare som mottar frikopplat stöd för trädodling att övergå till odling av jordbruksgrödor.

Ändring 20

Skäl 13

(13) Resterande 40 % av detta stöd bör behållas av medlemsstaterna i form av nationella anslag som används för att bevilja jordbrukare stöd för att bevara olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av sociala skäl, inklusive aspekter som lokala traditioner och lokal kultur, särskilt i avlägset belägna områden. Gårdar med mindre än
  0,3 GIS-olivhektar
  bör också vara stödberättigade. Av förenklingsskäl bör dessa stöd uppgå till minst 50 euro.

(13) Resterande 40 % av detta stöd bör behållas av medlemsstaterna i form av nationella anslag som används för att bevilja jordbrukare stöd för att bevara olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av sociala skäl, inklusive aspekter som lokala traditioner och lokal kultur, särskilt i avlägset belägna områden. Gårdar med mindre än
  0,5 GIS-olivhektar
  bör också vara stödberättigade. Av förenklingsskäl bör dessa stöd uppgå till minst 50 euro.

Ändring 21

Skäl 13A (nytt)

(13a) Det vore lämpligt att ge medlemsstaterna en möjlighet att inom ramen för de nationella anslagen inrätta en ”nationell reserv” för företag som drivs av unga jordbrukare, för att utnyttja outnyttjade rättigheter och återta röjda odlingar i bruk inom ramen för den GIS-registrerade olivarealen.

Ändring 22

Skäl 14

(14) Medlemsstaterna bör få behålla en viss procentuell andel av stöden för olivodlingar för att på så sätt finansiera verksamheter som avser produktkvalitet, övervakning och information, och som genomförs i enlighet med arbetsprogram som fastställs av godkända
  organisationer för aktörerna inom sektorn
  .

(14) Medlemsstaterna bör få behålla en viss procentuell andel av stöden för olivodlingar för att på så sätt finansiera verksamheter som avser produktkvalitet, övervakning och information, och som genomförs i enlighet med arbetsprogram som fastställs av godkända
  producentorganisationer och av branschorganisationer
  .

Ändring 23

Skäl 15A (nytt)

(15a) Genom förordning (EG) nr 1638/98 (2) inrättades ett övergångssystem som skulle gälla i väntan på att tillförlitliga uppgifter om produktionsvolymerna i Europeiska unionen skulle bli tillgängliga, innan en slutgiltig reform av sektorn inleddes. Denne förordning måste se till att inte permanenta den diskriminering som uppstått på grund av att det 1998 fastställdes produktionskvoter som grundade sig på provisoriska beräkningar.

Ändring 24

Skäl 16

(16) Det nuvarande stödsystemet för olivolja upphör att gälla vid utgången av regleringsåret 2003/04. Det är nödvändigt att se till att inkomststöden för olivproducenter fortsätter att betalas ut på ett smidigt sätt, och därför bör alternativet att först i ett senare skede införa det samlade gårdsstödet inte kunna väljas.

utgår

Ändring 25

Skäl 16A (nytt)

(16a) Kommissionen har självt erkänt det bristande sambandet mellan den europeiska tobaksproduktionen och EU:s antirökningspolitik samt råtobakens enorma kapacitet att skapa arbetstillfällen med mindre stöd per anställd än någon annan jordbruksprodukt.

Ändring 26

Skäl 17

(17) För att inte orsaka ett avbrott i produktionen och skada den lokala ekonomin,
  och
  för att marknadspriserna
  skall kunna anpassa sig
  till de nya förhållandena, bör det nuvarande stödet för producenter av råtobak
  gradvis
  frikopplas
  och integreras i det samlade gårdsstödet. Det nya stödet per hektar bör därför införas i tre steg, med början kalenderåret 2005, och vara fullt infört från och med kalenderåret 2007
  .

(17) För att inte orsaka ett avbrott i produktionen och skada den lokala ekonomin, för
  att kunna anpassa
  marknadspriserna till de nya förhållandena
  och för att skydda sysselsättningen
  , bör det nuvarande stödet för producenter av råtobak
  delvis
  frikopplas.
  30 % av stödet bör föras över till det samlade gårdsstödet för att särskilda situationer skall kunna bemötas med lämplig flexibilitet.

Ändring 27

Skäl 17A (nytt)

(17a) Med tanke på de negativa socioekonomiska följder som ikraftträdandet av de nya reglerna kan få vore det lämpligt att i vissa produktionsområden, som är starkt beroende av tobaksodling, finansiera särskilda åtgärder för en del av de belopp som frigörs genom modulering.

Ändring 28

Skäl 17B (nytt)

(17b) Hänsyn bör tas till det faktum att tobaksodlingen i vissa missgynnade områden utgör den enda verksamhet som kan erbjuda sysselsättning åt landsbygdsbefolkningen, särskilt åt många kvinnor, och som därmed säkrar familjerna en minimmiinkomst, och att den därför är av stor ekonomisk och social betydelse.

Ändring 29

Skäl 17C (nytt)

(17c) Det är oerhört svårt att finna ekonomiska alternativ som kan mäta sig med tobaksproduktionen när det gäller att skapa sysselsättning.

Ändring 30

Skäl 17D (nytt)

(17d) Tobaksproduktion är en oumbärlig källa till sysselsättning och inkomst i områden som ofta är bland de mest problematiska och minst utvecklade i Europa. Det höga sysselsättningstalet garanteras inte bara av själva jordbruksverksamheten utan även av beredningsindustrin och dess underleverantörer, som i vissa fall utgör den enda industriella verksamhet som finns att tillgå. Betydande investeringar i hela sektorn har dessutom gjort att europeisk tobak värdesätts på världsmarknaden.

Ändring 31

Skäl 18

(18) Det nuvarande inkomststödet för tobaksproducenter betalas ut i form av ett bidrag som baseras på vilka kvantiteter tobak som produceras. Detta stöd uppgår till ett belopp som är lika med referensbeloppen för tre olika kvantiteter tobak för vilka ett stöd beviljades under referensperioden 2000-2002. För kvantiteter på upp till 3,5 ton bör överföringen till det samlade gårdsstödet göras fullt ut. För kvantiteter över 3,5 ton och upp till 10 ton bör 75 % av stödet föras över. För kvantiteter över 10 ton bör en sjättedel föras över under 2005, en tredjedel under 2006 och 45 % från och med 2007.

utgår

Ändring 32

Skäl 19

(19)
  Härigenom kommer de små producenterna redan från början att få större delen av sin inkomst i form av ett samlat gårdsstöd. Under en övergångsperiod bör en del av stödet till större tobaksodlare fortsätta att vara kopplat
  .

(19)
  Av hänsyn till de skillnader som råder mellan olika produktionsmedlemsstater och mellan olika områden inom dessa, bör den del av stödet som inte ingår i det samlade gårdsstödet användas av medlemsstaterna till åtgärder som syftar till att bevara produktionen i de områden där dess fortbestånd är avgörande av objektiva ekonomiska och sociala skäl. Vidare kan medlemsstaterna använda upp till 10 % av den del av stödet som inte ingår i det samlade gårdsstödet till åtgärder, som genomförs av de godkända producentorganisationerna, för att förbättra odlingarnas kvalitet och till omstrukturerings- och omställningsåtgärder inom sektorn.

Ändring 33

Skäl 20

(20) Alternativet att först i ett senare skede integrera tobaksstödet i det samlade gårdsstödet är oförenligt med principerna i det nya systemet, så som det införs steg för steg, och det bör således inte kunna väljas.

utgår

Ändring 34

Skäl 22

(22) När det gäller det bidrag som kommer att beviljas för tobaksproduktion även under skördeåren 2005 och 2006 bör 4 % av detta under det första året, och 5% under det andra året, föras över till gemenskapens tobaksfond för att på så sätt finansiera informationsåtgärder för att höja allmänhetens medvetenhet om tobakens skadliga effekter.

utgår

Ändring 35

Skäl 23

(23) Om humle integreras fullt ut i det samlade gårdsstödet kommer humleodlarna att få stabila inkomster. Om en odlare, på grund av läget på marknaden eller av strukturella skäl, väljer att sluta med att odla och skörda humle står det honom fritt att göra detta, utan att för den skull gå miste om sin inkomst.

(23) Om humle integreras fullt ut i det samlade gårdsstödet kommer humleodlarna att få stabila inkomster. Om en odlare, på grund av läget på marknaden eller av strukturella skäl, väljer att sluta med att odla och skörda humle står det honom fritt att göra detta, utan att för den skull gå miste om sin inkomst.
  Humleodlingens ekonomiska fortlevnad beror dock till stor del på huruvida de erkända producentgrupperna kan tillhandahålla tjänster även i fortsättningen. De erkända producentgrupperna bör därför kunna erhålla medel inom ramen för tillämpningen av denna förordning.

Ändring 36

Skäl 24

(24) För att kunna hantera särskilda situationer på marknaden eller regionala problem bör medlemsstaterna ha en möjlighet att behålla en viss procentuell andel av det frikopplade stödet för att därigenom kunna stödja humleproduktionen med hjälp av ett arealstöd.

(24) För att kunna hantera särskilda situationer på marknaden eller regionala problem bör medlemsstaterna ha en möjlighet att behålla en viss procentuell andel av det frikopplade stödet.
  Medlemsstaterna bör i detta fall helt eller delvis kunna anslå det stöd som behållits till de erkända producentgrupperna för att se till att de uppgifter som avses i artikel 7 i förordning (EEG) nr 1696/71 (3) om den gemensamma organisationen av marknaden för humle kan fullgöras, eller anslå det till jordbrukarna
  för att därigenom kunna stödja humleproduktionen med hjälp av ett arealstöd.

Ändring 37

Skäl 25

(25)
  Frikopplingen av stöden för bomull och råtobak kan eventuellt innebära krav på omstrukturering. Ytterligare stöd från gemenskapen till
  de producerande områdena
  bör göras tillgängligt genom en
  överföring av medel från rubrik 1 a till rubrik 1 b i budgetplanen. Detta extra stöd
  bör användas
  i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden.

(25)
  Det stöd som är kopplat till tobak och som producenterna inte ansöker om bör slutgiltigt överföras till medlemsstaternas nationella anslag. Medlemsstaterna bör anslå dessa medel till specifika fleråriga omstrukturerings- och omställningsprogram i
  de
  berörda
  producerande områdena
  för att bevara sysselsättningsnivån. Varje medlemsstat kan dock besluta att göra en motsvarande
  överföring av medel från rubrik 1 a till rubrik 1 b i budgetplanen.
  I detta fall är det viktigt att
  detta extra stöd
  används, inom samma områden
  , i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden.

Ändring 38

ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)

Artikel 10, punkt 4a (ny) (förordning (EG) nr 1782/2003)

1a.

”
  4a.
     
  Undantag från punkt 3 andra stycket skall likaledes göras för tobak. Detta undantag skall gälla när tobaksproduktionen inom ett av de produktionsområden som fastställs i bilaga II till förordning (EG) nr 2848/98 utgör minst 20 % av den säljbara bruttoproduktionen av industrigrödor under perioden 2000-2002. I detta fall skall, fram till och med 2013, minst 90 % av de medel som genereras genom modulering i en medlemsstat föras tillbaka till medlemsstaten i fråga.

Utan att detta inverkar på den möjlighet som anges i artikel 69 skall i detta fall minst 10 % av det belopp som tilldelats medlemsstaten i fråga anslås till särskilt riktade åtgärder för att bevara sysselsättningen och genomföra nödvändiga omstruktureringar av tobaksnäringen i de tobaksproducerande områdena.
  ”

Ändring 39

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 19, punkt 1, stycke 2 (förordning (EG) nr 1782/2003)

Denna databas skall framför allt göra det möjligt att direkt och omedelbart, via medlemsstatens behöriga myndighet, få tillgång till data för kalenderåren och/eller regleringsåren från och med år 2000, samt från och med den 1 maj 1998 när det gäller stöd i enlighet med avdelning IV kapitel 15.

Denna databas skall framför allt göra det möjligt att direkt och omedelbart, via medlemsstatens behöriga myndighet, få tillgång till data för kalenderåren och/eller regleringsåren från och med år 2000, samt från och med den 1 maj 1998 när det gäller stöd i enlighet med avdelning IV kapitel 1
  där det redan har föreskrivits en mekanism för att skilja mellan stödberättigade och icke stödberättigade träd
  .

Ändring 40

ARTIKEL 1, PUNKT 4A (ny)

Artikel 25, punkt 1 (förordning (EG) nr 1782/2003)

| 4a. | I artikel 25 skall punkt 1 ersättas med följande:

  ”
  1.
     
  Medlemsstaterna skall utföra kontroller på plats för att kontrollera om jordbrukare uppfyller de skyldigheter som anges i kapitel 1, varvid de för olivsektorns vidkommande skall använda sig av de godkända producentorganisationerna och deras producentgrupper.
  ” |
| --- | --- |

4a.

”
  1.
     
  Medlemsstaterna skall utföra kontroller på plats för att kontrollera om jordbrukare uppfyller de skyldigheter som anges i kapitel 1, varvid de för olivsektorns vidkommande skall använda sig av de godkända producentorganisationerna och deras producentgrupper.
  ”

Ändring 41

ARTIKEL 1, LED 9

Artikel 51, led ca (nytt) (förordning (EG) nr 1782/2003)

| ca) | Jordbruksgrödor för jordbrukare som har förvärvat rättigheter till frikopplat stöd för trädodling. |
| --- | --- |

ca)

Ändring 42

ARTIKEL 1, LED 11

Artikel 69a (förordning (EG) nr 1782/2003)

I fråga om humlestöd får medlemsstaterna behålla upp till 25 % av de nationella tak som avses i artikel 41 och som motsvarar arealstödet för humle och det stöd för tillfällig träda som avses i bilaga VI.

1.
  I fråga om humlestöd får medlemsstaterna behålla upp till 25 % av de nationella tak som avses i artikel 41 och som motsvarar arealstödet för humle och det stöd för tillfällig träda
  och röjning
  som avses i bilaga VI.

2. Medlemsstaterna får i detta fall

| a) | antingen anslå den del som hålls inne enligt punkt 1 helt eller delvis till de erkända producentgrupperna så att de uppgifter som avses i artikel 7 i förordning (EEG) nr 1696/71 om den gemensamma organisationen av marknaden för humle skall kunna genomföras, |
| --- | --- |

a)

I detta fall skall medlemsstaten i fråga
  , inom det tak som fastställs i enlighet med artikel 64.2, varje år betala ut ett extra stöd till jordbrukarna.

| b) | eller
  inom det tak som fastställs i enlighet med artikel 64.2, varje år betala ut ett extra stöd till jordbrukarna. |
| --- | --- |

b)

eller
  inom det tak som fastställs i enlighet med artikel 64.2, varje år betala ut ett extra stöd till jordbrukarna.

Det extra stödet skall betalas ut per hektar till jordbrukare som producerar humle, och det skall uppgå till högst 25 % av det stöd per hektar som avses i bilaga VI och som beviljas på de villkor som föreskrivs i avdelning IV kapitel 17.

Det extra stödet skall betalas ut per hektar till jordbrukare som producerar humle, och det skall uppgå till högst 25 % av det stöd per hektar som avses i bilaga VI och som beviljas på de villkor som föreskrivs i avdelning IV kapitel 17.

Ändring 43

ARTIKEL 1, LED 12, LED A

Artikel 71, punkt 1, stycke 3 (förordning (EG) nr 1782/2003)

| a) | I punkt 1 skall följande stycke läggas till:

  ”
  Den övergångsperiod som avses i första stycket skall inte gälla för bomull, olivolja, bordsoliver och tobak.
  ” |
| --- | --- |

a)

”
  Den övergångsperiod som avses i första stycket skall inte gälla för bomull, olivolja, bordsoliver och tobak.
  ”

utgår

Ändring 44

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143b, punkt 1 (förordning (EG) nr 1782/2003)

1. Stödet skall beviljas per stödberättigande hektar bomull. För att stödet skall kunna beviljas måste arealen ligga på jordbruksmark som medlemsstaten godkänt för bomullsproduktion, som besåtts med godkända sorter
  som under normala förhållanden står kvar åtminstone tills dess kapseln spricker upp
  .

1. Stödet skall beviljas per stödberättigande hektar bomull. För att stödet skall kunna beviljas måste arealen ligga på jordbruksmark som medlemsstaten godkänt för bomullsproduktion, som besåtts med godkända sorter,
  och det skall bevisas att produktionen av råbomull har överlämnats till ett rensningsföretag enligt de kvalitets- och kvantitetsmässiga villkor som varje medlemsstat fastställer
  .

Om bomullen på grund exceptionell väderlek, som medlemsstaten godkänt som sådan, inte når det stadium då kapseln spricker upp, skall de arealer som besåtts med bomull fortfarande vara stödberättigande, under förutsättning att arealerna i fråga fram tills dess kapseln spricker upp inte har använts för något annat ändamål än bomullsproduktion.

Ändring 45

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143c, punkterna 1 och 2 (förordning (EG) nr 1782/2003)

1. Stödet per stödberättigande hektar skall uppgå till följande belopp i respektive länder:

1. Stödet per stödberättigande hektar skall uppgå till följande belopp i respektive länder:

— Grekland:
  594 euro

— Grekland:
  1 303 euro

— Spanien:
  898 euro

— Spanien:
  2 082 euro

— Portugal:
  556 euro
  .

— Portugal:
  1 555 euro
  .

2. En nationell basareal fastställs härmed till följande antal hektar i respektive land:

2. En nationell basareal fastställs härmed till följande antal hektar i respektive land:

— Grekland:
  340 000 ha

— Grekland:
  380 000 ha

— Spanien:
  85 000 ha

— Spanien:
  90 000 ha

— Portugal: 360 ha.

— Portugal: 360 ha.

Ändring 46

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143c, punkt 3a (ny) (förordning (EG) nr 1782/2003)

3a. Kommissionen skall senast i januari 2006 förelägga Europaparlamentet och rådet sin konsekvensanalys, vid behov tillsammans med ett förslag om anpassning av den procentandel av hektarstödet som fastställs i punkt 1.

Ändring 47

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143d, rubrik (förordning (EG) nr 1782/2003)

Godkända
  branschorganisationer

Godkända
  producentorganisationer

Ändring 48

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143d (förordning (EG) nr 1782/2003)

1. I detta kapitel avses med ”godkänd
  branschorganisation
  ” en juridisk person som består av jordbrukare som producerar bomull,
  samt åtminstone ett rensningsföretag
  , vars syfte i första hand är att leverera orensad bomull av lämplig kvalitet till
  rensningsföretaget
  . Den medlemsstat där rensningsföretagen ligger skall godkänna de organisationer som uppfyller kriterier som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2.

1. I detta kapitel avses med ”godkänd
  producentorganisation
  ” en juridisk person som består av jordbrukare som producerar bomull
  och
  vars syfte i första hand är att leverera orensad bomull av lämplig kvalitet till
  ett eller flera rensningsföretag
  . Den medlemsstat där rensningsföretagen ligger skall godkänna de organisationer som uppfyller kriterier som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2.

2. De godkända
  branschorganisationerna
  skall finansieras av medlemmarna.

2. De godkända
  producentorganisationerna
  skall finansieras av medlemmarna.

Ändring 49

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143e, rubrik (förordning (EG) nr 1782/2003)

Differentierade stöd

Differentierade stöd från godkända producentorganisationer.

Ändring 51

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143f, punkt 2 (förordning (EG) nr 1782/2003)

2. Jordbrukare som är medlemmar i en godkänd
  branschorganisation
  skall beviljas ett stöd per hektar enligt artikel 143c, plus 10 euro. Om stöden differentieras skall de emellertid beviljas per hektar enligt artikel 143c, justerat enligt artikel 143e.1. Det justerade beloppet skall höjas med 10 euro.

2. Jordbrukare som är medlemmar i en godkänd
  producentorganisation
  skall beviljas ett stöd per hektar enligt artikel 143c, plus 10 euro. Om stöden differentieras skall de emellertid beviljas per hektar enligt artikel 143c, justerat enligt artikel 143e.1. Det justerade beloppet skall höjas med 10 euro.

Ändring 52

ARTIKEL 1, LED 13

Kapitel 15, rubrik (förordning (EG) nr 1782/2003)

STÖD FÖR OLIVODLINGAR

STÖD FÖR OLIVODLINGAR
  OCH FÖRBÄTTRAD KVALITET

Ändring 53

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143g (förordning (EG) nr 1782/2003)

Stöd skall beviljas jordbrukare i form av ett bidrag för att bevara olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av
  sociala
  skäl i enlighet med villkoren i det här kapitlet.

Stöd skall beviljas jordbrukare i form av ett bidrag för att bevara olivodlingar som är värdefulla ur miljösynpunkt eller av
  socioekonomiska
  skäl i enlighet med villkoren i det här kapitlet
  och för åtgärder för förbättra kvaliteten
  .
  Detta stöd förvaltas på det operativa planet av producentorganisationerna, deras producentgrupper eller branschorganisationerna.

Ändring 54

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143h, led c och d (förordning (EG) nr 1782/2003)

| c) | Antalet olivträd i en olivodling får inte
  avvika med mer än 10 % från
  det antal som den 1 januari 2005 är registrerat i det geografiska informationssystem som avses i artikel 20.2. |
| --- | --- |

c)

Antalet olivträd i en olivodling får inte
  avvika med mer än 10 % från
  det antal som den 1 januari 2005 är registrerat i det geografiska informationssystem som avses i artikel 20.2.

| c) | Antalet olivträd i en olivodling får inte
  uppgå till mindre än 80 % av
  det antal som den 1 januari 2005 är registrerat i det geografiska informationssystem som avses i artikel 20.2. |
| --- | --- |

c)

Antalet olivträd i en olivodling får inte
  uppgå till mindre än 80 % av
  det antal som den 1 januari 2005 är registrerat i det geografiska informationssystem som avses i artikel 20.2.

| d) | Olivodlingen skall uppfylla de krav som gäller för den kategori under vilken en ansökan om stöd lämnas in. |
| --- | --- |

d)

Olivodlingen skall uppfylla de krav som gäller för den kategori under vilken en ansökan om stöd lämnas in.

| d) | Olivodlingen skall uppfylla de krav som gäller för den kategori under vilken en ansökan om stöd lämnas in
  och/eller för vilken ett kvalitetsförbättringsprojekt pågår
  . |
| --- | --- |

d)

Olivodlingen skall uppfylla de krav som gäller för den kategori under vilken en ansökan om stöd lämnas in
  och/eller för vilken ett kvalitetsförbättringsprojekt pågår
  .

Ändring 55

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143ha (ny) (förordning (EG) nr 1782/2003)

Artikel 143ha

God jordbrukshävd

Mot bakgrund av de speciella förutsättningar som gäller för trädodling skall medlemsstaterna utforma lämpliga odlingsmetoder i enlighet med bestämmelserna i bilaga IV.

Ändring 56

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143i, punkt 2 (förordning (EG) nr 1782/2003)

2. Upp till de högsta belopp som fastställs i punkt 3, och efter avdrag med det belopp som hålls inne enligt punkt 4, skall medlemsstaterna fastställa ett stöd per GIS-olivhektar för högst fem kategorier olivodlingar. Dessa kategorier skall fastställas i enlighet med gemensamma miljörelaterade och
  sociala
  kriterier, inklusive aspekter som avser landskapet och sociala traditioner, som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2. Bevarandet av olivodlingar i avlägset belägna områden skall ges särskild uppmärksamhet.

2. Upp till de högsta belopp som fastställs i punkt 3, och efter avdrag med det belopp som hålls inne enligt punkt 4, skall medlemsstaterna fastställa ett stöd per GIS-olivhektar för högst fem kategorier olivodlingar. Dessa kategorier skall fastställas i enlighet med gemensamma
  rambestämmelser för kvalitetsförbättrande åtgärder (ursprungsbeteckningsskydd, skydd för geografiska beteckningar, ekologisk odling, handplockning) och
  miljörelaterade och
  socioekonomiska
  kriterier, inklusive aspekter som avser landskapet och sociala traditioner, som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2. Bevarandet av olivodlingar i avlägset belägna områden skall ges särskild uppmärksamhet
  liksom i områden där olivodlingen är av särskild ekonomisk betydelse samt i bergsområden och i sluttande områden
  .

Ändring 57

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143i, punkt 3, stycke 1, tabell (förordning (EG) nr 1782/2003)

| miljoner euro |
| --- |
| Frankrike | 1,20 |
| Grekland | 208,14 |
| Italien | 272,05 |
| Spanien | 404,45 |
| Portugal | 15,46 |

miljoner euro

Frankrike

1,20

Grekland

208,14

Italien

272,05

Spanien

404,45

Portugal

15,46

| miljoner euro |
| --- |
| Frankrike | pm |
| Grekland | pm |
| Italien | pm |
| Spanien | pm |
| Portugal | pm |

miljoner euro

Frankrike

pm

Grekland

pm

Italien

pm

Spanien

pm

Portugal

pm

Ändring 58

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143i, punkt 3, stycke 2 (förordning (EG) nr 1782/2003)

Medlemsstaterna skall fördela detta högsta belopp mellan de olika kategorierna utifrån objektiva kriterier och på ett icke diskriminerande sätt. För varje kategori får stödet per GIS-olivhektar uppgå till, men inte överskrida, kostnaderna för skötsel, exklusive kostnader för skörd.

Medlemsstaterna skall fördela detta högsta belopp mellan de olika kategorierna utifrån objektiva kriterier och på ett icke diskriminerande sätt. För varje kategori får stödet per GIS-olivhektar uppgå till, men inte överskrida, kostnaderna för skötsel, exklusive kostnader för skörd
  (med undantag av kostnaderna för handplockning). Medlemsstaterna kan vid behov göra en regional fördelning av de nationella taken. I detta fall skall de utgå från stöden till samma region under referensperioden. Enligt överenskommelse med medlemsstaterna skall den operativa förvaltningen av detta stöd överföras till producentorganisationerna, deras producentgrupper eller branschorganisationerna. Med stöd av dessa medel kan även åtgärder vidtas för att stabilisera marknaden och förbättra produktionen kvalitativt
  .

Ändring 59

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143i, punkt 3, stycke 2a (nytt) (förordning (EG) nr 1782/2003)

Hela det samlade nationella kopplade stödet till olivodlingen skall fördelas mellan olivproducenter som respekterar de miljömässiga, socioekonomiska, kvalitetsfrämjande och marknadsstabiliserande kriterierna, även om det individuella stödet därmed överstiger det stödbelopp som tidigare mottagits, det vill säga 40 % av stödbeloppet för referensperioden.

Ändring 60

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143i, punkt 4 (förordning (EG) nr 1782/2003)

4.
  Medlemsstaterna får hålla inne upp till 10 % av de belopp som avses i punkt 3 för att med gemenskapsmedel kunna finansiera
  arbetsprogram som fastställts av godkända
  aktörsorganisationer
  enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr .../... [om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver].

4.
  Härigenom säkras gemenskapsfinansieringen av
  arbetsprogram som fastställts av godkända
  producentorganisationer, producentgrupper eller branschorganisationer
  enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr .../... [om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver].

Ändring 61

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143i, punkt 4a (ny) (förordning (EG) nr 1782/2003)

4a. Medlemsstaterna kan inom ramen för det nationella taket inrätta en reserv till stöd för unga olivodlare som startar sin verksamhet och som inte har rätt till stöd eftersom de inte haft någon verksamhet under referensperioden.

Ändring 62

ARTIKEL 1, LED 13

Kapitel 16, rubrik (förordning (EG) nr 1782/2003)

TOBAKSSTÖD

STÖD FÖR TOBAKSODLING

Ändring 63

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143j (förordning (EG) nr 1782/2003)

För skördeåren 2005 och 2006 skall stöd beviljas jordbrukare som producerar råtobak med KN-nummer 2401, enligt de villkor som anges i det här kapitlet
  .

Jordbrukarna skall beviljas stöd i form av ett belopp som tilldelas medlemsstaterna och som skall användas för att bevara och omstrukturera tobaksproduktionen i de områden där dess upprätthållande är nödvändigt för att bibehålla landsbygdsstrukturen samt av ekonomiska, sociala och miljömässiga skäl.

Ändring 64

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143k, inledningen (förordning (EG) nr 1782/2003)

Inom gränsen för de högsta belopp som fastställs i artikel 143l.1 skall stöd beviljas varje jordbrukare
  för den kvantitet som överskrider den genomsnittliga kvantitet för vilken han beviljades tobaksstöd
  under kalenderåren 2000, 2001 och 2002,
  under förutsättning att denna uppgår till 10 ton
  . Följande villkor skall gälla för att få stödet:

Inom gränsen för de högsta belopp som fastställs i artikel 143l.1 skall stöd beviljas varje jordbrukare
  i förhållande till genomsnittet av de kvoter som tilldelades
  under kalenderåren 2000, 2001 och 2002
  och på grundval av de bestämmelser som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 660/1999 (4). Följande villkor skall gälla för att få stödet:

Ändring 65

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143k, led ca och cb (nya) (förordning (EG) nr 1782/2003)

| ca) | Ett odlingskontrakt skall upprättas mellan ett godkänt bearbetningsföretag och en godkänd producentgrupp i enlighet med förordning (EG) nr 2848/98; produkten skall levereras och kontraktet skall till fullo uppfyllas i enlighet med kriterierna i nämnda förordning. |
| --- | --- |

ca)

| cb) | Tobakens kvalitet skall förbättras, särskilt vad gäller dess inverkan på folkhälsan, på grundval av och i överensstämmelse med branschöverenskommelser och antagandet av bestämmelser avseende produktionen. |
| --- | --- |

cb)

Ändring 66

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143k, stycke 1a och 1b (nytt) (förordning (EG) nr 1782/2003)

Om marknadsvillkoren för vissa sorter är särskilt negativa får medlemsstaterna införa ett ”kvotutlösningsprogram” för att förenkla omställningen för ytterligare producenter, som individuellt och frivilligt upphör med sin verksamhet inom sektorn. Beloppet för att finansiera detta program motsvarar det stödfbelopp som fastställs i artikel 143k för varje producent. Det fördelas enligt ett visst antal år, dock högst fem, från det år då producenten i fråga anslöt sig till kvotutlösningsprogrammet och fram till och med den 31 december 2013.

Medlemsstaterna skall hålla inne 10 % av dessa belopp för att finansiera omstrukturerings- och omställningsåtgärder för att upprätthålla sysselsättningsnivån inom jordbrukssektorn i de berörda områdena.

Ändring 67

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143l, punkt 1 (förordning (EG) nr 1782/2003)

1. Det högsta beloppet för det sammanlagda stödet,
  inklusive de belopp som skall föras över till gemenskapens tobaksfond enligt artikel 143m
  , skall vara följande:

1. Det högsta beloppet för det sammanlagda stödet skall vara följande:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Belgien | 0,171 | 0,085 |
| Tyskland | 11,620 | 5,810 |
| Grekland | 1,383 | 0,692 |
| Spanien | 38,141 | 19,070 |
| Frankrike | 8,594 | 4,297 |
| Italien | 109,350 | 54,675 |
| Österrike | 0 | 0 |
| Portugal | 8,458 | 4,229 |

miljoner euro

2005

2006

Belgien

0,171

0,085

Tyskland

11,620

5,810

Grekland

1,383

0,692

Spanien

38,141

19,070

Frankrike

8,594

4,297

Italien

109,350

54,675

Österrike

0

0

Portugal

8,458

4,229

| miljoner euro |
| --- |
| Belgien | 2,77 |
| Tyskland | 24,88 |
| Grekland | 259,41 |
| Spanien | 80,29 |
| Frankrike | 56,25 |
| Italien | 232,28 |
| Österrike | 0,71 |
| Portugal | 11,77 |

miljoner euro

Belgien

2,77

Tyskland

24,88

Grekland

259,41

Spanien

80,29

Frankrike

56,25

Italien

232,28

Österrike

0,71

Portugal

11,77

Ändring 68

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143l, punkt 2 (förordning (EG) nr 1782/2003)

2. Det stöd som jordbrukaren beviljas skall beräknas genom att det stödberättigande antalet kilogram tobak, i enlighet med artikel 143k, multipliceras med det genomsnittliga beloppet för det tobaksstöd per kilogram som beviljades under kalenderåren 2000, 2001 och 2002, i enlighet med förordning (EEG) nr 2075/92. Detta framräknade belopp skall justeras med koefficienten 2/3 för skördeåret 2005, och med koefficienten 1/3 för skördeåret 2006, och därefter skall det minskas med det motsvarande belopp som avses i artikel 143m.

2.
  Medlemsstaterna får kvarhålla högst 10 % av dessa belopp för åtgärder för att förbättra produktionen i kvalitativt och kommersiellt hänseende, via de godkända producentorganisationerna, och för åtgärder för att åstadkomma omstruktureringar och omställningar i tobaksproducerande områden.

De kriterier som skall gälla vid kvarhållandet av dessa belopp skall fastställas enligt det förfarande som avses i artikel 144.2.

Från 2006 skall det på grundval av ett förslag från kommissionen och efter att parlamentet har hörts införas ett allmänt och flerårigt program för omstrukturering och omställning av tobaksnäringen i produktionsområden som åtnjuter gemensksapsstöd. Detta program skall finansieras inom ramen för de finansiella ramarna för 2006-2013 genom den nya strukturfond för utvecklingen av landsbygden som förslagits av kommissionen. Finansieringen av programmet skall ske utöver finansieringen av organisationen av den gemensamma marknaden för tobak, som även i fortsättningen skall tillämpas i de tobaksproducerande områdena i Europeiska unionen.

Ändring 69

ARTIKEL 1, LED 13

Artikel 143m (förordning (EG) nr 1782/2003)

Artikel 143m

Överföring till gemenskapens tobaksfond

Ett belopp på 4 % för kalenderåret 2005, och på 5 % för kalenderåret 2006, av det stöd som beviljas enligt det här kapitlet skall finansiera sådana informationsåtgärder under gemenskapens tobaksfond som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EEG) nr 2075/92.

utgår

Ändring 70

ARTIKEL 1, LED 14

Artikel 143p (förordning (EG) nr 1782/2003)

Artikel 143p

Överföring av medel till omstrukturering i bomullsproducerande

områden Från och med 2006 skall ett belopp på 103 miljoner euro, som motsvarar de genomsnittliga utgifterna för tobak under åren 2000, 2001 och 2002, vara tillgängligt per kalenderår i form av ett extra gemenskapsstöd för åtgärder i bomullsproducerande regioner, inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogram som finansieras via garantisektionen vid EUGFJ, i enlighet med förordning (EG) nr 1257/1999.

utgår

Ändring 71

ARTIKEL 1, LED 14

Artikel 143q (förordning (EG) nr 1782/2003)

Från och med 2006 skall ett belopp som motsvarar tre års genomsnitt av de totala stöden för tobak under referensperioden vara tillgängligt per kalenderår
  i form av ett extra gemenskapsstöd för åtgärder i tobaksproducerande regioner inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogram som finansieras via garantisektionen vid EUGFJ, i enlighet med förordning (EG) nr 1257/1999.
  Detta belopp skall vara följande:

Det belopp som motsvarar de kopplade stöden för tobak och som producenterna inte har ansökt om skall slutgiltigt överföras till medlemsstatertnas nationella anslag. Medlemsstaterna skall anslå dessa medel till specifika fleråriga omstrukturerings- och omställningsprogram till förmån för de berörda producentregionerna för att upprätthålla sysselsättningensnivån. De enskilda medlemsstaterna kan dock besluta att överföra motsvarande belopp från utgiftskategori 1a till utgiftskategori 1b i budgetplanen. I detta fall är det viktigt att det extra stödet används i samma regioner
  i form av ett extra gemenskapsstöd för åtgärder i tobaksproducerande regioner inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogram som finansieras via garantisektionen vid EUGFJ, i enlighet med förordning (EG) nr 1257/1999.

| — | 98 miljoner euro för kalenderåret 2005, |
| --- | --- |

—

98 miljoner euro för kalenderåret 2005,

| — | 147 miljoner euro för kalenderåret 2006, |
| --- | --- |

—

147 miljoner euro för kalenderåret 2006,

| — | 205 miljoner euro för kalenderåret 2007, |
| --- | --- |

—

205 miljoner euro för kalenderåret 2007,

Ändring 72

ARTIKEL 1, LED 15

Artikel 145, led r, strecksats 2 (förordning (EG) nr 1782/2003)

| — | de godkända
  branschorganisationerna
  , särskilt
  finansieringen av dem, samt
  kontroller och påföljder. |
| --- | --- |

—

de godkända
  branschorganisationerna
  , särskilt
  finansieringen av dem, samt
  kontroller och påföljder.

| — | de godkända
  producentorganisationerna
  , särskilt kontroller och påföljder. |
| --- | --- |

—

de godkända
  producentorganisationerna
  , särskilt kontroller och påföljder.

Ändring 73

ARTIKEL 1, LED 15

Artikel 145, led s (förordning (EG) nr 1782/2003)

| s) | sådana ändringar av beloppen som avses i artikel 143q och som kan bli nödvändiga för att ta hänsyn till budgetläget till följd av de rättigheter som fastställs i enlighet med artikel 14 i förordning (EEG) nr 2075/92. |
| --- | --- |

s)

utgår

Ändring 74

ARTIKEL 1, LED 17

Artikel 153, punkt 4a (förordning (EG) nr 1782/2003)

4a. Rådets förordning (EG) nr 1051/2001 skall upphöra att gälla. Den skall emellertid fortsätta att gälla för regleringsåret 2004/05.

4a. Rådets förordning (EG) nr 1051/2001 skall upphöra att gälla. Den skall emellertid fortsätta att gälla för regleringsåret 2004/05,
  och vid behov under den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1
  .

Ändring 75

ARTIKEL 1, LED 18

Artikel 155a (förordning (EG) nr 1782/2003)

| 18. | Följande skall föras in som artikel 155a:

  ”
  Artikel 155a




  Senast den 31 december 2009 skall kommissionen överlämna en rapport till rådet om genomförandet av den här förordningen när det gäller bomull, olivolja, bordsoliver, olivodlingar, tobak och humle, åtföljd av förslag till ny lagstiftning om detta anses lämpligt.
  ” |
| --- | --- |

18.

”
  Artikel 155a

Senast den 31 december 2009 skall kommissionen överlämna en rapport till rådet om genomförandet av den här förordningen när det gäller bomull, olivolja, bordsoliver, olivodlingar, tobak och humle, åtföljd av förslag till ny lagstiftning om detta anses lämpligt.
  ”

utgår

Ändring 76

ARTIKEL 1, LED 19

Artikel 156, punkt 2, led g (förordning (EG) nr 1782/2003)

| g) | Avdelning IV kapitel 14 skall gälla från och med den
  1 januari 2005
  för bomull som sås från och med det datumet. |
| --- | --- |

g)

Avdelning IV kapitel 14 skall gälla från och med den
  1 januari 2005
  för bomull som sås från och med det datumet.

| g) | Avdelning IV kapitel 14 skall gälla från och med den
  1 januari 2007
  för bomull som sås från och med det datumet. |
| --- | --- |

g)

Avdelning IV kapitel 14 skall gälla från och med den
  1 januari 2007
  för bomull som sås från och med det datumet.

Ändring 77

ARTIKEL 1, LED 19

Artikel 156, punkt 2, led h (förordning (EG) nr 1782/2003)

| h) | Avdelning IV kapitel 15 skall gälla från och med regleringsåret
  2004/05
  . |
| --- | --- |

h)

Avdelning IV kapitel 15 skall gälla från och med regleringsåret
  2004/05
  .

| h) | Avdelning IV kapitel 15 skall gälla från och med
  första
  regleringsåret
  då det samlade gårdsstödet tillämpas i varje medlemsstat
  . |
| --- | --- |

h)

Avdelning IV kapitel 15 skall gälla från och med
  första
  regleringsåret
  då det samlade gårdsstödet tillämpas i varje medlemsstat
  .

Ändring 78

ARTIKEL 1, LED 19

Artikel 156, punkt 2, led i (förordning (EG) nr 1782/2003)

| i) | Avdelning IV kapitel 16 skall gälla
  under perioden 1 januari 2005 — 31 december 2006
  . |
| --- | --- |

i)

Avdelning IV kapitel 16 skall gälla
  under perioden 1 januari 2005 — 31 december 2006
  .

| i) | Avdelning IV kapitel 16 skall gälla
  från och med första regleringsåret då det samlade gårdsstödet tillämpas i varje medlemsstat
  . |
| --- | --- |

i)

Avdelning IV kapitel 16 skall gälla
  från och med första regleringsåret då det samlade gårdsstödet tillämpas i varje medlemsstat
  .

Ändring 79

ARTIKEL 1A (ny)

Artikel 1a

Frivillig övergångsperiod

Om specifika jordbruksförhållanden motiverar detta kan medlemsstaterna besluta, senast den 1 augusti 2004, att tilllämpa det samlade gårdsstödet för olivolja, bordsoliver och tobak, efter en övergångsperiod som löper ut den 31 december 2005 eller den 31 december 2006.

Om en medlemsstat beslutar att tillämpa det samlade gårdsstödet innan övergångsperioden löper ut, skall detta beslut fattas senast den 1 augusti det kalenderår som föregår det kalenderår då det samlade gårdsstödet skall börja tillämpas.

Ändring 80

BILAGA, LED 1

Bilaga I, asterisk 1 (förordning (EG) nr 1782/2003)

| (*) | Från och med den 1 januari 2005, eller senare om artikel 71 tillämpas. Under 2004, eller senare om artikel 71 tilllämpas, skall de direktstöd som förtecknas i bilaga VI ingå i bilaga I, med undantag för torkat foder och bomull. |
| --- | --- |

(*)

Från och med den 1 januari 2005, eller senare om artikel 71 tillämpas. Under 2004, eller senare om artikel 71 tilllämpas, skall de direktstöd som förtecknas i bilaga VI ingå i bilaga I, med undantag för torkat foder och bomull.

| (*) | Från och med den 1 januari 2005, eller senare om artikel 71 tillämpas. Under 2004, eller senare om artikel 71 tilllämpas, skall de direktstöd som förtecknas i bilaga VI ingå i bilaga I, med undantag för torkat foder och bomull.
  För bomull från och med den 1 januari 2007, i enlighet med bestämmelserna i artikel 156a.2 g. |
| --- | --- |

(*)

Från och med den 1 januari 2005, eller senare om artikel 71 tillämpas. Under 2004, eller senare om artikel 71 tilllämpas, skall de direktstöd som förtecknas i bilaga VI ingå i bilaga I, med undantag för torkat foder och bomull.
  För bomull från och med den 1 januari 2007, i enlighet med bestämmelserna i artikel 156a.2 g.

Ändring 81

BILAGA, LED 2

Bilaga II, tabell, ”Grekland, Spanien, Portugal” (förordning (EG) nr 1782/2003)

| 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grekland |
| 45,4 | 60,6 | 75,7 | 75,7 | 75,7 | 75,7 | 75,7 | 75,7 |
| Spanien |
| 56,9 | 76,5 | 95,5 | 95,5 | 95,5 | 95,5 | 95,5 | 95,5 |
| Portugal |
| 10,8 | 14,6 | 18,2 | 18,2 | 18,2 | 18,2 | 18,2 | 18,2 |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Grekland

45,4

60,6

75,7

75,7

75,7

75,7

75,7

75,7

Spanien

56,9

76,5

95,5

95,5

95,5

95,5

95,5

95,5

Portugal

10,8

14,6

18,2

18,2

18,2

18,2

18,2

18,2

| 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grekland |
| pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |
| Spanien |
| pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |
| Portugal |
| pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Grekland

pm

pm

pm

pm

pm

pm

pm

pm

Spanien

pm

pm

pm

pm

pm

pm

pm

pm

Portugal

pm

pm

pm

pm

pm

pm

pm

pm

Ändring 82

BILAGA, LED 4

Bilaga VI, Humle (förordning (EG) nr 1782/2003)

Humle

Humle

Artikel 12 i förordning (EEG) nr 1696/71

Artikel 12 i förordning (EEG) nr 1696/71

Arealstöd

Arealstöd

Artikel 1 i förordning (EG) nr 1098/98

Artikel 1 i förordning (EG) nr 1098/98

Stöd för tillfällig träda

Stöd för tillfällig träda
  och/eller röjning

Ändring 83

BILAGA, LED 5

Bilaga VII, led G (förordning (EG) nr 1782/2003)

G. Om en jordbrukare deklarerar arealer som besådda med bomull skall medlemsstaterna beräkna det belopp som skall ingå i referensbeloppet genom att det antal hektar, avkortat till två decimaler, på vilka det under vart och ett av åren under referensperioden producerades bomull med stöd enligt punkt 3 i protokoll nr 4 om bomull*, multipliceras med
  följande
  belopp per hektar:

| — | 795 euro
  i Grekland |
| --- | --- |

—

795 euro
  i Grekland

| — | 1 286 euro
  i Spanien |
| --- | --- |

—

1 286 euro
  i Spanien

| — | 1 022 euro
  i Portugal. |
| --- | --- |

—

1 022 euro
  i Portugal.

G. Om en jordbrukare deklarerar arealer som besådda med bomull skall medlemsstaterna beräkna det belopp som skall ingå i referensbeloppet genom att det antal hektar, avkortat till två decimaler, på vilka det under vart och ett av åren under referensperioden producerades bomull med stöd enligt punkt 3 i protokoll nr 4 om bomull*, multipliceras med
  de
  belopp per hektar
  som denna medlemsstat fastställer på basis av det arealstöd som fastställs i enlighet med artikel 143c.1.

| — | 326 euro
  i Grekland |
| --- | --- |

—

326 euro
  i Grekland

| — | 520 euro
  i Spanien |
| --- | --- |

—

520 euro
  i Spanien

| — | 389 euro
  i Portugal. |
| --- | --- |

—

389 euro
  i Portugal.

Ändring 84

BILAGA, LED 5

Bilaga VII, led H, stycke 1 (förordning (EG) nr 1782/2003)

Om en jordbrukare har fått produktionsstöd för olivolja skall beloppet beräknas genom att det antal ton för vilket ett sådant stöd beviljades under
  referensperioden
  (dvs. under vart och ett av regleringsåren 2000/01, 2001/02 och 2002/03) multipliceras med motsvarande stöd per enhet, uttryckt i euro/ton, i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 1271/2002, (EG) nr 1221/2003 och (EG) nr 1794/2003, samt multipliceras med koefficienten 0,6.

Om en jordbrukare har fått produktionsstöd för olivolja skall
  det individuella
  beloppet beräknas
  enligt en av två möjligheter, som medlemsstaterna beslutar om på grundval av den nationella situationen:

| a) | genom att det antal ton för vilket ett sådant stöd beviljades under
  en fyraårsperiod
  (dvs. under vart och ett av regleringsåren
  1999/2000
  , 2000/2001, 2001/2002 och 2002/2003) multipliceras med motsvarande stöd per enhet, uttryckt i euro/ton, i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 1271/2002, (EG) nr 1221/2003 och (EG) nr 1794/2003, samt multipliceras med koefficienten 0,6
  (utan att detta inverkar på ett eventuellt nationellt beslut att öka denna koefficient)
  , |
| --- | --- |

a)

genom att det antal ton för vilket ett sådant stöd beviljades under
  en fyraårsperiod
  (dvs. under vart och ett av regleringsåren
  1999/2000
  , 2000/2001, 2001/2002 och 2002/2003) multipliceras med motsvarande stöd per enhet, uttryckt i euro/ton, i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 1271/2002, (EG) nr 1221/2003 och (EG) nr 1794/2003, samt multipliceras med koefficienten 0,6
  (utan att detta inverkar på ett eventuellt nationellt beslut att öka denna koefficient)
  ,

| b) | genom att dela det totala stödbeloppet till ett homogent område (på grundval av den genomsnittliga avkastningen uttryckt i ton under den fyraåriga referensperioden 1999-2002) med antalet GIS-olivhektar som olivodlaren hade i bruk (den 1 maj 1998), som fastställts på grundval av denna förordning och därefter multiplicerats med en koefficient på 0,6 (utan att detta inverkar på ett eventuellt nationellt beslut att öka denna koefficient). |
| --- | --- |

b)

Denna koefficient skall inte tillämpas på jordbrukare vars genomsnittliga antal GIS-olivhektar under referensperioden, exklusive antalet GIS-olivhektar med extra träd som planterats utanför en godkänd planteringsplan efter den 1 maj 1998, är mindre än
  0,3
  . Antalet GIS-olivhektar skall beräknas med en gemensam metod som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2 och på grundval av data från det geografiska informationssystemet för olivodlingar.

Denna koefficient skall inte tillämpas på jordbrukare vars genomsnittliga antal GIS-olivhektar under referensperioden, exklusive antalet GIS-olivhektar med extra träd som planterats utanför en godkänd planteringsplan efter den 1 maj 1998, är mindre än
  0,5
  . Antalet GIS-olivhektar skall beräknas med en gemensam metod som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 144.2 och på grundval av data från det geografiska informationssystemet för olivodlingar.

När det gäller olivodlingar som planterades före den 1 maj 1998, samt olivodlingar som planterats senare men inom ramen för ett program som godkänts av kommissionen och som inte ingick i produktionen under referensperioden, skall summan av det frikopplade samlade gårdsstödet fastställas på grundval av den genomsnittliga avkastningen inom de homogena områden vari dessa olivodlingar är belägna.

Ändring 85

BILAGA, LED 5

Bilaga VII, led I, stycke 1-3 (förordning (EG) nr 1782/2003)

Om en jordbrukare har fått tobaksbidrag
  skall referensbeloppet
  beräknas på följande sätt:

För att säkra tillgången till samlat gårdsbidrag
  skall referensbeloppet
  fastställas genom att antalet kilo för varje sortgrupp multipliceras med det viktade stödgenomsnittet per kilogram som beviljats under den treåriga referensperioden, med hänsyn till den totala kvantiteten råtobak i alla sortgrupperna. Detta tal multiplceras därefter med koefficienten 0,3.

Det genomsnittliga totala antalet kilogram råtobak under tre år för vilket ett sådant bidrag beviljades under referensperioden skall delas upp på tre kvantitetsgrupper på följande sätt:

| — | Kvantiteter på högst 3,5 ton. |
| --- | --- |

—

Kvantiteter på högst 3,5 ton.

| — | Kvantiteter på mer än 3,5 ton och upp till högst 10 ton. |
| --- | --- |

—

Kvantiteter på mer än 3,5 ton och upp till högst 10 ton.

| — | Kvantiteter på mer än 10 ton. |
| --- | --- |

—

Kvantiteter på mer än 10 ton.

Det belopp som ingår i referensbeloppet skall vara den summa av tre belopp som erhålls genom att antalet kilogram i varje kvantitetsgrupp multipliceras med det viktade stödgenomsnittet under tre år som beviljats per kilogram, med hänsyn till den totala kvantiteten råtobak i alla sortgrupperna. Innan de adderas skall vart och ett av dessa belopp justeras med hjälp av följande koefficient för respektive kvantitetsgrupp:

| — | För en kvantitet på högst 3,5 ton: koefficienten 1,0. |
| --- | --- |

—

För en kvantitet på högst 3,5 ton: koefficienten 1,0.

| — | För en kvantitet på mer än 3,5 ton och upp till högst 10 ton: koefficienten 0,75. |
| --- | --- |

—

För en kvantitet på mer än 3,5 ton och upp till högst 10 ton: koefficienten 0,75.

| — | För en kvantitet på mer än 10 ton: koefficienten 1/6 för kalenderåret 2005, koefficienten 1/3 för kalenderåret 2006, samt koefficienten 45 % för kalenderåret 2007 och de följande kalenderåren. |
| --- | --- |

—

För en kvantitet på mer än 10 ton: koefficienten 1/6 för kalenderåret 2005, koefficienten 1/3 för kalenderåret 2006, samt koefficienten 45 % för kalenderåret 2007 och de följande kalenderåren.

Ändring 86

BILAGA, LED 5

Bilaga VII, led J (förordning (EG) nr 1782/2003)

Om en jordbrukare har fått arealstöd för humle eller stöd för tillfällig träda skall medlemsstaterna beräkna de belopp som skall ingå i referensbeloppen genom att antalet hektar, avkortat till två decimaler, för vilket ett stöd beviljats för respektive år under referensperioden, multipliceras med ett belopp på 480 euro per hektar.

Om en jordbrukare har fått arealstöd för humle eller stöd för tillfällig träda
  och/eller röjning
  skall medlemsstaterna beräkna de belopp som skall ingå i referensbeloppen genom att antalet hektar, avkortat till två decimaler, för vilket ett stöd beviljats för respektive år under referensperioden, multipliceras med ett belopp på 480 euro per hektar.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EGT L 210, 28.7.1998, s. 32.

(3)  

  EGT L 175, 4.8.1971, s. 1.

(4)  

  EGT L 83, 27.3.1999, s. 10.

P5_TA(2004)0165

Gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och ändring av förordning (EEG) nr 827/68 (KOM(2003) 698 — C5-0598/2003 — 2003/0279(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003)698) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003)698) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0598/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0598/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A5-0106/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A5-0106/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 4 |
| (4) Det är nödvändigt att anpassa regleringsåret till produktionscykeln för alla olivsorter och för att förenkla harmoniseringen bör detta sammanfalla med regleringsåret för övriga jordbruksprodukter. | utgår |
| Ändring 2 |
| Skäl 5A (nytt) |
| | (5a) Förbudet mot blandningar av olivolja och andra oljor baserade på fetter och den obligatoriska angivelsen av oljans ursprung, som fastställs på grundval av trädets ursprungsort och platsen där oliverna skördats, är också viktigt för att upprätthålla balansen på marknaden och säkra insyn. |
| Ändring 3 |
| Skäl 6A (nytt) |
| | (6a) För att garantera konsumentskyddet och insynen på marknaden bör det vara förbjudet att använda begreppet ”olivolja” eller andra beteckningar eller bilder som frammanar denna produkt, oliver eller beståndsdelar av dessa på den märkning eller konsumentinformation som förekommer på samtliga fetter, inbegripet bredbara fetter som innehåller andra fetter än de som är framtagna ur oliver. |
| Ändring 4 |
| Skäl 9 |
| (9) Stödsystemet för privata lagringsavtal borde vara ett effektivt instrument för att reglera utbudet av olivolja genom att det fungerar som en skyddsnätsmekanism vid allvarliga störningar av marknaden. | (9)
  Det automatiska
  stödsystemet för privata lagringsavtal borde vara ett effektivt instrument för att reglera utbudet av olivolja genom att det fungerar som en skyddsnätsmekanism vid allvarliga störningar av marknaden. |
| Ändring 5 |
| Skäl 9A (nytt) |
| | (9a) Stödet till sådan olivolja som används i tillverkningen av vissa konserver utgör ett effektivt instrument för att reglera marknaden för olivolja, och fungerar som ett komplement till mekanismen för privat lagring. Det beviljas för att främja saluföringen av olivolja i konservindustrin. |
| Ändring 6 |
| Skäl 10 |
| (10)
  Aktörerna
  inom sektorn för olivolja och bordsoliver bidrar till att förbättra och garantera kvaliteten på produkterna i fråga och bidrar därmed även till att utveckla konsumenternas intressen och upprätthålla en balans på marknaden. Kommissionen bör stödja och organisera detta genom att upprätta en gemenskapsordning. | (10)
  Producenterna
  inom sektorn för olivolja och bordsoliver bidrar till att förbättra och garantera kvaliteten på produkterna i fråga och bidrar därmed även till att utveckla konsumenternas intressen och upprätthålla en balans på marknaden. Kommissionen bör stödja och organisera detta genom att upprätta en gemenskapsordning. |
| Ändring 7 |
| Skäl 11 |
| (11) Gemenskapsfinansiering, som utgörs av den procentandel av direktstödet som medlemsstaterna har rätt att hålla inne i enlighet med artikel 143i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003,
  behövs för att
  uppmuntra godkända
  aktörers organisationer
  att upprätta arbetsprogram som syftar till att förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver. Gemenskapsstöd bör fördelas i enlighet med de prioriteringar som görs för de åtgärder som vidtas inom arbetsprogrammen i fråga. | (11) Gemenskapsfinansiering, som utgörs av den procentandel av direktstödet som medlemsstaterna har rätt att hålla inne i enlighet med artikel 143i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003,
  bör
  uppmuntra godkända
  producentorganisationer
  att upprätta arbetsprogram som syftar till att förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver
  samt för att främja dessa produkter och stabilisera marknaden
  . Gemenskapsstöd bör fördelas i enlighet med de prioriteringar som görs för de åtgärder som vidtas inom arbetsprogrammen i fråga. |
| Ändring 8 |
| Skäl 11A (nytt) |
| | (11a) Kontrollen av beviljandet av stöd, överensstämmelsen mellan angivelserna på etiketten och innehållet i flaskan, importkontrollen, bekämpningen av bedrägerier och förfalskningar samt övrig kontrollverksamhet bör även i fortsättningen falla under medlemsstaternas förvaltningars behörighet, i samarbete med gemenskapens institutioner. |
| Ändring 9 |
| Skäl 14 |
| (14) Tullarna för jordbruksprodukter enligt Världshandelsorganisationens (WTO) avtal fastställs till största delen i Gemensamma tulltaxan.
  Kommissionen bör dock ha möjlighet att upphäva dessa tullar, delvis eller helt och hållet, för att säkerställa ett adekvat utbud på den inre marknaden för olivolja. | (14) Tullarna för jordbruksprodukter enligt Världshandelsorganisationens (WTO) avtal fastställs till största delen i Gemensamma tulltaxan. |
| Ändring 10 |
| Skäl 15 |
| (15) För att systemet skall fungera tillfredsställande bör det finnas möjlighet att reglera användningen av systemen för aktiv och passiv förädling eller, om marknadsläget så kräver, på ett harmoniserat sätt förbjuda dem. | utgår |
| Ändring 11 |
| Skäl 19 |
| (19) De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning skall antas enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. | utgår |
| Ändring 12 |
| Skäl 20 |
| (20) Med tanke på att praktiska och specifika problem måste lösas bör kommissionen ha befogenhet att vidta nödvändiga åtgärder i akuta fall. | utgår |
| Ändring 13 |
| Artikel 2 |
| Regleringsåret för de produkter som anges i artikel 1 skall börja den
  1 juli
  och sluta den
  30 juni
  följande år.
  Regleringsåret 2004/2005 skall dock inledas den 1 november 2004. | Regleringsåret för de produkter som anges i artikel 1 skall börja den
  1 november
  och sluta den
  31 oktober
  följande år. |
| Ändring 14 |
| Artikel 4A (ny) |
| | Artikel 4a




  Det skall vara förbjudet att framställa och saluföra blandningar av fetter och olivolja. |
| Ändring 15 |
| Artikel 4B (ny) |
| | Artikel 4b




  Det skall vara förbjudet att använda begreppet ”olivolja” eller andra beteckningar eller bilder som frammanar denna produkt, oliver eller eller beståndsdelar av dessa på märkningen eller konsumentinformationen avseende produkter framställda ur en blandning av vegetabiliska fetter, inbegripet bredbara fetter som innehåller andra fetter än de som är framtagna ur oliver. |
| Ändring 16 |
| Artikel 5, punkt 1, stycke 2A (nytt) |
| | Ursprunget för jungfruoljor och extrajungfruoljor skall anges på etiketten. Ursprunget skall fastställas på grundval av det land där de oliver som användes vid pressningen skördats. |
| Ändring 17 |
| Avsnitt 2, rubrik |
| Störningar på marknaden | Marknadsåtgärder |
| Ändring 18 |
| Artikel 6, punkt 1, stycke 1 |
| 1. Vid allvarliga störningar på marknaden i vissa regioner av gemenskapen får
  det, för att reglera marknaden, i enlighet med förfarandet i artikel 18.2, beslutas att
  organ som erbjuder tillräckliga garantier och som är godkända av medlemsstaterna
  ges
  tillstånd att ingå lagringsavtal för den olivolja som de saluför. | 1. Vid allvarliga störningar på marknaden i vissa regioner av gemenskapen får
  de
  organ som erbjuder tillräckliga garantier och som är godkända av medlemsstaterna
  besluta att bevilja
  tillstånd att ingå lagringsavtal för den olivolja som de saluför. |
| Ändring 19 |
| Artikel 6, punkt 1, stycke 2 |
| De åtgärder som avses i första stycket
  får bl.a.
  tillämpas när det genomsnittliga priset på marknaden under en representativ period är lägre än






  — | 1 779 euro/ton
  för extra jungfruolja eller, |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 4

(4) Det är nödvändigt att anpassa regleringsåret till produktionscykeln för alla olivsorter och för att förenkla harmoniseringen bör detta sammanfalla med regleringsåret för övriga jordbruksprodukter.

utgår

Ändring 2

Skäl 5A (nytt)

(5a) Förbudet mot blandningar av olivolja och andra oljor baserade på fetter och den obligatoriska angivelsen av oljans ursprung, som fastställs på grundval av trädets ursprungsort och platsen där oliverna skördats, är också viktigt för att upprätthålla balansen på marknaden och säkra insyn.

Ändring 3

Skäl 6A (nytt)

(6a) För att garantera konsumentskyddet och insynen på marknaden bör det vara förbjudet att använda begreppet ”olivolja” eller andra beteckningar eller bilder som frammanar denna produkt, oliver eller beståndsdelar av dessa på den märkning eller konsumentinformation som förekommer på samtliga fetter, inbegripet bredbara fetter som innehåller andra fetter än de som är framtagna ur oliver.

Ändring 4

Skäl 9

(9) Stödsystemet för privata lagringsavtal borde vara ett effektivt instrument för att reglera utbudet av olivolja genom att det fungerar som en skyddsnätsmekanism vid allvarliga störningar av marknaden.

(9)
  Det automatiska
  stödsystemet för privata lagringsavtal borde vara ett effektivt instrument för att reglera utbudet av olivolja genom att det fungerar som en skyddsnätsmekanism vid allvarliga störningar av marknaden.

Ändring 5

Skäl 9A (nytt)

(9a) Stödet till sådan olivolja som används i tillverkningen av vissa konserver utgör ett effektivt instrument för att reglera marknaden för olivolja, och fungerar som ett komplement till mekanismen för privat lagring. Det beviljas för att främja saluföringen av olivolja i konservindustrin.

Ändring 6

Skäl 10

(10)
  Aktörerna
  inom sektorn för olivolja och bordsoliver bidrar till att förbättra och garantera kvaliteten på produkterna i fråga och bidrar därmed även till att utveckla konsumenternas intressen och upprätthålla en balans på marknaden. Kommissionen bör stödja och organisera detta genom att upprätta en gemenskapsordning.

(10)
  Producenterna
  inom sektorn för olivolja och bordsoliver bidrar till att förbättra och garantera kvaliteten på produkterna i fråga och bidrar därmed även till att utveckla konsumenternas intressen och upprätthålla en balans på marknaden. Kommissionen bör stödja och organisera detta genom att upprätta en gemenskapsordning.

Ändring 7

Skäl 11

(11) Gemenskapsfinansiering, som utgörs av den procentandel av direktstödet som medlemsstaterna har rätt att hålla inne i enlighet med artikel 143i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003,
  behövs för att
  uppmuntra godkända
  aktörers organisationer
  att upprätta arbetsprogram som syftar till att förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver. Gemenskapsstöd bör fördelas i enlighet med de prioriteringar som görs för de åtgärder som vidtas inom arbetsprogrammen i fråga.

(11) Gemenskapsfinansiering, som utgörs av den procentandel av direktstödet som medlemsstaterna har rätt att hålla inne i enlighet med artikel 143i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003,
  bör
  uppmuntra godkända
  producentorganisationer
  att upprätta arbetsprogram som syftar till att förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver
  samt för att främja dessa produkter och stabilisera marknaden
  . Gemenskapsstöd bör fördelas i enlighet med de prioriteringar som görs för de åtgärder som vidtas inom arbetsprogrammen i fråga.

Ändring 8

Skäl 11A (nytt)

(11a) Kontrollen av beviljandet av stöd, överensstämmelsen mellan angivelserna på etiketten och innehållet i flaskan, importkontrollen, bekämpningen av bedrägerier och förfalskningar samt övrig kontrollverksamhet bör även i fortsättningen falla under medlemsstaternas förvaltningars behörighet, i samarbete med gemenskapens institutioner.

Ändring 9

Skäl 14

(14) Tullarna för jordbruksprodukter enligt Världshandelsorganisationens (WTO) avtal fastställs till största delen i Gemensamma tulltaxan.
  Kommissionen bör dock ha möjlighet att upphäva dessa tullar, delvis eller helt och hållet, för att säkerställa ett adekvat utbud på den inre marknaden för olivolja.

(14) Tullarna för jordbruksprodukter enligt Världshandelsorganisationens (WTO) avtal fastställs till största delen i Gemensamma tulltaxan.

Ändring 10

Skäl 15

(15) För att systemet skall fungera tillfredsställande bör det finnas möjlighet att reglera användningen av systemen för aktiv och passiv förädling eller, om marknadsläget så kräver, på ett harmoniserat sätt förbjuda dem.

utgår

Ändring 11

Skäl 19

(19) De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning skall antas enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.

utgår

Ändring 12

Skäl 20

(20) Med tanke på att praktiska och specifika problem måste lösas bör kommissionen ha befogenhet att vidta nödvändiga åtgärder i akuta fall.

utgår

Ändring 13

Artikel 2

Regleringsåret för de produkter som anges i artikel 1 skall börja den
  1 juli
  och sluta den
  30 juni
  följande år.
  Regleringsåret 2004/2005 skall dock inledas den 1 november 2004.

Regleringsåret för de produkter som anges i artikel 1 skall börja den
  1 november
  och sluta den
  31 oktober
  följande år.

Ändring 14

Artikel 4A (ny)

Artikel 4a

Det skall vara förbjudet att framställa och saluföra blandningar av fetter och olivolja.

Ändring 15

Artikel 4B (ny)

Artikel 4b

Det skall vara förbjudet att använda begreppet ”olivolja” eller andra beteckningar eller bilder som frammanar denna produkt, oliver eller eller beståndsdelar av dessa på märkningen eller konsumentinformationen avseende produkter framställda ur en blandning av vegetabiliska fetter, inbegripet bredbara fetter som innehåller andra fetter än de som är framtagna ur oliver.

Ändring 16

Artikel 5, punkt 1, stycke 2A (nytt)

Ursprunget för jungfruoljor och extrajungfruoljor skall anges på etiketten. Ursprunget skall fastställas på grundval av det land där de oliver som användes vid pressningen skördats.

Ändring 17

Avsnitt 2, rubrik

Störningar på marknaden

Marknadsåtgärder

Ändring 18

Artikel 6, punkt 1, stycke 1

1. Vid allvarliga störningar på marknaden i vissa regioner av gemenskapen får
  det, för att reglera marknaden, i enlighet med förfarandet i artikel 18.2, beslutas att
  organ som erbjuder tillräckliga garantier och som är godkända av medlemsstaterna
  ges
  tillstånd att ingå lagringsavtal för den olivolja som de saluför.

1. Vid allvarliga störningar på marknaden i vissa regioner av gemenskapen får
  de
  organ som erbjuder tillräckliga garantier och som är godkända av medlemsstaterna
  besluta att bevilja
  tillstånd att ingå lagringsavtal för den olivolja som de saluför.

Ändring 19

Artikel 6, punkt 1, stycke 2

De åtgärder som avses i första stycket
  får bl.a.
  tillämpas när det genomsnittliga priset på marknaden under en representativ period är lägre än

—

1 779 euro/ton
  för extra jungfruolja eller,

| — | 1 710 euro/ton
  för jungfruolja eller, |
| --- | --- |

—

1 710 euro/ton
  för jungfruolja eller,

| — | 1 487 euro/ton
  för bomolja vars innehåll av fria fettsyror är 3 grader. Detta belopp skall minskas med 36,70 euro/ton för varje extra surhetsgrad. |
| --- | --- |

—

1 487 euro/ton
  för bomolja vars innehåll av fria fettsyror är 3 grader. Detta belopp skall minskas med 36,70 euro/ton för varje extra surhetsgrad.

De åtgärder som avses i första stycket
  skall
  tillämpas när det genomsnittliga priset på marknaden under en representativ period är lägre än

| — | 2 000 euro/ton
  för extra jungfruolja eller, |
| --- | --- |

—

2 000 euro/ton
  för extra jungfruolja eller,

| — | 1 931 euro/ton
  för jungfruolja eller, |
| --- | --- |

—

1 931 euro/ton
  för jungfruolja eller,

| — | 1 744,70 euro/ton
  för bomolja vars innehåll av fria fettsyror är 3 grader. Detta belopp skall minskas med 36,70 euro/ton för varje extra surhetsgrad. |
| --- | --- |

—

1 744,70 euro/ton
  för bomolja vars innehåll av fria fettsyror är 3 grader. Detta belopp skall minskas med 36,70 euro/ton för varje extra surhetsgrad.

Ändring 20

Artikel 6, punkt 2

2. Stöd genom anbud
  får
  beviljas för genomförandet av de avtal som avses i punkt 1.

2. Stöd genom anbud
  skall
  beviljas för genomförandet av de avtal som avses i punkt 1.

Ändring 21

Artikel 6A (ny)

Artikel 6a

1. Olivolja som används i tillverkningen av fiskkonserver med KN-nummer 1604, med undantag för undernummer 1604 30, skal- och blötdjurskonserver med KN-nummer 1605 och grönsakskonserver med KN-nummer 2001, 2002, 2003, 2004 och 2005 skall beviljas produktionsstöd.

2. Stödbeloppet skall faställas utifrån skillnaden mellan rådande priser på världsmarknaden och gemenskapsmarknaden. I detta syfte skall följande tas i beaktande:

| — | importavgiften för olivolja med undernummer KN 1509 90 00 under en referensperiod, |
| --- | --- |

—

importavgiften för olivolja med undernummer KN 1509 90 00 under en referensperiod,

| — | faktorer som antagits i samband med fastställandet av exportstödet för olivolja med undernummer KN 1509 90 00 under en referensperiod. |
| --- | --- |

—

faktorer som antagits i samband med fastställandet av exportstödet för olivolja med undernummer KN 1509 90 00 under en referensperiod.

3. Det stöd som tidigare fastställts skall bibehållas om skillnaden mellan detta stöd och det nya stödet inte överstiger ett visst fastställt belopp.

4. Rätten att erhålla stöd förvärvas så snart olivoljan används vid tillverkningen av konserver. Medlemsstaterna skall med hjälp av ett kontrollsystem garantera att stöd beviljas endast för olivolja som används i tillverkningen av sådana konserver som anges i punkt 1.

5. Kommissionen skall fastställa produktionsstödet varannan månad.

6. Föreskrifterna för genomförande av denna artikel, i synnerhet de för det kontrollsystem som anges i punkt 4, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 18.

Ändring 22

Artikel 7, punkt 1

1.
  I denna förordning
  avses
  med aktörernas organisationer
  godkända producentorganisationer, godkända branschorganisationer
  eller godkända organisationer för andra aktörer inom olivoljesektorn eller deras sammanslutningar
  .

1.
  Med producentorganisationer och deras sammanslutningar
  avses godkända producentorganisationer
  och
  godkända branschorganisationer.

Ändring 23

Artikel 8, punkt 1, LED A

| a) | Uppföljning och administrativ förvaltning av sektorn och marknaden för olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

a)

Uppföljning och administrativ förvaltning av sektorn och marknaden för olivolja och bordsoliver.

| a) | Vidtagande av lämpliga åtgärder för att stabilisera den inre marknaden samt
  uppföljning och administrativ förvaltning av sektorn och marknaden för olivolja och bordsoliver,
  med hänsyn tagen till inverkan från variationerna i produktionsnivåer och det tillgängliga utbudet på världsmarknaden
  . |
| --- | --- |

a)

Vidtagande av lämpliga åtgärder för att stabilisera den inre marknaden samt
  uppföljning och administrativ förvaltning av sektorn och marknaden för olivolja och bordsoliver,
  med hänsyn tagen till inverkan från variationerna i produktionsnivåer och det tillgängliga utbudet på världsmarknaden
  .

Ändring 24

Artikel 8, punkt 1, LED D

| d) | Spårbarhetssystem, certifiering och upprätthållande av kvaliteten på olivolja och bordsoliver,
  särskilt kontroll av kvaliteten på olivolja som säljs till slutkonsumenter, under ledning av nationella förvaltningar
  , |
| --- | --- |

d)

Spårbarhetssystem, certifiering och upprätthållande av kvaliteten på olivolja och bordsoliver,
  särskilt kontroll av kvaliteten på olivolja som säljs till slutkonsumenter, under ledning av nationella förvaltningar
  ,

| d) | Spårbarhetssystem, certifiering och upprätthållande av kvaliteten på olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

d)

Spårbarhetssystem, certifiering och upprätthållande av kvaliteten på olivolja och bordsoliver,

Ändring 25

Artikel 8, punkt 1, LED EA (nytt)

| ea) | operativa program för omstrukturering av olivodlingar. |
| --- | --- |

ea)

Ändring 26

Artikel 8, punkt 1, LED EB (nytt)

| eb) | Genomförande av säljfrämjande åtgärder för olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

eb)

Ändring 27

Artikel 8, punkt 2, stycke 1, strecksats 3

| — | 75 %
  för arbetsprogram som genomförs i minst tre ickeproducerande medlemsstater eller tredjeländer av godkända aktörsorganisationer från minst två producerande medlemsstater i de områden som anges i 1 d och 1 e
  och 50 % för annan verksamhet i dessa områden
  . |
| --- | --- |

—

75 %
  för arbetsprogram som genomförs i minst tre ickeproducerande medlemsstater eller tredjeländer av godkända aktörsorganisationer från minst två producerande medlemsstater i de områden som anges i 1 d och 1 e
  och 50 % för annan verksamhet i dessa områden
  .

| — | 100 %
  för arbetsprogram som genomförs i minst tre ickeproducerande medlemsstater eller tredjeländer av godkända aktörsorganisationer från minst två producerande medlemsstater i de områden som anges i 1 d och 1 e. |
| --- | --- |

—

100 %
  för arbetsprogram som genomförs i minst tre ickeproducerande medlemsstater eller tredjeländer av godkända aktörsorganisationer från minst två producerande medlemsstater i de områden som anges i 1 d och 1 e.

Ändring 28

Artikel 8, punkt 2, stycke 1, strecksats 3A (ny)

50 % när det gäller verksamhet som anges i punkt 1 led ea.

Ändring 44

Avsnitt 3A, artikel 9A (ny)

AVSNITT 3a

KONTROLLER

Artikel 9a

Den administrativa kontrollen av beviljandet av stöd till olivodlare, marknadsövervakningen, kontrollen av förbudet mot blandningar, bedrägeribekämpningen och kontrollen av överensstämmelsen mellan märkning och innehåll skall även i fortsättningen falla på de nationella kontrollorgan som för närvarande är aktiva i olivsektorn, i nära samarbete med varandra och med gemenskapens behöriga myndigheter.

Dessa kontrollorgan får emellertid på begäran av kommissionen och/eller medlemsstatens förvaltningar utföra uppdrag och/eller bedriva kompletterande verksamhet inom jordbruksoch livsmedelsområdet, inklusive i andra sektorer än olivoljesektorn. Kommissionen skall inte delta i finansieringen av de utgifter som kontrollorganen har för att utföra dessa kompletterande uppdrag och/eller verksamheter, med undantag för sådana uppdrag som genomförts på begäran av kommissionen.

De nationella kontrollorganen skall även kontrollera de arbetsprogram som utarbetas av producentorganisationerna i olivsektorn.

Ändring 30

Artikel 11, punkt 2

2. Om marknadspriset för olivolja i gemenskapen skulle överstiga 1,6 gånger det genomsnittliga pris som föreskrivs i artikel 6.1 andra stycket, under en period av minst tre månader, får det, i enlighet med förfarandet i artikel 18.2, genom undantag från punkt 1 och för att säkerställa att gemenskapsmarknaden får adekvat tillgång till olivolja genom import från icke-medlemsstater, beslutas att

| — | helt eller delvis upphäva tillämpningen av tullsatserna i Gemensamma tulltaxan för olivolja och fastställa närmare bestämmelser för detta upphävande, |
| --- | --- |

—

helt eller delvis upphäva tillämpningen av tullsatserna i Gemensamma tulltaxan för olivolja och fastställa närmare bestämmelser för detta upphävande,

| — | öppna en importkvot för olivolja med nedsättning av tullsatserna i Gemensamma tulltaxan och fastställa förfarandet för förvaltningen av denna kvot. |
| --- | --- |

—

öppna en importkvot för olivolja med nedsättning av tullsatserna i Gemensamma tulltaxan och fastställa förfarandet för förvaltningen av denna kvot.

Dessa åtgärder skall tillämpas under en period som inte är längre än absolut nödvändigt och som under alla omständigheter inte får fortsätta efter utgången av det berörda regleringsåret.

utgår

Ändring 31

Artikel 13

Artikel 13

I den mån som krävs för att den gemensamma organisationen av marknaderna för olivolja och bordsoliver skall fungera korrekt får tillämpning av aktiv förädling när det gäller produkterna i artikel 1 a och 1 b, helt eller delvis förbjudas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2.

utgår

Ändring 32

Artikel 19

Artikel 19

De nödvändiga och motiverade åtgärder som behövs för att i brådskande fall lösa praktiska och specifika problem skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 18.

Sådana åtgärder får avvika från vissa delar av den här förordningen, men endast i den utsträckning och under den period som det är absolut nödvändigt.

utgår

Ändring 33 och 43

Artikel 21

1. Förordningarna (EEG) nr 136/66, (EEG) nr 154/75, (EEG) nr 2754/78, (EEG) nr 3519/83, (EEG) nr 2261/84,
  (EEG) nr 2262/84,
  (EEG) nr 3067/85, (EEG) nr 1332/92, (EEG) nr 2159/92, (EEG) nr 3815/92, (EG) nr 1255/96, (EG) nr 1414/97, (EG) nr 1638/98 och (EG) nr 1873/2002 skall upphöra att gälla.

1. Förordningarna (EEG) nr 136/66, (EEG) nr 154/75, (EEG) nr 2754/78, (EEG) nr 3519/83, (EEG) nr 2261/84, (EEG) nr 3067/85, (EEG) nr 1332/92, (EEG) nr 2159/92, (EEG) nr 3815/92, (EG) nr 1255/96, (EG) nr 1414/97, (EG) nr 1638/98 och (EG) nr 1873/2002 skall upphöra att gälla.

De bestämmelser som krävs för administration och kontroll av produktionsstöd skall
  dock fortfarande tillämpas
  på produktionsstöd avseende alla regleringsår t.o.m. regleringsåret 2003/04
  .

Vid behov skall de
  dock fortfarande tillämpas
  under den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003
  .

2.
  Övergångsbestämmelser får fastställas enligt förfarandet i artikel 18.2
  .

2.
  Förordning 136/66/EEG skall ändras på följande sätt:

| a) | I artikel 4.2 skall frasen ”För regleringsåren 1998/99 till 2003/04” ersättas med ”Till utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”. |
| --- | --- |

a)

I artikel 4.2 skall frasen ”För regleringsåren 1998/99 till 2003/04” ersättas med ”Till utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”.

| b) | I artikel 5.2 skall frasen ”För regleringsåren 1998/99 till 2003/04” ersättas med ”Till utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”. |
| --- | --- |

b)

I artikel 5.2 skall frasen ”För regleringsåren 1998/99 till 2003/04” ersättas med ”Till utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”.

| c) | I artikel 5.9 andra stycket skall frasen ”För regleringsåren 1998/99 till 2003/04” ersättas med ”Till utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”. |
| --- | --- |

c)

I artikel 5.9 andra stycket skall frasen ”För regleringsåren 1998/99 till 2003/04” ersättas med ”Till utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”.

| d) | I artikel 20.1d skall frasen andra stycket ”För regleringsåren 1998/99 till 2003/04” ersättas med ”Till utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”. |
| --- | --- |

d)

I artikel 20.1d skall frasen andra stycket ”För regleringsåren 1998/99 till 2003/04” ersättas med ”Till utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”.

Ändring 34

Artikel 22A (ny)

Artikel 22a

Förordning (EG) nr 1638/98 skall ändras på följande sätt:

1. Artikel 2:

| a) | I artikel 2.1 skall frasen ”regleringsåren 1998/99-2003/04” ersättas med ”regleringsåren 1998/99 och följande regleringsår”. |
| --- | --- |

a)

I artikel 2.1 skall frasen ”regleringsåren 1998/99-2003/04” ersättas med ”regleringsåren 1998/99 och följande regleringsår”.

| b) | I artikel 2 andra stycket skall frasen ”regleringsåren 1998/99-2003/04” ersättas med ”regleringsåren 1998/99 och följande regleringsår”. |
| --- | --- |

b)

I artikel 2 andra stycket skall frasen ”regleringsåren 1998/99-2003/04” ersättas med ”regleringsåren 1998/99 och följande regleringsår”.

| c) | I artikel 2.4 skall frasen ”regleringsåren 1998/99-2003/04” ersättas med ”regleringsåren 1998/99 och följande regleringsår”. |
| --- | --- |

c)

I artikel 2.4 skall frasen ”regleringsåren 1998/99-2003/04” ersättas med ”regleringsåren 1998/99 och följande regleringsår”.

2. I artikel 3.2 skall frasen ”för att från och med den 1 november 2004 ersätta den som inrättades genom förordning nr 136/66/EEG” strykas.

3. I artikel 5 första stycket skall frasen ”från och med den 1 november 2004” ersättas med ”vid utgången av den övergångsperiod som fastställs i artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1782/2003”.

Ändring 35

Artikel 22B (ny)

Artikel 22b

Förordning (EEG) nr 2262/84 skall ändras på följande sätt:

I artikel 1.5 näst sista strecksatsen skall frasen ”under sex år från regleringsåret 1999/00” ersättas med frasen ”till utgången av regleringsåret 2006/07”.

Ändring 36

Artikel 23, stycke 2

Den skall tillämpas från och med
  regleringsåret 2004/05
  .

Den skall tillämpas från och med
  regleringsåret 2006/07
  .

Ändring 37

Bilaga I, punkt 1, stycke 1

Olja som utvunnits ur oliver uteslutande genom mekaniska eller andra fysiska processer under förhållanden som innebär att oljan inte har förändrats och inte har genomgått någon annan behandling än tvättning, dekantering, centrifugering och filtrering, med uteslutande av olja som utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller hjälpmedel med kemisk eller biokemisk verkan eller genom omestring, eller blandningar med andra oljor.

Olja som utvunnits ur oliver uteslutande genom mekaniska eller andra fysiska processer under förhållanden som innebär att oljan inte har förändrats och inte har genomgått någon annan behandling än tvättning, dekantering, centrifugering och filtrering, med uteslutande av olja som utvunnits med hjälp av lösningsmedel eller hjälpmedel med kemisk eller biokemisk verkan
  (med undantag för sådan enzymaktivitet som naturligt finns i oliver)
  eller genom omestring, eller blandningar med andra oljor.

Ändring 38

Bilaga I, punkt 2, Rubrik

RAFFINERAD
  OLIVOLJA

REKTIFIERAD
  OLIVOLJA

Ändring 39

Bilaga I, punkt 3, Rubrik

OLIVOLJA — SAMMANSATT AV
  RAFFINERAD
  OLIVOLJA OCH JUNGFRUOLJA

OLIVOLJA — SAMMANSATT AV
  REKTIFIERAD
  OLIVOLJA OCH JUNGFRUOLJA

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0166

Antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna

Europaparlamentets beslut om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artiklarna 168 och 170 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 168 och 170 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av de mål som fastställs för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i Fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de mål som fastställs för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i Fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av associerings- och samarbetsavtalen och de andra avtal som unionen ingått med tredje land, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associerings- och samarbetsavtalen och de andra avtal som unionen ingått med tredje land,

| — | med beaktande av AVS-EU:s partnerskapsavtal, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och trädde i kraft den 1 april 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-EU:s partnerskapsavtal, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och trädde i kraft den 1 april 2003,

| — | med beaktande av förklaringen om WTO som antogs av den parlamentariska konferensen i Cancún den 12 september 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om WTO som antogs av den parlamentariska konferensen i Cancún den 12 september 2003,

| — | med beaktande av rekommendationen från det parlamentariska forumet för EU-Medelhavsområdet om inrättande av en parlamentarisk församling för EU-Medelhavsområdet, som antogs i Neapel den 2 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från det parlamentariska forumet för EU-Medelhavsområdet om inrättande av en parlamentarisk församling för EU-Medelhavsområdet, som antogs i Neapel den 2 december 2003,

| — | med beaktande av sin vilja att stärka den parlamentariska demokratin genom en kontinuerlig interparlamentarisk dialog. |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin vilja att stärka den parlamentariska demokratin genom en kontinuerlig interparlamentarisk dialog.

| 1. | Europaparlamentet fastställer att antalet delegationer och deras regionala fördelning skall vara följande:









  a) | Europa, Västra Balkan och Medelhavsområdet


  Delegationerna till






  — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Rumänien |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet fastställer att antalet delegationer och deras regionala fördelning skall vara följande:

a)

Europa, Västra Balkan och Medelhavsområdet

Delegationerna till

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Rumänien

| — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Bulgarien |
| --- | --- |

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Bulgarien

| — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Kroatien |
| --- | --- |

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Kroatien

| — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
| --- | --- |

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Turkiet |
| --- | --- |

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Turkiet

Delegationen för förbindelserna med Schweiz, Island och Norge samt till det Europeiska ekonomiska områdets (EEA) gemensamma parlamentarikerkommitté

Delegationen för förbindelserna med Albanien, Bosnien-Hercegovina samt Serbien och Montenegro (medräknat Kosovo)

| b) | Oberoende staters samvälde och Mongoliet


  Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland
  Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ukraina
  Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Moldavien
  Delegationen för förbindelserna med Vitryssland
  Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EUUzbekistan samt förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet |
| --- | --- |

b)

Oberoende staters samvälde och Mongoliet

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ukraina

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Moldavien

Delegationen för förbindelserna med Vitryssland

Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EUUzbekistan samt förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet

| c) | Sydkaukasien


  Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Armenien, EU-Azerbajdzjan och EU-Georgien |
| --- | --- |

c)

Sydkaukasien

Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Armenien, EU-Azerbajdzjan och EU-Georgien

| d) | Maghrebländerna, Mashrekländerna, Israel, Palestina, Iran och Gulfstaterna(inklusive Jemen)


  Delegationerna för förbindelserna med






  — | Israel |
| --- | --- | --- |

d)

Maghrebländerna, Mashrekländerna, Israel, Palestina, Iran och Gulfstaterna(inklusive Jemen)

Delegationerna för förbindelserna med

—

Israel

| — | palestinska lagstiftande rådet |
| --- | --- |

—

palestinska lagstiftande rådet

| — | Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen (medräknat Libyen) |
| --- | --- |

—

Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen (medräknat Libyen)

| — | Mashrekländerna |
| --- | --- |

—

Mashrekländerna

| — | Gulfstaterna (inklusive Jemen) |
| --- | --- |

—

Gulfstaterna (inklusive Jemen)

| — | Iran (1), |
| --- | --- |

—

Iran (1),

| e) | Nord- och Sydamerika


  Delegationerna för förbindelserna med






  — | Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

e)

Nord- och Sydamerika

Delegationerna för förbindelserna med

—

Förenta staterna

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Länderna i Centralamerika |
| --- | --- |

—

Länderna i Centralamerika

Delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Mexiko

Delegationerna för förbindelserna med

| — | länderna i Andinska gemenskapen |
| --- | --- |

—

länderna i Andinska gemenskapen

| — | Mercosur |
| --- | --- |

—

Mercosur

Delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Chile

| f) | Asien

   (2)

  /Stillahavsområdet


  Delegationerna för förbindelserna med






  — | Japan |
| --- | --- | --- |

f)

Asien

   (2)

  /Stillahavsområdet

Delegationerna för förbindelserna med

—

Japan

| — | Kina |
| --- | --- |

—

Kina

| — | länderna i Sydasien och Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete (SAARC) |
| --- | --- |

—

länderna i Sydasien och Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete (SAARC)

| — | länderna i Sydostasien och ASEAN |
| --- | --- |

—

länderna i Sydostasien och ASEAN

| — | Koreahalvön |
| --- | --- |

—

Koreahalvön

| — | Australien och Nya Zeeland |
| --- | --- |

—

Australien och Nya Zeeland

| g) | Afrika


  Delegationen för förbindelserna med Sydafrika |
| --- | --- |

g)

Afrika

Delegationen för förbindelserna med Sydafrika

| h) | Internationella parlamentariska organisationer


  Delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen
  Delegationen till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet
  Delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling (3); |
| --- | --- |

h)

Internationella parlamentariska organisationer

Delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen

Delegationen till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet

Delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling (3);

| 2. | Europaparlamentet beslutar att presidierna för delegationer i samma regionala grupp skall hålla gemensamma sammanträden i egenskap av samordningsorgan, för att politiska frågor och problem som berör en region som helhet skall kunna behandlas på ett enhetligt och nationsövergripande sätt. Parlamentet beslutar dessutom att presidiet för delegationen för förbindelserna med Sydafrika skall hålla gemensamma sammanträden med presidiet för delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen när frågor av gemensamt intresse behandlas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att presidierna för delegationer i samma regionala grupp skall hålla gemensamma sammanträden i egenskap av samordningsorgan, för att politiska frågor och problem som berör en region som helhet skall kunna behandlas på ett enhetligt och nationsövergripande sätt. Parlamentet beslutar dessutom att presidiet för delegationen för förbindelserna med Sydafrika skall hålla gemensamma sammanträden med presidiet för delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen när frågor av gemensamt intresse behandlas.

| 3. | Europaparlamentet noterar målen i Barcelonaförklaringen och i beslutet om att inrätta en parlamentarisk församling för EU-Medelhavsområdet, som antogs i Neapel den 2 december 2003. Parlamentet beslutar att medlemmar av delegationer och gemensamma parlamentarikerkommittéer som avser Medelhavsområdet skall hålla gemensamma sammanträden med parlamentets delegation till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet. Parlamentet beslutar att de politiska grupperna, då medlemmar föreslås till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet, skall ta hänsyn till sammansättningen inom presidierna för delegationerna för förbindelserna med Maghrebländerna, Mashrekländerna, Turkiet, Israel, palestinska lagstiftande rådet, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Albanien, Bosnien-Hercegovina samt Serbien och Montenegro. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar målen i Barcelonaförklaringen och i beslutet om att inrätta en parlamentarisk församling för EU-Medelhavsområdet, som antogs i Neapel den 2 december 2003. Parlamentet beslutar att medlemmar av delegationer och gemensamma parlamentarikerkommittéer som avser Medelhavsområdet skall hålla gemensamma sammanträden med parlamentets delegation till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet. Parlamentet beslutar att de politiska grupperna, då medlemmar föreslås till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet, skall ta hänsyn till sammansättningen inom presidierna för delegationerna för förbindelserna med Maghrebländerna, Mashrekländerna, Turkiet, Israel, palestinska lagstiftande rådet, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Albanien, Bosnien-Hercegovina samt Serbien och Montenegro.

| 4. | Europaparlamentet beslutar att frågor om WTO:s parlamentariska dimension skall åligga utskottet för internationell handel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beslutar att frågor om WTO:s parlamentariska dimension skall åligga utskottet för internationell handel.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att delegationsordförandekonferensen bör utarbeta ett förslag till årlig tidsplan som godkänns av talmanskonferensen efter samråd med utskottet för utrikesfrågor och utvecklingsutskottet, men att talmanskonferensen ändå kan besluta att ytterligare sammanträden måste hållas i samband med politiska händelser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beslutar att delegationsordförandekonferensen bör utarbeta ett förslag till årlig tidsplan som godkänns av talmanskonferensen efter samråd med utskottet för utrikesfrågor och utvecklingsutskottet, men att talmanskonferensen ändå kan besluta att ytterligare sammanträden måste hållas i samband med politiska händelser.

| 6. | Europaparlamentet beslutar att de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna i samtliga typer av delegationer skall utse ett antal ständiga suppleanter, vars antal inte får överskrida det antal ordinarie ledamöter som de representerar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beslutar att de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna i samtliga typer av delegationer skall utse ett antal ständiga suppleanter, vars antal inte får överskrida det antal ordinarie ledamöter som de representerar.

| 7. | Europaparlamentet beslutar att utöka samarbetet och samrådet med de utskott som berörs av delegationernas arbete genom att anordna gemensamma sammanträden på parlamentets sedvanliga arbetsorter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beslutar att utöka samarbetet och samrådet med de utskott som berörs av delegationernas arbete genom att anordna gemensamma sammanträden på parlamentets sedvanliga arbetsorter.

| 8. | Europaparlamentet kommer att sträva efter att en eller två föredragande från utskotten i praktiken skall delta i delegationernas, de parlamentariska samarbetskommittéernas och de gemensamma parlamentarikerkommittéernas arbete. Parlamentet beslutar att talmannen på samfälld begäran av ordförandena i den berörda delegationen och det berörda utskottet skall bemyndiga sådana uppdrag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kommer att sträva efter att en eller två föredragande från utskotten i praktiken skall delta i delegationernas, de parlamentariska samarbetskommittéernas och de gemensamma parlamentarikerkommittéernas arbete. Parlamentet beslutar att talmannen på samfälld begäran av ordförandena i den berörda delegationen och det berörda utskottet skall bemyndiga sådana uppdrag.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmanskonferensen att på förslag av delegationsordförandekonferensen (nuvarande artikel 168.5 i arbetsordningen) göra de justeringar som krävs av genomförandebestämmelserna för delegationernas och de gemensamma parlamentarikerkommittéernas arbete. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att hänsyn bör tas till att det på grund av befintliga budgetrestriktioner är ordföranden för respektive delegation som beslutar hur många ledamöter som reser med varje delegation eller arbetsgrupp enligt på förhand fastställda begränsningar och på grundval av de enskilda delegationsmedlemmarnas arbetsområde, deltagande, visat intresse osv. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmanskonferensen att på förslag av delegationsordförandekonferensen (nuvarande artikel 168.5 i arbetsordningen) göra de justeringar som krävs av genomförandebestämmelserna för delegationernas och de gemensamma parlamentarikerkommittéernas arbete. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att hänsyn bör tas till att det på grund av befintliga budgetrestriktioner är ordföranden för respektive delegation som beslutar hur många ledamöter som reser med varje delegation eller arbetsgrupp enligt på förhand fastställda begränsningar och på grundval av de enskilda delegationsmedlemmarnas arbetsområde, deltagande, visat intresse osv.

| 10. | Europaparlamentet beslutar att detta beslut skall träda i kraft den första dagen i den första sammanträdesperioden i parlamentets sjätte valperiod. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beslutar att detta beslut skall träda i kraft den första dagen i den första sammanträdesperioden i parlamentets sjätte valperiod.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom.

---

(1)  När det gäller Iran kommer en delegation att inrättas, men den kommer inte att inleda sitt bilaterala arbete förrän talmanskonferensen fattat ett närmare principbeslut.

(2)  När det gäller Irak och Afghanistan kommer utskottet för utrikesfrågor att lägga fram förslag om att man vid behov skall sända ut ad hoc-delegationer. Europaparlamentet kommer att överväga inrättande av ständiga delegationer till Irak och Afghanistan då de parlamentariska strukturerna är klara.

(3)  Denna delegation skall i första hand bestå av ledamöter i utskottet för utrikesfrågor och dess underutskott för gemensam säkerhet och försvarspolitik.

P5_TA(2004)0167

Jämlikhet mellan könen

Europaparlamentets resolution om Europeiska unionens jämställdhetspolitik

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 42.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 8 mars är det Internationella kvinnodagen. |
| --- | --- |

A.

Den 8 mars är det Internationella kvinnodagen.

| 1. | På denna dag, Internationella kvinnodagen, solidariserar sig Europaparlamentet särskilt med alla de kvinnor som fortfarande inte har en chans att åtnjuta sina grundläggande kvinnliga rättigheter, som fortfarande är förtryckta inom och utanför familjen, som berövas sin mänskliga värdighet, som i högre utsträckning än män är utsatta för våld, våldtäkt, könsstympning, handel och sexuellt utnyttjande samt andra grava former av diskriminering. |
| --- | --- |

1.

På denna dag, Internationella kvinnodagen, solidariserar sig Europaparlamentet särskilt med alla de kvinnor som fortfarande inte har en chans att åtnjuta sina grundläggande kvinnliga rättigheter, som fortfarande är förtryckta inom och utanför familjen, som berövas sin mänskliga värdighet, som i högre utsträckning än män är utsatta för våld, våldtäkt, könsstympning, handel och sexuellt utnyttjande samt andra grava former av diskriminering.

| 2. | Europaparlamentet stödjer alla grupper av kvinnor och enskilda som, ofta med risk för åtal, aktivt arbetar med att främja kvinnors rättigheter i samtliga former. Parlamentet uppmanar alla dessa kvinnor att fortsätta sin kamp för en bättre och humanare värld och full jämställdhet för alla. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stödjer alla grupper av kvinnor och enskilda som, ofta med risk för åtal, aktivt arbetar med att främja kvinnors rättigheter i samtliga former. Parlamentet uppmanar alla dessa kvinnor att fortsätta sin kamp för en bättre och humanare värld och full jämställdhet för alla.

| 3. | Europaparlamentet erkänner att Europeiska unionen under de senaste 30 åren har spelat en viktig politisk roll för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och på detta sätt har statuerat ett exempel för andra länder. Rådet uppmanas därför att ta ett initiativ inom FN för att organisera en konferens i Peking 10 år efter den förra konferensen där. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erkänner att Europeiska unionen under de senaste 30 åren har spelat en viktig politisk roll för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och på detta sätt har statuerat ett exempel för andra länder. Rådet uppmanas därför att ta ett initiativ inom FN för att organisera en konferens i Peking 10 år efter den förra konferensen där.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att flera medlemsstater är motvilliga att införa nödvändiga stödåtgärder för att nå verklig jämställdhet mellan kvinnor och män i vardagslivet, trots att de har införlivat alla jämställdhetsdirektiv i sina respektive lagstiftningar. Detta betonas i kommissionens första årsrapport om ojämlikheter mellan könen som bekräftar de skillnader som fortfarande råder mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att flera medlemsstater är motvilliga att införa nödvändiga stödåtgärder för att nå verklig jämställdhet mellan kvinnor och män i vardagslivet, trots att de har införlivat alla jämställdhetsdirektiv i sina respektive lagstiftningar. Detta betonas i kommissionens första årsrapport om ojämlikheter mellan könen som bekräftar de skillnader som fortfarande råder mellan kvinnor och män.

| 5. | Europaparlamentet är besviket över att medlemsstaterna inte ordentligt har följt upp rådets rekommendationer om jämställdhet och över att de beslut som fattades vid toppmötena i Lissabon och Barcelona avseende en ökad integration av kvinnor på arbetsmarknaden och kvaliteten på och tillgången till barnomsorg inte har följts upp med lämplig politik på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är besviket över att medlemsstaterna inte ordentligt har följt upp rådets rekommendationer om jämställdhet och över att de beslut som fattades vid toppmötena i Lissabon och Barcelona avseende en ökad integration av kvinnor på arbetsmarknaden och kvaliteten på och tillgången till barnomsorg inte har följts upp med lämplig politik på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet att stå fast vid det beslut det fattade vid Europeiska rådets möte i Nice den 7-10 december 2000 om att det behövs ett nytt direktiv grundat på artikel 13 i fördraget som täcker sådan könsdiskriminering som inte omfattar sysselsättning och yrkesutbildning, och att utan dröjsmål godkänna ett sådant direktiv, med fullt beaktande av parlamentets yttrande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet att stå fast vid det beslut det fattade vid Europeiska rådets möte i Nice den 7-10 december 2000 om att det behövs ett nytt direktiv grundat på artikel 13 i fördraget som täcker sådan könsdiskriminering som inte omfattar sysselsättning och yrkesutbildning, och att utan dröjsmål godkänna ett sådant direktiv, med fullt beaktande av parlamentets yttrande.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar alla 25 medlemsstater att efter den 1 maj 2004 presentera en lista med tre kandidater av båda könen till tjänsten som kommissionsledamot, i enlighet med vad som beslutats av Europeiska konventet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar alla 25 medlemsstater att efter den 1 maj 2004 presentera en lista med tre kandidater av båda könen till tjänsten som kommissionsledamot, i enlighet med vad som beslutats av Europeiska konventet.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att tjänsten som kommissionens ordförande under Europeiska unionens historia aldrig har innehafts av en kvinna. Medlemsstaterna uppmanas att i sökandet efter en kommissionsordförande aktivt leta efter kvinnliga kandidater, i synnerhet nu när Europeiska unionen träder in i ny historisk fas av sin existens. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att tjänsten som kommissionens ordförande under Europeiska unionens historia aldrig har innehafts av en kvinna. Medlemsstaterna uppmanas att i sökandet efter en kommissionsordförande aktivt leta efter kvinnliga kandidater, i synnerhet nu när Europeiska unionen träder in i ny historisk fas av sin existens.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens näste ordförande, även om det är en man, att göra kvinnors rättigheter och lika möjligheter till huvuduppgift för en kommissionsledamot och att garantera att denne kommissionsledamot får tillräckligt med personal och ekonomiska resurser för att kunna utföra sina uppgifter, företrädesvis i form av ett nytt GD för kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionens näste ordförande, även om det är en man, att göra kvinnors rättigheter och lika möjligheter till huvuduppgift för en kommissionsledamot och att garantera att denne kommissionsledamot får tillräckligt med personal och ekonomiska resurser för att kunna utföra sina uppgifter, företrädesvis i form av ett nytt GD för kvinnors rättigheter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet att inom ramen för sin utrikes-, utvecklings- och biståndspolitik garantera att kvinnors rättigheter respekteras, i synnerhet i länder där författningsändringar pågår, såsom Afghanistan och Irak. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet att inom ramen för sin utrikes-, utvecklings- och biståndspolitik garantera att kvinnors rättigheter respekteras, i synnerhet i länder där författningsändringar pågår, såsom Afghanistan och Irak.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att placera kvinnors rättigheter och jämställdhet högst upp på sin politiska dagordning, och påpekar att det bör göras extra insatser i de nya medlemsstaterna för att vända den nuvarande nedgången i kvinnors deltagande i den sociala, politiska och ekonomiska sfären. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att placera kvinnors rättigheter och jämställdhet högst upp på sin politiska dagordning, och påpekar att det bör göras extra insatser i de nya medlemsstaterna för att vända den nuvarande nedgången i kvinnors deltagande i den sociala, politiska och ekonomiska sfären.

| 12. | Inför det kommande valet till Europaparlamentet uppmanar Europaparlamentet en sista gång samtliga politiska partiledare i Europeiska unionen och de anslutande länderna att respektera jämställdheten och att utforma listor till det nya parlamentet som uppvisar en god balans mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

12.

Inför det kommande valet till Europaparlamentet uppmanar Europaparlamentet en sista gång samtliga politiska partiledare i Europeiska unionen och de anslutande länderna att respektera jämställdheten och att utforma listor till det nya parlamentet som uppvisar en god balans mellan kvinnor och män.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda insatserna för att inrätta ett europeiskt institut för att studera jämställdhetsfrågor (European Gender Institute), vilket har efterlysts av parlamentet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda insatserna för att inrätta ett europeiskt institut för att studera jämställdhetsfrågor (European Gender Institute), vilket har efterlysts av parlamentet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utlysa år 2006 till Europeiska året mot våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utlysa år 2006 till Europeiska året mot våld mot kvinnor.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare samt regeringarna i medlemsstaterna och de anslutande länderna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare samt regeringarna i medlemsstaterna och de anslutande länderna.

P5_TA(2004)0168

Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång

Europaparlamentets rekommendation till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (2003/2229(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Sarah Ludford för ELDR-gruppen, Anna Terrón i Cusí för PSE-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen och Marianne Eriksson för GUE/NGL-gruppen (B5-0426/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Sarah Ludford för ELDR-gruppen, Anna Terrón i Cusí för PSE-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen och Marianne Eriksson för GUE/NGL-gruppen (B5-0426/2003),

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa av den 18 juli 2003, vilket utarbetats av Europeiska konventet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa av den 18 juli 2003, vilket utarbetats av Europeiska konventet,

| — | med beaktande av den transatlantiska deklarationen om förbindelserna mellan Europeiska unionen och USA från 1990 och den nya transatlantiska agendan från 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den transatlantiska deklarationen om förbindelserna mellan Europeiska unionen och USA från 1990 och den nya transatlantiska agendan från 1995,

| — | med beaktande av Europeiska rådets uttalande om de transatlantiska förbindelserna i bilagan till ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets uttalande om de transatlantiska förbindelserna i bilagan till ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003,

| — | med beaktande av slutsatserna och handlingsplanen från Europeiska rådets extra möte i Bryssel den 21 september 2001 (1) och uttalandet från Europeiska unionens stats- och regeringschefer och kommissionens ordförande om följderna av attentaten den 11 september 2001 och kampen mot terrorism, som gjordes vid Europeiska rådets informella möte i Gent den 19 oktober 2001 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna och handlingsplanen från Europeiska rådets extra möte i Bryssel den 21 september 2001 (1) och uttalandet från Europeiska unionens stats- och regeringschefer och kommissionens ordförande om följderna av attentaten den 11 september 2001 och kampen mot terrorism, som gjordes vid Europeiska rådets informella möte i Gent den 19 oktober 2001 (2),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om tortyr och dödsstraff och EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt, vilka antogs av rådet (allmänna frågor) i december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om tortyr och dödsstraff och EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt, vilka antogs av rådet (allmänna frågor) i december 2003,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1368 (2001) som antogs vid säkerhetsrådets 4370:e möte den 12 september 2001 (3) och nr 1269 (1999) som antogs vid säkerhetsrådets 4053:e möte den 19 oktober 1999 (4), vilka fördömer alla terroristhandlingar oavsett motiv, var de sker och vem som är skyldig till dem, och bekräftar att avskaffandet av internationell terrorism, även terrorism där nationalstater är inblandade, är ett nödvändigt bidrag till upprätthållandet av internationell fred och säkerhet, samt nr 1373 (2001) som antogs vid säkerhetsrådets 4385:e möte den 28 september 2001 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1368 (2001) som antogs vid säkerhetsrådets 4370:e möte den 12 september 2001 (3) och nr 1269 (1999) som antogs vid säkerhetsrådets 4053:e möte den 19 oktober 1999 (4), vilka fördömer alla terroristhandlingar oavsett motiv, var de sker och vem som är skyldig till dem, och bekräftar att avskaffandet av internationell terrorism, även terrorism där nationalstater är inblandade, är ett nödvändigt bidrag till upprätthållandet av internationell fred och säkerhet, samt nr 1373 (2001) som antogs vid säkerhetsrådets 4385:e möte den 28 september 2001 (5),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna som antogs och tillkännagavs genom generalförsamlingens resolution 217 A (III) av den 10 december 1948 (6), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (7), och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna som antogs och tillkännagavs genom generalförsamlingens resolution 217 A (III) av den 10 december 1948 (6), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (7), och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (8),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av den tredje Genèvekonventionen om krigsfångars behandling och den fjärde Genèvekonventionen om skydd av civilbefolkningen, båda av den 12 augusti 1949 och det första tilläggsprotokollet till Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 rörande skydd för offer i internationella, väpnade konflikter, som antogs den 8 juni 1977, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje Genèvekonventionen om krigsfångars behandling och den fjärde Genèvekonventionen om skydd av civilbefolkningen, båda av den 12 augusti 1949 och det första tilläggsprotokollet till Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 rörande skydd för offer i internationella, väpnade konflikter, som antogs den 8 juni 1977,

| — | med beaktande av Wienkonventionen om konsulära förbindelser av den 24 april 1963, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wienkonventionen om konsulära förbindelser av den 24 april 1963,

| — | med beaktande av miniminormerna för behandling av frihetsberövade, som antogs vid den första FNkongressen om brottsförebyggande och behandling av kriminella, och som godkändes av Ekonomiska och sociala rådet i resolution 663 C av den 31 juli 1957 och resolution 2076 av den 13 maj 1977, |
| --- | --- |

—

med beaktande av miniminormerna för behandling av frihetsberövade, som antogs vid den första FNkongressen om brottsförebyggande och behandling av kriminella, och som godkändes av Ekonomiska och sociala rådet i resolution 663 C av den 31 juli 1957 och resolution 2076 av den 13 maj 1977,

| — | med beaktande av FN:s principer till skydd av alla personer som är under någon form av frihetsberövande, som antogs den 9 december 1988, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s principer till skydd av alla personer som är under någon form av frihetsberövande, som antogs den 9 december 1988,

| — | med beaktande av konventionen om barnets rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling i november 1989, och det frivilliga protokollet till konventionen om barnets rättigheter när det gäller barns medverkan i väpnade konflikter, som antogs av FN:s generalförsamling i maj 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om barnets rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling i november 1989, och det frivilliga protokollet till konventionen om barnets rättigheter när det gäller barns medverkan i väpnade konflikter, som antogs av FN:s generalförsamling i maj 2000,

| — | med beaktande av konventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av den 10 december 1984, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av den 10 december 1984,

| — | med beaktande av parlamentets resolutioner av den 17 maj 2001 om läget i den transatlantiska dialogen (9), den 13 december 2001 om rättsligt samarbete med Förenta Staterna i kampen mot terrorismen (10), den 7 februari 2002 om fångarna i Guantánamo Bay (11), den 15 maj 2002 om förstärkning av de transatlantiska förbindelserna: inriktning på ett mer strategiskt och handlingsinriktat samarbete (12), den 4 september 2003 om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (13), den 19 juni 2003 om förnyade transatlantiska förbindelser för det tredje milleniet (14), den 4 december 2003 om förberedelserna inför Europeiska rådets möte i Bryssel den 12—13 december 2003 (15), samt parlamentets rekommendation till rådet av den 3 juni 2003 om ett avtal mellan Europeiska unionen och Förenta staterna gällande polissamarbete, straffrättsligt samarbete och utlämning (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolutioner av den 17 maj 2001 om läget i den transatlantiska dialogen (9), den 13 december 2001 om rättsligt samarbete med Förenta Staterna i kampen mot terrorismen (10), den 7 februari 2002 om fångarna i Guantánamo Bay (11), den 15 maj 2002 om förstärkning av de transatlantiska förbindelserna: inriktning på ett mer strategiskt och handlingsinriktat samarbete (12), den 4 september 2003 om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (13), den 19 juni 2003 om förnyade transatlantiska förbindelser för det tredje milleniet (14), den 4 december 2003 om förberedelserna inför Europeiska rådets möte i Bryssel den 12—13 december 2003 (15), samt parlamentets rekommendation till rådet av den 3 juni 2003 om ett avtal mellan Europeiska unionen och Förenta staterna gällande polissamarbete, straffrättsligt samarbete och utlämning (16),

| — | med beaktande av utfrågningen om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång som anordnades i Europaparlamentet den 30 september 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång som anordnades i Europaparlamentet den 30 september 2003,

| — | med beaktande av artikel 49.3 och artikel 104 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49.3 och artikel 104 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0107/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0107/2004), och av följande skäl:

| A. | Både Förenta staterna och EU:s medlemsstater har upprepade gånger bekräftat sitt engagemang för de demokratiska värden som är grunden för den transatlantiska gemenskapen och solidariteten: frihet, demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Både Förenta staterna och EU:s medlemsstater har upprepade gånger bekräftat sitt engagemang för de demokratiska värden som är grunden för den transatlantiska gemenskapen och solidariteten: frihet, demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter.

| B. | De amerikanska militärinsatserna i Afghanistan var en följd av terroristattackerna den 11 september 2001 och har fått brett stöd av det internationella samfundet. |
| --- | --- |

B.

De amerikanska militärinsatserna i Afghanistan var en följd av terroristattackerna den 11 september 2001 och har fått brett stöd av det internationella samfundet.

| C. | De flesta fångarna i Guantánamo Bay greps i samband med konflikten i Afghanistan, men ett okänt antal fångar som inte har något med konflikten i Afghanistan att göra har också överförts till militärbasen, till exempel från Bosnien-Hercegovina och från Irak. |
| --- | --- |

C.

De flesta fångarna i Guantánamo Bay greps i samband med konflikten i Afghanistan, men ett okänt antal fångar som inte har något med konflikten i Afghanistan att göra har också överförts till militärbasen, till exempel från Bosnien-Hercegovina och från Irak.

| D. | Sedan januari 2002 hålls cirka 660 personer från 40 länder fängslade. Först placerades de i X-Raylägret och sedan i Delta-lägret på marinbasen i Guantánamo Bay, och i båda fallen har de berövats rätten att få sin sak prövad i domstol. |
| --- | --- |

D.

Sedan januari 2002 hålls cirka 660 personer från 40 länder fängslade. Först placerades de i X-Raylägret och sedan i Delta-lägret på marinbasen i Guantánamo Bay, och i båda fallen har de berövats rätten att få sin sak prövad i domstol.

| E. | Cirka 20 av fångarna vid Guantánamo Bay är EU-medborgare och har således rätt till konsulärt skydd av respektive hemland, medan många andra sedan länge är lagligt bosatta i EU och därmed har rätt till konsulär hjälp. |
| --- | --- |

E.

Cirka 20 av fångarna vid Guantánamo Bay är EU-medborgare och har således rätt till konsulärt skydd av respektive hemland, medan många andra sedan länge är lagligt bosatta i EU och därmed har rätt till konsulär hjälp.

| F. | De europeiska fångarna är också unionsmedborgare, och har därmed, enligt artikel 20 i EG-fördraget, rätt till konsulärt skydd av varje medlemsstat. |
| --- | --- |

F.

De europeiska fångarna är också unionsmedborgare, och har därmed, enligt artikel 20 i EG-fördraget, rätt till konsulärt skydd av varje medlemsstat.

| G. | De amerikanska myndigheterna motsätter sig att fångarna på marinbasen i Guantánamo Bay får sin sak prövad i amerikanska domstolar, och frågan om huruvida marinbasen i Guantánamo Bay är en del av Förenta staternas territorium och om fångarna i likhet med amerikanska medborgare omfattas av Förenta staternas konstitution prövas för närvarande i Förenta staternas högsta domstol. Vidare fråntas fångarna i Guantánamo Bay rätten att komma i åtnjutande av skydd enligt de internationella bestämmelserna om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

G.

De amerikanska myndigheterna motsätter sig att fångarna på marinbasen i Guantánamo Bay får sin sak prövad i amerikanska domstolar, och frågan om huruvida marinbasen i Guantánamo Bay är en del av Förenta staternas territorium och om fångarna i likhet med amerikanska medborgare omfattas av Förenta staternas konstitution prövas för närvarande i Förenta staternas högsta domstol. Vidare fråntas fångarna i Guantánamo Bay rätten att komma i åtnjutande av skydd enligt de internationella bestämmelserna om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.

| H. | EU:s institutioner, medlemsstater och medborgare är allt mer oroade över villkoren vid marinbasen i Guantánamo Bay och fångarnas fysiska och psykiska tillstånd och har krävt att fångarna skall behandlas enligt rättsstatsprincipen oavsett nationalitet eller ursprung. |
| --- | --- |

H.

EU:s institutioner, medlemsstater och medborgare är allt mer oroade över villkoren vid marinbasen i Guantánamo Bay och fångarnas fysiska och psykiska tillstånd och har krävt att fångarna skall behandlas enligt rättsstatsprincipen oavsett nationalitet eller ursprung.

| I. | Kampen mot terrorism får inte föras på bekostnad av etablerade, grundläggande och gemensamma värden såsom respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

I.

Kampen mot terrorism får inte föras på bekostnad av etablerade, grundläggande och gemensamma värden såsom respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| J. | Både Förenta staterna och EU:s medlemsstater har undertecknat den tredje Genèvekonventionen (om behandling av krigsfångar) och den fjärde Genèvekonventionen om skydd av civilbefolkningen. Det första tilläggsprotokollet till Genèvekonvention rörande skydd för offer i internationella väpnade konflikter utgör en del av internationell sedvänja. Förenta staterna har även undertecknat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilka är den relevanta rättsliga ramen för att avgöra om interneringen av fångarna i Guantánamo Bay är ett fall av godtyckligt frihetsberövande eller inte. |
| --- | --- |

J.

Både Förenta staterna och EU:s medlemsstater har undertecknat den tredje Genèvekonventionen (om behandling av krigsfångar) och den fjärde Genèvekonventionen om skydd av civilbefolkningen. Det första tilläggsprotokollet till Genèvekonvention rörande skydd för offer i internationella väpnade konflikter utgör en del av internationell sedvänja. Förenta staterna har även undertecknat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilka är den relevanta rättsliga ramen för att avgöra om interneringen av fångarna i Guantánamo Bay är ett fall av godtyckligt frihetsberövande eller inte.

| K. | Varken den militära order som utfärdades av president Bush den 13 november 2001 om internering, behandling och rättegång för vissa icke-medborgare i kampen mot terrorism eller de påföljande militärkommissionsorderna från försvarsministern bör anses som en lämplig ram för att upfylla den internationella rättens krav på rättvisa rättegångar. |
| --- | --- |

K.

Varken den militära order som utfärdades av president Bush den 13 november 2001 om internering, behandling och rättegång för vissa icke-medborgare i kampen mot terrorism eller de påföljande militärkommissionsorderna från försvarsministern bör anses som en lämplig ram för att upfylla den internationella rättens krav på rättvisa rättegångar.

| L. | Samtliga fångar bör utan otillbörligt dröjsmål få en rättvis och offentlig rättegång inför en behörig, oberoende och opartisk domstol. |
| --- | --- |

L.

Samtliga fångar bör utan otillbörligt dröjsmål få en rättvis och offentlig rättegång inför en behörig, oberoende och opartisk domstol.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:
  Beträffande den rättsliga situationen för Guantánamofångarna





  a) | Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att omedelbart se till att det blir ett slut på det rättsliga vakuum som Guantánamofångarna befinner sig i sedan de kom till basen, garantera att deras sak omedelbart prövas i domstol för att fastställa varje enskild fånges status, antingen genom att åtala dem enligt reglerna i de tredje och fjärde Genèvekonventionerna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (framför allt artiklarna 9 och 14 i denna), eller genom att omedelbart släppa dem fria, samt se till att de som anklagas för krigsförbrytelser får en rättvis rättegång i enlighet med internationell humanitär rätt och internationella instrument för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att omedelbart se till att det blir ett slut på det rättsliga vakuum som Guantánamofångarna befinner sig i sedan de kom till basen, garantera att deras sak omedelbart prövas i domstol för att fastställa varje enskild fånges status, antingen genom att åtala dem enligt reglerna i de tredje och fjärde Genèvekonventionerna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (framför allt artiklarna 9 och 14 i denna), eller genom att omedelbart släppa dem fria, samt se till att de som anklagas för krigsförbrytelser får en rättvis rättegång i enlighet med internationell humanitär rätt och internationella instrument för de mänskliga rättigheterna.

| b) | Europaparlamentet beklagar att en tillfällig internationell brottmålsdomstol ännu inte har inrättats av FN:s säkerhetsråd, vilket skulle vara det mest ändamålsenliga sättet att hantera det aktuella fallet. |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentet beklagar att en tillfällig internationell brottmålsdomstol ännu inte har inrättats av FN:s säkerhetsråd, vilket skulle vara det mest ändamålsenliga sättet att hantera det aktuella fallet.

| c) | Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att bekräfta att de tillfälliga militära kommissioner som inrättats som ”behörig domstol”, i enlighet med ovannämnda militära order av den 13 november 2001 och de påföljande militärkommissionsorder som utfärdats av försvarsministern, kommer att uppfylla bestämmelserna inom internationell rätt i enlighet med artikel 5 i den tredje Genèvekonventionen och artikel 14 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att bekräfta att de tillfälliga militära kommissioner som inrättats som ”behörig domstol”, i enlighet med ovannämnda militära order av den 13 november 2001 och de påföljande militärkommissionsorder som utfärdats av försvarsministern, kommer att uppfylla bestämmelserna inom internationell rätt i enlighet med artikel 5 i den tredje Genèvekonventionen och artikel 14 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter.

| d) | Europaparlamentet anser därför att en rättegång som inte sker i enlighet med vederbörliga bestämmelser inom FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter skulle vara ett direkt brott mot och en överträdelse av internationell rätt. |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentet anser därför att en rättegång som inte sker i enlighet med vederbörliga bestämmelser inom FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter skulle vara ett direkt brott mot och en överträdelse av internationell rätt.

| e) | Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att låta officiella företrädare för nationalstater, berörda internationella organ, anhöriga och oberoende observatörer få tillträde till platsen där personerna hålls fångna och låta dem få kommunicera fritt med fångarna, samt att låta dem få närvara vid och observera militärkommissionernas rättsliga förhandlingar mot fångarna. |
| --- | --- |

e)

Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att låta officiella företrädare för nationalstater, berörda internationella organ, anhöriga och oberoende observatörer få tillträde till platsen där personerna hålls fångna och låta dem få kommunicera fritt med fångarna, samt att låta dem få närvara vid och observera militärkommissionernas rättsliga förhandlingar mot fångarna.

| f) | Europaparlamentet uppmanar alla stater med medborgare som är fängslade i Guantánamo Bay att vidta åtgärder i enlighet med Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

f)

Europaparlamentet uppmanar alla stater med medborgare som är fängslade i Guantánamo Bay att vidta åtgärder i enlighet med Genèvekonventionen.

| g) | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att genomföra de bestämmelser som EU fastställt genom en samordnad åtgärd för medlemsstaternas och kommissionens diplomatiska och konsulära myndigheter (artikel 20 i EU-fördraget), i syfte att etablera kontakt med de amerikanska myndigheterna på högsta nivå. |
| --- | --- |

g)

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att genomföra de bestämmelser som EU fastställt genom en samordnad åtgärd för medlemsstaternas och kommissionens diplomatiska och konsulära myndigheter (artikel 20 i EU-fördraget), i syfte att etablera kontakt med de amerikanska myndigheterna på högsta nivå.

| h) | Europaparlamentet uppmanar rådet att rätta till misstaget att varken diskutera eller besluta att för Europeiska unionens räkning förelägga Förenta staternas högsta domstol en ”amicus curiae” med argument för att man, när det gäller samtliga 660 fångar, skall tolka den amerikanska lagstiftningen på ett sätt som överensstämmer med artikel 9 i den i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

h)

Europaparlamentet uppmanar rådet att rätta till misstaget att varken diskutera eller besluta att för Europeiska unionens räkning förelägga Förenta staternas högsta domstol en ”amicus curiae” med argument för att man, när det gäller samtliga 660 fångar, skall tolka den amerikanska lagstiftningen på ett sätt som överensstämmer med artikel 9 i den i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| i) | Europaparlamentet betonar att den amerikanska administrationen måste tillåta ”habeas corpus” och rättvisa rättegångar för samtliga personer som den håller fångna någonstans i enlighet med de verkställande order som den utfärdat, och tillkännage deras namn inför deras familjer och juridiska ombud. |
| --- | --- |

i)

Europaparlamentet betonar att den amerikanska administrationen måste tillåta ”habeas corpus” och rättvisa rättegångar för samtliga personer som den håller fångna någonstans i enlighet med de verkställande order som den utfärdat, och tillkännage deras namn inför deras familjer och juridiska ombud.

| j) | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att de amerikanska myndigheterna har släppt en spansk fånge från Guantánamo som skall ställas inför rätta i Spanien. Det är parlamentets förhoppning att detta är ett tecken på en ändring av de amerikanska myndigheternas politik gentemot dem som är frihetsberövade. |
| --- | --- |

j)

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att de amerikanska myndigheterna har släppt en spansk fånge från Guantánamo som skall ställas inför rätta i Spanien. Det är parlamentets förhoppning att detta är ett tecken på en ändring av de amerikanska myndigheternas politik gentemot dem som är frihetsberövade.

| k) | Europaparlamentet delar den åsikt som Europeiska rådet framfört att de transatlantiska förbindelserna är av stort värde och oersättliga och kan vara en utmärkt kraft för det goda i världen om grundläggande respekt för mänskliga rättigheter, som t.ex. rätten till en rättvis rättegång och förbud mot godtyckligt frihetsberövande, klart respekteras som allmängiltiga och som omöjliga att förhandla bort samt förblir kärnan i EU:s och Förenta staternas värderingar och gemensamma intressen. |
| --- | --- |

k)

Europaparlamentet delar den åsikt som Europeiska rådet framfört att de transatlantiska förbindelserna är av stort värde och oersättliga och kan vara en utmärkt kraft för det goda i världen om grundläggande respekt för mänskliga rättigheter, som t.ex. rätten till en rättvis rättegång och förbud mot godtyckligt frihetsberövande, klart respekteras som allmängiltiga och som omöjliga att förhandla bort samt förblir kärnan i EU:s och Förenta staternas värderingar och gemensamma intressen.

| l) | Europaparlamentet påminner om att säkerhet är ett allomfattande kollektivt begrepp som kräver ett multilateralt synsätt och att internationella fördrag är grundvalen för en sådan multilateral ram för människors säkerhet och ett förnyat transatlantiskt partnerskap. |
| --- | --- |

l)

Europaparlamentet påminner om att säkerhet är ett allomfattande kollektivt begrepp som kräver ett multilateralt synsätt och att internationella fördrag är grundvalen för en sådan multilateral ram för människors säkerhet och ett förnyat transatlantiskt partnerskap.

| m) | Europaparlamentet återupprepar sin uppmaning till ordförandeskapet att med de amerikanska myndigheterna ta upp frågan om Guantánamofångarnas rätt till rättvis rättegång och föra upp denna punkt på dagordningen för nästkommande toppmöte mellan EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

m)

Europaparlamentet återupprepar sin uppmaning till ordförandeskapet att med de amerikanska myndigheterna ta upp frågan om Guantánamofångarnas rätt till rättvis rättegång och föra upp denna punkt på dagordningen för nästkommande toppmöte mellan EU och Förenta staterna.

| n) | Europaparlamentet uppmanar rådet att, före toppmötet i juni 2004 mellan EU och Förenta staterna, med hjälp av kommissionen fastställa en samordnad strategi i form av en gemensam ståndpunkt (artikel 15 i EU-fördraget) och nödvändiga gemensamma åtgärder (artikel 14 i EU-fördraget) för EU och dess medlemsstater som även återspeglar Europaparlamentets synpunkter. |
| --- | --- |

n)

Europaparlamentet uppmanar rådet att, före toppmötet i juni 2004 mellan EU och Förenta staterna, med hjälp av kommissionen fastställa en samordnad strategi i form av en gemensam ståndpunkt (artikel 15 i EU-fördraget) och nödvändiga gemensamma åtgärder (artikel 14 i EU-fördraget) för EU och dess medlemsstater som även återspeglar Europaparlamentets synpunkter.

| o) | Europaparlamentet rekommenderar inför det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna att en långsiktig ram för samarbete och genomförande av en handlingsplan för kampen mot terrorism inrättas, där det betonas att den internationella terrorismen måste bekämpas kraftfullt, inte endast med militära medel utan även genom att ta itu med de bakomliggande orsakerna till de stora politiska, sociala, ekonomiska och ekologiska problemen i dagens värld. |
| --- | --- |

o)

Europaparlamentet rekommenderar inför det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna att en långsiktig ram för samarbete och genomförande av en handlingsplan för kampen mot terrorism inrättas, där det betonas att den internationella terrorismen måste bekämpas kraftfullt, inte endast med militära medel utan även genom att ta itu med de bakomliggande orsakerna till de stora politiska, sociala, ekonomiska och ekologiska problemen i dagens värld.

| p) | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att till fullo uppfylla sina skyldigheter enligt internationell och humanitär rätt med avseende på korrekt fastställande av soldaternas status, behandling av barn, avskaffande av dödsstraff och garantier för behandling av krigsfångar i samband med de pågående konflikterna. Parlamentet uppmanar särskilt ännu än gång Förenta staterna att avskaffa dödsstraffet och att ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

p)

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att till fullo uppfylla sina skyldigheter enligt internationell och humanitär rätt med avseende på korrekt fastställande av soldaternas status, behandling av barn, avskaffande av dödsstraff och garantier för behandling av krigsfångar i samband med de pågående konflikterna. Parlamentet uppmanar särskilt ännu än gång Förenta staterna att avskaffa dödsstraffet och att ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen.

| q) | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att uppfylla sina skyldigheter i enlighet med artikel 3 i ovannämnda konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, enligt vilken det är förbjudet att utvisa, skicka tillbaka eller utlämna en person till länder där det finns starka skäl att tro att han eller hon kan komma att utsättas för tortyr. |
| --- | --- |

q)

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att uppfylla sina skyldigheter i enlighet med artikel 3 i ovannämnda konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, enligt vilken det är förbjudet att utvisa, skicka tillbaka eller utlämna en person till länder där det finns starka skäl att tro att han eller hon kan komma att utsättas för tortyr.

*

- *

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaternas parlament samt till Förenta staternas president och kongress. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaternas parlament samt till Förenta staternas president och kongress.

---

(1)  http://ue.eu.int/pressData/sv/ec/concl-bxl.s1.pdf

(2)  http://ue.eu.int/pressData/sv/ec/ACF7CF.pdf

(3)  http://ods-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N01/533/82/PDF/N0153382.pdfOpenElement

(4)  http://ods-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N99/303/92/PDF/N9930392.pdfOpenElement

(5)  http://ods-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N01/557/43/PDF/N0155743.pdfOpenElement

(6)  http://www.unhchr.ch/udhr/lang/swd.htm

(7)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(8)  http://conventions.coe.int/Treaty/EN/CadreListeTraites.htm.

(9)  EGT C 34 E, 7.2.2002, s. 359.

(10)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 288.

(11)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 353.

(12)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 392.

(13)  P5_TA(2003)0376.

(14)  P5_TA(2003)0291.

(15)  P5_TA(2003)0548.

(16)  P5_TA(2003)0239.

---

Torsdag 11 mars 2004

| 28.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 102/645 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 102/645

---

PROTOKOLL

(2004/C 102 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.05.

2.   Uttalande av talmannen

Talmannen gjorde ett uttalande i vilket han kraftigt fördömde det terroristattentat som utförts på tre tågstationer i Madrid under torsdagsmorgonen. Attentatet hade krävt åtskilliga dödsoffer och orsakat ett stort antal skadade. Han framförde, å parlamentets vägnar, sina kondoleanser till offrens anhöriga och, via H.M. konungen av Spanien, till det spanska folket och myndigheterna i Madrid. Talmannen meddelade att den spanska flaggan och EU-flaggan skulle hissas på halv stång.

Parlamentet höll en tyst minut.

ORDFÖRANDESKAP: Catherine LALUMIÈRE

Vice talman

3.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till anslagsöverföring DEC3/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 286 — C5-0119/2004 — 2004/2018(GBD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till anslagsöverföring DEC3/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 286 — C5-0119/2004 — 2004/2018(GBD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC4/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 07, 09, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 256 — C5-0120/2004 — 2004/2019(GBD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC4/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 07, 09, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 256 — C5-0120/2004 — 2004/2019(GBD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring nr DEC1/2004 — avsnitt III — kommissionen — Avdelning 17 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0121/2004 — 2004/2014(GBD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring nr DEC1/2004 — avsnitt III — kommissionen — Avdelning 17 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0121/2004 — 2004/2014(GBD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (KOM(2004) 104 — C5-0122/2004 — 2004/0038(CNS))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, LIBE, JURI |
| rättslig grund: | artikel 203 Euratom |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (KOM(2004) 104 — C5-0122/2004 — 2004/0038(CNS))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: BUDG, LIBE, JURI

rättslig grund:

artikel 203 Euratom

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om transport av avfall (KOM(2004) 172 — C5-0123/2004 — 2003/0139(COD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 175.1 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om transport av avfall (KOM(2004) 172 — C5-0123/2004 — 2003/0139(COD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: ENVI

rättslig grund:

artikel 175.1 i EG-fördraget

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC5/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 01, 03, 05, 13, 25, 27 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 302 — C5-0125/2004 — 2004/2024(GBD))






  hänvisat till: | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC5/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 01, 03, 05, 13, 25, 27 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 302 — C5-0125/2004 — 2004/2024(GBD))

hänvisat till:

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| 2) | från förlikningskommittén







  — | Förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD)) |
| --- | --- | --- |

2)

från förlikningskommittén

—

Förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD))

4.   Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 [KOM(2003) 468 — C5-0368/2003 — 2003/0184(COD)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Marie-Hélène Gillig

(A5-0058/2004)

Talare: Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen).

Marie-Hélène Gillig redogjorde för betänkandet.

Talare: Miet Smet för PPE-DE-gruppen, Johanna L.A. Boogerd-Quaak för ELDR-gruppen, Barbara Weiler för PSE-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Marie-Thérèse Hermange, Anne E.M. Van Lancker, Olle Schmidt, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Ieke van den Burg, Avril Doyle, Jan Andersson, Manuel Pérez Álvarez och Pedro Solbes Mira.

ORDFÖRANDESKAP: Renzo IMBENI

Vice talman

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.1

5.   Hälso- och sjukvård och äldreomsorg (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till en gemensam rapport om hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet [KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Karin Jöns

(A5-0098/2004)

Karin Jöns redogjorde för betänkandet.

Talare: Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen).

Talare: Giacomo Santini för PPE-DE-gruppen, Harald Ettl för PSE-gruppen, Elizabeth Lynne för ELDR-gruppen, Herman Schmid för GUE/NGL-gruppen, Johannes (Hans) Blokland för EDD-gruppen, Othmar Karas, Ieke van den Burg, Gérard Caudron, Catherine Stihler, Ilda Figueiredo, Philip Bushill-Matthews, Erik Meijer, Manuel Pérez Álvarez och Pedro Solbes Mira.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.10

ORDFÖRANDESKAP: David W. MARTIN

Vice talman

Talare: Johannes (Hannes) Swoboda meddelade att det förekom uppgifter i tysk press om oegentligheter i samband med undertecknandet av närvarolistorna. Han begärde att dessa uppgifter grundligt skulle undersökas och att ledamöterna skulle informeras om resultatet. (Talmannen svarade att kvestorerna hade getts i uppdrag att genomföra en sådan undersökning och se till att alla skulle få ta del av resultatet.) Othmar Karas och Hartmut Nassauer gav sitt stöd till föregående talare. Den sistnämnde undrade dessutom hur journalisterna fick tag på vissa dokument.

6.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

6.1.   Anpassning av fördragen till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om anpassning av akten om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken [KOM(2003) 643 — C5-0525/2003 — 2003/0253(CNS)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Lutz Goepel

(A5-0084/2004).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0169)

6.2.   Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag [14141/1/2003 — C5-0018/2004 — 2002/0067(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Nicholas Clegg

(A5-0064/2004).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet (P5_TA(2004)0170)

6.3.   Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer [13910/1/2003 — C5-0012/2004 — 2002/0234(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: James Nicholson

(A5-0088/2004).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet (P5_TA(2004)0171)

6.4.   Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster (IDABC) ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) [14816/1/2003 — C5-0017/2004 — 2003/0147(COD)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Imelda Mary Read

(A5-0124/2004).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet (P5_TA(2004)0172)

6.5.   Det transeuropeiska transportnätet ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (nytt föreläggande) [KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Philip Charles Bradbourn

(A5-0110/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0173)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0173)

Inlägg om omröstningen:

| — | Gerard Collins lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 22. |
| --- | --- |

—

Gerard Collins lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 22.

6.6.   Skyddsregler för den civila luftfarten ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten [KOM(2003) 566 — C5-0424/2003 — 2003/0222(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Jan Dhaene

(A5-0061/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P5_TA(2004)0174)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0174)

7.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från det uzbekistanska parlamentet, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegationen leddes av Erkin Vakhidov, ordförande för det uzbekistanska parlamentets utskott för internationella frågor och interparlamentariska förbindelser.

8.   Omröstning

(fortsättning)

8.1.   Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 [KOM(2003) 468 — C5-0368/2003 — 2003/0184(COD)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Marie-Hélène Gillig

(A5-0058/2004).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0175)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0175)

Inlägg om omröstningen:

| — | Ria G.H.C. Oomen-Ruijten lade för PPE-DE-gruppen fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslagen 5/7. Fler än 32 ledamöter motsatte sig detta muntliga ändringsförslag, varför det inte införlivades. |
| --- | --- |

—

Ria G.H.C. Oomen-Ruijten lade för PPE-DE-gruppen fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslagen 5/7. Fler än 32 ledamöter motsatte sig detta muntliga ändringsförslag, varför det inte införlivades.

| — | Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att införa ett nytt skäl 6a i kommissionens förslag. Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen) redogjorde för kommissionens inställning till detta muntlig ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att införa ett nytt skäl 6a i kommissionens förslag. Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen) redogjorde för kommissionens inställning till detta muntlig ändringsförslag.

8.2.   Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn [KOM(2003) 234 — C5-0227/2003 — 2003/0091(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Olle Schmidt

(A5-0122/2004).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0176)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0176)

8.3.   Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel [KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Godelieve Quisthoudt-Rowohl

(A5-0115/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0177)

8.4.   Förberedelser inför Europeiska rådets möte (Bryssel 25-26 mars 2004) — Uppföljning av regeringskonferensen (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0117/2004, B5-0118/2004, B5-0119/2004 och B5-0120/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B5-0117/2004

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0118/2004

(ersätter B5-0118/2004, B5-0119/2004 och B5-0120/2004):

inlämnat av följande ledamöter:

Elmar Brok och Othmar Karas för PPE-DE-gruppen,

Enrique Barón Crespo, Klaus Hänsch, Giorgio Napolitano och Richard Corbett för PSE-gruppen,

Andrew Nicholas Duff för ELDR-gruppen

Antogs (P5_TA(2004)0178)

8.5.   Framsteg som har gjorts för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2003) (omröstning)

Resolutionsförslag inlämnat av José Ribeiro e Castro, för utskottet LIBE, om de framsteg som gjorts under 2003 när det gäller skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget) (B5-0148/2004)

Debatten hade ägt rum onsdagen den 11 februari 2004

(Protokollet, 11.2.2004, punkt 2)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0179)

Inlägg om omröstningen:

| — | Jorge Salvador Hernández Mollar för PPE-DE-gruppen, och José Ribeiro e Castro, författare till resolutionsförslag för utskottet LIBE, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 4. Marco Cappato, Anna Terrón i Cusí och José Ribeiro e Castro gjorde inlägg om detta muntliga ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Jorge Salvador Hernández Mollar för PPE-DE-gruppen, och José Ribeiro e Castro, författare till resolutionsförslag för utskottet LIBE, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 4. Marco Cappato, Anna Terrón i Cusí och José Ribeiro e Castro gjorde inlägg om detta muntliga ändringsförslag.

8.6.   Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna (omröstning)

Betänkande om den heltäckande övervakningsrapporten om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien [KOM(2003) 675 — C5-0532/2003 — 2003/2201(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Elmar Brok

(A5-0111/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0180)

8.7.   Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)

Betänkande om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning [KOM(2003) 676 — C5-0533/2003 — 2003/2202(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Geoffrey Van Orden

(A5-0105/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0181)

8.8.   Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)

Betänkande om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning [KOM(2003) 676 — C5-0534/2003 — 2003/2203(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Nicholson of Winterbourne

(A5-0103/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0182)

Inlägg om omröstningen:

| — | Föredraganden rekommenderade att första delen av punkt 11 skulle förkastas. Jo Leinen för PSE-gruppen, drog tillbaka ändringsförslag 2. Guido Podestà för PPE-DE-gruppen, vidhöll ändringsförslag 13. |
| --- | --- |

—

Föredraganden rekommenderade att första delen av punkt 11 skulle förkastas. Jo Leinen för PSE-gruppen, drog tillbaka ändringsförslag 2. Guido Podestà för PPE-DE-gruppen, vidhöll ändringsförslag 13.

8.9.   Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 [KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Bill Miller

(A5-0116/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0183)

Inlägg om omröstningen:

| — | Neil MacCormick drog tillbaka ändringsförslag 14 som han hade lämnat in för Verts/ALE-gruppen. PSE-gruppen övertog dock detta ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Neil MacCormick drog tillbaka ändringsförslag 14 som han hade lämnat in för Verts/ALE-gruppen. PSE-gruppen övertog dock detta ändringsförslag.

| — | Toine Manders för ELDR-gruppen begärde att ändringsförslag 12 skulle betraktas som ett tillägg till punkt 33, vilket föredraganden motsatte sig. |
| --- | --- |

—

Toine Manders för ELDR-gruppen begärde att ändringsförslag 12 skulle betraktas som ett tillägg till punkt 33, vilket föredraganden motsatte sig.

8.10.   Hälso- och sjukvård och äldreomsorg (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till en gemensam rapport om hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet [KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Karin Jöns

(A5-0098/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0184)

9.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Gillig — A5-0058/2004

| — | Ria G.H.C. Oomen-Ruijten |
| --- | --- |

—

Ria G.H.C. Oomen-Ruijten

10.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Andrabehandlingsrekommendation Philip Charles Bradbourn — A5-0110/2004

| — | ändringsförslag 20, andra delen

  ja: Charlotte Cederschiöld

  nej: Herman Vermeer |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 20, andra delen

ja: Charlotte Cederschiöld

nej: Herman Vermeer

| — | ändringsförslag 20, första delen

  ja: Francis Wurtz och Sylviane H. Ainardi |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 20, första delen

ja: Francis Wurtz och Sylviane H. Ainardi

| — | ändringsförslag 39

  nej: Giovanni Procacci |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 39

nej: Giovanni Procacci

Betänkande Gillig — A5-0058/2004

| — | ändringsförslag 4S/8S

  nej: Johan Van Hecke |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4S/8S

nej: Johan Van Hecke

| — | ändringsförslag 5S/7S

  nej: Johan Van Hecke, Avril Doyle

  nedlagd röst: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5S/7S

nej: Johan Van Hecke, Avril Doyle

nedlagd röst: Hans-Peter Martin

Betänkande Olle Schmidt — A5-0122/2004

| — | ändringsförslag 12

  ja: Claude Turmes

  nej: Béatrice Patrie, Olga Zrihen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 12

ja: Claude Turmes

nej: Béatrice Patrie, Olga Zrihen

Betänkande Quisthoudt-Rowohl — A5-0115/2004

| — | ändringsförslag 2

  nej: Erika Mann, Marco Cappato |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

nej: Erika Mann, Marco Cappato

Europeiska rådet (regeringskonferensen)

B5-0117/2004

nedlagd röst: Hans-Peter Martin

RC-B5-0118/2004

| — | skäl A

  nedlagd röst: Martin Schulz |
| --- | --- |

—

skäl A

nedlagd röst: Martin Schulz

| — | ändringsförslag 3

  ja: Glyn Ford |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

ja: Glyn Ford

Framsteg som har gjorts för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2003) — B5-0148/2004

| — | punkt 4

  ja: José María Gil-Robles Gil-Delgado, Ilka Schröder |
| --- | --- |

—

punkt 4

ja: José María Gil-Robles Gil-Delgado, Ilka Schröder

Betänkande Brok — A5-0111/2004

| — | punkt 64, första delen

  ja: Avril Doyle, Véronique Mathieu, Yves Butel |
| --- | --- |

—

punkt 64, första delen

ja: Avril Doyle, Véronique Mathieu, Yves Butel

| — | punkt 64, andra delen

  nej: Véronique Mathieu, Yves Butel, Elizabeth Montfort, Isabelle Caullery, Jean Saint-Josse, Alain Esclopé |
| --- | --- |

—

punkt 64, andra delen

nej: Véronique Mathieu, Yves Butel, Elizabeth Montfort, Isabelle Caullery, Jean Saint-Josse, Alain Esclopé

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Alexander Radwan |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Alexander Radwan

Betänkande Van Orden — A5-0105/2004

| — | ändringsförslag 2

  ja: Paul Rübig |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: Paul Rübig

Betänkande Bill Miller — A5-0116/2004

| — | ändringsförslag 2

  ja: Bent Hindrup Andersen, Ulla Margrethe Sandbæk och Jens-Peter Bonde

  nej: Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: Bent Hindrup Andersen, Ulla Margrethe Sandbæk och Jens-Peter Bonde

nej: Piia-Noora Kauppi

| — | ändringsförslag 9, första delen

  ja: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 9, första delen

ja: Rainer Wieland

| — | ändringsförslag 16, andra delen

  nej: Bent Hindrup Andersen, Ulla Margrethe Sandbæk och Jens-Peter Bonde |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 16, andra delen

nej: Bent Hindrup Andersen, Ulla Margrethe Sandbæk och Jens-Peter Bonde

| — | punkt 10, tredje delen

  nej: Nicole Thomas-Mauro |
| --- | --- |

—

punkt 10, tredje delen

nej: Nicole Thomas-Mauro

| — | ändringsförslag 12

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 12

ja: Claude Turmes

| — | punkt 30

  ja: Neil MacCormick |
| --- | --- |

—

punkt 30

ja: Neil MacCormick

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Christine De Veyrac, Hans Udo Bullmann, José Ribeiro e Castro, |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Christine De Veyrac, Hans Udo Bullmann, José Ribeiro e Castro,

Betänkande Jöns — A5-0098/2004

| — | ändringsförslag 2S/5S

  ja: Claude Turmes

  nej: Marie-Hélène Descamps |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2S/5S

ja: Claude Turmes

nej: Marie-Hélène Descamps

(Sammanträdet avbröts kl. 13.40 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

11.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Talare: Glyn Ford protesterade mot att hans skriftliga förklaring om företaget Ferrero hade förklarats otilllåtlig av talmannen i en skrivelse av den 9 mars. Han begärde att frågan skulle hänvisas till behörigt utskott. (Talmannen noterade begäran.)

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

12.   Haiti (uttalande följt av debatt)

Uttalande av kommissionen: Haiti

Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: John Bowis för PPE-DE-gruppen, Bastiaan Belder för EDD-gruppen, Georges Berthu, grupplös, och Pedro Solbes Mira.

Framlagda resolutionsförslag, i enlighet med artikel 37.2 i arbetsordningen, att anta i slutet av debatten:

| — | Charles Pasqua och Luís Queiró för UEN-gruppen, om situationen i Haiti (B5-0122/2004) |
| --- | --- |

—

Charles Pasqua och Luís Queiró för UEN-gruppen, om situationen i Haiti (B5-0122/2004)

| — | John Alexander Corrie för PPE-DE-gruppen, om Haiti (B5-0124/2004) |
| --- | --- |

—

John Alexander Corrie för PPE-DE-gruppen, om Haiti (B5-0124/2004)

| — | Margrietus J. van den Berg och Karin Junker för PSE-gruppen, om situationen i Haiti (B5-0125/2004) |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg och Karin Junker för PSE-gruppen, om situationen i Haiti (B5-0125/2004)

| — | Marie Anne Isler Béguin, Didier Rod, Inger Schörling och Nelly Maes för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Haiti (B5-0130/2004) |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin, Didier Rod, Inger Schörling och Nelly Maes för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Haiti (B5-0130/2004)

| — | Yasmine Boudjenah och Pedro Marset Campos för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Haiti (B5-0131/2004) |
| --- | --- |

—

Yasmine Boudjenah och Pedro Marset Campos för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Haiti (B5-0131/2004)

| — | Bob van den Bos för ELDR-gruppen, om Haiti (B5-0133/2004) |
| --- | --- |

—

Bob van den Bos för ELDR-gruppen, om Haiti (B5-0133/2004)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.4

13.   Effekterna på havsmiljön av användning av ekolod med låg frekvens (uttalande följt av debatt)

Uttalande av kommissionen: Effekterna på havsmiljön av användning av ekolod med låg frekvens

Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Eija-Riitta Anneli Korhola för PPE-DE-gruppen, Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Marie-Françoise Duthu för Verts/ALE-gruppen, och Pedro Solbes Mira.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

DEBATT OM FALL AV KRÄNKNINGAR AV DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA SAMT AV DEMOKRATISKA OCH RÄTTSSTATLIGA PRINCIPER

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se protokollet av den 9 februari 2004, punkt 3).

14.   Ukraina (debatt)

Resolutionsförslag B5-0129/2004, B5-0132/2004, B5-0135/2004, B5-0137/2004, B5-0139/2004, B5-0141/2004 och B5-0143/2004

Charles Tannock, Marie Anne Isler Béguin, Bastiaan Belder och Glyn Ford (ersättare för författaren) presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, och Lennart Sacrédeus.

Samuli Pohjamo presenterade ett resolutionsförslag.

Talare: Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.1

15.   Venezuela (debatt)

Resolutionsförslag B5-0123/2004, B5-0126/2004, B5-0128/2004, B5-0136/2004 och B5-0147/2004

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Manuel Medina Ortega och Erik Meijer (ersättare för författaren) presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Glyn Ford för PSE-gruppen, Ioannis Patakis för GUE/NGL-gruppen, och Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.2

16.   Myanmar (debatt)

Resolutionsförslag B5-0127/2004, B5-0134/2004, B5-0138/2004, B5-0140/2004 och B5-0146/2004

Ulla Margrethe Sandbæk, Glyn Ford (ersättare för författaren), Nirj Deva och Marie Anne Isler Béguin (ersättare för författaren) presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Pedro Solbes Mira (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.3

SLUT PÅ DEBATTEN OM FALL AV KRÄNKNINGAR AV DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA SAMT AV DEMOKRATISKA OCH RÄTTSSTATLIGA PRINCIPER

17.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

17.1.   Ukraina (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0129/2004, B5-0132/2004, B5-0135/2004, B5-0137/2004, B5-0141/2004 och B5-0143/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 17)

GEMENSAMT RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0129/2004

(ersätter B5-0129/2004, B5-0132/2004, B5-0135/2004, B5-0139/2004 och B5-0141/2004):

inlämnat av följande ledamöter:

Charles Tannock, Gabriele Stauner och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

Margrietus J. van den Berg och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen,

Bob van den Bos, Paavo Väyrynen och Samuli Pohjamo för ELDR-gruppen,

Elisabeth Schroedter och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen,

Luigi Vinci för GUE/NGL-gruppen,

Bastiaan Belder för EDD-gruppen.

Antogs (P5_TA(2004)0185)

(Resolutionsförslag B5-0137/2004 bortföll.)

17.2.   Venezuela (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0123/2004, B5-0126/2004, B5-0128/2004, B5-0136/2004, B5-0144/2004 och B5-0147/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 18)

GEMENSAMT RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0123/2004

(ersätter B5-0123/2004, B5-0126/2004 och B5-0147/2004)

inlämnat av följande ledamöter:

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och Fernando Fernández Martín för PPE-DE-gruppen,

Rolf Linkohr, Manuel Medina Ortega och Giovanni Pittella för PSE-gruppen,

Luís Queiró för UEN-gruppen.

Antogs (P5_TA(2004)0186)

(Resolutionsförslagen B5-0128/2004, B5-0136/2004 och B5-0144/2004 bortföll.)

17.3.   Myanmar ( (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0127/2004, B5-0134/2004, B5-0138/2004, B5-0140/2004, B5-0145/2004 och B5-0146/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 19)

GEMENSAMT RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0127/2004

(ersätter B5-0127/2004, B5-0134/2004, B5-0138/2004, B5-0140/2004, B5-0145/2004 och B5-0146/2004)

inlämnat av följande ledamöter:

Geoffrey Van Orden, Philip Bushill-Matthews, Bernd Posselt, Thomas Mann, John Walls Cushnahan och Cees Bremmer för PPE-DE-gruppen,

Glenys Kinnock och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen,

Bob van den Bos för ELDR-gruppen

Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen,

Luisa Morgantini och Marianne Eriksson för GUE/NGL-gruppen,

Ulla Margrethe Sandbæk för EDD-gruppen.

Antogs (P5_TA(2004)0187)

17.4.   Haiti (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0122/2004, B5-0124/2004, B5-0125/2004, B5-0130/2004, B5-0131/2004 och B5-0133/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 20)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0122/2004

(ersätter B5-0122/2004, B5-0124/2004, B5-0125/2004, B5-0130/2004, B5-0131/2004 och B5-0133/2004)

inlämnat av följande ledamöter:

John Bowis och John Alexander Corrie för PPE-DE-gruppen,

Margrietus J. van den Berg och Karin Junker för PSE-gruppen,

Bob van den Bos för ELDR-gruppen,

Marie Anne Isler Béguin, Didier Rod, Inger Schörling och Nelly Maes för Verts/ALE-gruppen,

Yasmine Boudjenah för GUE/NGL-gruppen,

Charles Pasqua och Luís Queiró för UEN-gruppen

Antogs (P5_TA(2004)0189)

18.   Valprövning

På förslag från utskottet JURI beslutade parlamentet att godkänna mandatet för Sérgio Ribeiro.

19.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

utskottet BUDG: María del Carmen Ortiz Rivas

delegationen för förbindelserna med Folkrepubliken Kina: María del Carmen Ortiz Rivas

20.   Beslut om vissa dokument

Hänvisningar till utskott

Till utskottet BUDG har nedanstående dokument hänvisats för yttrande:

| — | Tredje sammanhållningsrapporten: Strukturfonder efter 2005 (KOM(2004) 107 — C5-0092/2004 — 2004/2005(INI))
  (ansvarigt utskott: RETT) |
| --- | --- |

—

Tredje sammanhållningsrapporten: Strukturfonder efter 2005 (KOM(2004) 107 — C5-0092/2004 — 2004/2005(INI))

(ansvarigt utskott: RETT)

Till utskottet ITRE har nedanstående dokument hänvisats för yttrande:

| — | Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (KOM(2003) 424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD))
  (ansvarigt utskott: ENVI) |
| --- | --- |

—

Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (KOM(2003) 424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD))

(ansvarigt utskott: ENVI)

Samarbete mellan utskott

Artikel 162a i arbetsordningen skall tillämpas på följande två betänkanden:

Från utskottet FEMM:

| — | Genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)) |
| --- | --- |

—

Genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS))

Förfarande i enlighet med artikel 162a för utskotten FEMM och JURI

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 4 mars 2004)

Från utskottet CULT:

| — | En enhetlig ram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (KOM(2003) 796 — C5-0648/2003 — 2003/0307(COD)) |
| --- | --- |

—

En enhetlig ram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (KOM(2003) 796 — C5-0648/2003 — 2003/0307(COD))

Förfarande i enlighet med artikel 162a för utskotten CULT och EMPL

(Till följd av talmanskonferens beslut av den 4 mars 2004)

Beslut om att utarbeta ett betänkande (artikel 47.1 i arbetsordningen)

Utskottet ECON:

| — | Kommissionens rekommendation om riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik för 2004 (2004/2020(INI))
  (Rådgivande utskott: EMPL)
  (Till följd av talmanskonferens beslut av den 11 mars 2004) |
| --- | --- |

—

Kommissionens rekommendation om riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik för 2004 (2004/2020(INI))

(Rådgivande utskott: EMPL)

(Till följd av talmanskonferens beslut av den 11 mars 2004)

Beslut om att lägga fram ett resolutionsförslag (artikel 88.2 i arbetsordningen)

Utskottet LIBE:

| — | Skyddsnivå som Förenta staterna garanterar för personuppgifter ur bokningsregistret (PNR) (I5-0001/2004 — C5-0124/2004 — 2004/2011(INI)) |
| --- | --- |

—

Skyddsnivå som Förenta staterna garanterar för personuppgifter ur bokningsregistret (PNR) (I5-0001/2004 — C5-0124/2004 — 2004/2011(INI))

Ändring av titeln på ett betänkande som redan erhållit talmanskonferensens godkännande

Utskottet BUDG:

| — | ”Bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013” (KOM(2004) 101 — C5-0089/2004 — 2004/2006(INI)) |
| --- | --- |

—

”Bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013” (KOM(2004) 101 — C5-0089/2004 — 2004/2006(INI))

(Protokollet av den 29 januari 2004)

(Tidigare titel: Global politisk ram för finansplan efter 2006)

21.   Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 51.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Dokument nr. | Författare | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 1/2004 | Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna och Ilda Figueiredo | 240 |
| 2/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 29 |
| 3/2004 | Philip Claeys och Koenraad Dillen | 17 |
| 4/2004 | Hiltrud Breyer, Alexander de Roo, Marie Anne Isler Béguin, Paul A.A.J.G. Lannoye och Caroline Lucas | 33 |
| 5/2004 | Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig och Alejandro Cercas | 43 |
| 6/2004 | Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda och Nelly Maes | 38 |
| 7/2004 | Ward Beysen | 6 |
| 8/2004 | Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch och Mario Borghezio | 9 |
| 9/2004 | Marie Anne Isler Béguin och Jean Lambert | 17 |
| 10/2004 | Mario Borghezio | 5 |
| 11/2004 | Marie-Thérèse Hermange, Marie-Hélène Gillig, Joseph Daul, Giorgio Lisi och Georges Garot | 73 |
| 12/2004 | Thierry Cornillet, Monica Frassoni, Jo Leinen, Mariotto Segni och Diana Wallis | 107 |
| 13/2004 | Gary Titley, Richard Corbett, Martin Schulz och Olivier Duhamel | 31 |
| 14/2004 | Robert J.E. Evans, Alima Boumediene-Thiery, Neena Gill och Olle Schmidt | 30 |
| 15/2004 | Philip Bushill-Matthews, Bashir Khanbhai och Nirj Deva | 15 |
| 17/2004 | Glenys Kinnock, Michael Gahler, Johan Van Hecke, Nelly Maes och Pernille Frahm | 36 |
| 18/2004 | Anne E.M. Van Lancker, Jan Dhaene, Saïd El Khadraoui och Nelly Maes | 16 |

Dokument nr.

Författare

Underskrifter

1/2004

Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna och Ilda Figueiredo

240

2/2004

Marie Anne Isler Béguin

29

3/2004

Philip Claeys och Koenraad Dillen

17

4/2004

Hiltrud Breyer, Alexander de Roo, Marie Anne Isler Béguin, Paul A.A.J.G. Lannoye och Caroline Lucas

33

5/2004

Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig och Alejandro Cercas

43

6/2004

Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda och Nelly Maes

38

7/2004

Ward Beysen

6

8/2004

Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch och Mario Borghezio

9

9/2004

Marie Anne Isler Béguin och Jean Lambert

17

10/2004

Mario Borghezio

5

11/2004

Marie-Thérèse Hermange, Marie-Hélène Gillig, Joseph Daul, Giorgio Lisi och Georges Garot

73

12/2004

Thierry Cornillet, Monica Frassoni, Jo Leinen, Mariotto Segni och Diana Wallis

107

13/2004

Gary Titley, Richard Corbett, Martin Schulz och Olivier Duhamel

31

14/2004

Robert J.E. Evans, Alima Boumediene-Thiery, Neena Gill och Olle Schmidt

30

15/2004

Philip Bushill-Matthews, Bashir Khanbhai och Nirj Deva

15

17/2004

Glenys Kinnock, Michael Gahler, Johan Van Hecke, Nelly Maes och Pernille Frahm

36

18/2004

Anne E.M. Van Lancker, Jan Dhaene, Saïd El Khadraoui och Nelly Maes

16

22.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

I enlighet med artikel 148.2 i arbetsordningen skulle protokollet från innevarande sammanträde föreläggas kammaren för justering vid inledningen av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skulle de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

23.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 29 mars 2004 — 1 april 2004.

24.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.35.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Pat Cox

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Belder, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Beysen, Blak, Blokland, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, van den Bos, Boumediene-Thiery, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brunetta, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Candal, Cappato, Cardoso, Carnero González, Carrilho, Casaca, Caudron, Caullery, Cederschiöld, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Corbett, Corbey, Cornillet, Corrie, Paolo Costa, Cox, Crowley, van Dam, Dary, Daul, Davies, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Di Lello Finuoli, Dillen, Di Pietro, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flesch, Ford, Foster, Fourtou, Fraisse, Frassoni, Fruteau, Gahler, Galeote Quecedo, Garaud, Garot, Gawronski, Gebhardt, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Glase, Goebbels, Goepel, Görlach, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graça Moura, Gröner, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Hume, Hyland, Iivari, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jean-Pierre, Jeggle, Jöns, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lagendijk, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lange, Langen, Langenhagen, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marques, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennitti, Menrad, Messner, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musotto, Mussa, Myller, Napoletano, Napolitano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Ortiz Rivas, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pack, Paisley, Pannella, Parish, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Pittella, Plooij-van Gorsel, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rocard, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scallon, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schulz, Schwaiger, Seppänen, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Soares, Sörensen, Sommer, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stenmarck, Stenzel, Stihler, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thors, Thyssen, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wurtz, Wyn, Wynn, Zacharakis, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatörer

Bagó, Bastys, Biela, Chronowski, Cybulski, Czinege, Drzęźla, Ékes, Fazakas, Galażewski, Germič, Genowefa Grabowska, Grzyb, Holáň, Ilves, Kelemen, Klopotek, Klukowski, Konečná, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Lachnit, Litwiniec, Lydeka, Maldeikis, Manninger, Matsakis, Őry, Palečková, Pasternak, Alojz Peterle, Pieniążek, Plokšto, Pospíšil, Janno Reiljan, Sefzig, Surján, Szabó, Szájer, Szczyglo, Szent-Iványi, Tabajdi, Tomczak, Vaculík, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wittbrodt, Żenkiewicz

---

BILAGA 1

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| art | artikel |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

art

artikel

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Anpassning av fördragen till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken *

Betänkande: GOEPEL (A5-0084/2004)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 345,7,29 |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

345,7,29

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE endast en omröstning

2.   Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***II

Andrabehandlingsrekommendation: CLEGG (A5-0064/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 1 | utskottet | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

texten i sin helhet

1

utskottet

+

3.   Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***II

Andrabehandlingsrekommendation: NICHOLSON (A5-0088/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| artikel | 2 | PPE-DE | | + | |
| 1 | utskottet | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

artikel

2

PPE-DE

+

1

utskottet

↓

4.   Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster (IDABC) ***II

Andrabehandlingsrekommendation: READ (A5-0124/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-3 | utskottet | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-3

utskottet

+

5.   Det transeuropeiska transportnätet ***I

Betänkande: BRADBOURN (A5-0110/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 2-5
  9-10
  12-13
  15-17
  25 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 6 | utskottet | särsk./EO | + | 218,184,5 |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 11 | utskottet | särsk. | + | |
| 14 | utskottet | särsk./EO | + | 264,154,1 |
| 18 | utskottet | särsk. | + | |
| 19 | utskottet | delad/ONU | | |
| 1 | + | 406,20,8 |
| 2 | + | 338,70,17 |
| 3 | — | 209,221,5 |
| 21 | utskottet | särsk. | + | |
| 22 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | ändrat muntligen |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 24 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 26 | utskottet | särsk./EO | + | 237,187,3 |
| artikel 3 | 35 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 12a, punkterna 1 — 4 | 7 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | + | 232,198,2 |
| 3 | + | |
| 4 | — | |
| 5 | + | |
| 6 / EO | + | 225,208,3 |
| 7 | + | |
| 46 pc | PSE | | ↓ | datum |
| 46 pc | PSE | | — | tillägg |
| punkt 12a, punkt 5 | 28 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 17a, punkt 4, led aa | 36 | Verts/ALE | EO | — | 102,318,7 |
| artikel 18 | 29 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 19, punkt 1, led f | 37 =
  44 = | Verts+GUE+ m fl
  PSE | | + | |
| artikel 19, punkt 1, efter led f | 38 | Verts/ALE | | + | |
| artikel 19, efter punkt 2 | 30 | Verts/ALE | | — | |
| bilaga 3, projekt nr 1 | 39 ändr S
  45 S= | Verts+GUE+ m fl
  PSE | ONU | + | 231,198,17 |
| bilaga 3, projekt nr 7 | 40 S | Verts/ALE | ONU | — | 74,354,7 |
| bilaga 3, projekt nr 12 | 47 | PSE | | — | |
| bilaga 3, projekt nr 16 | 27 | CAMISÓN m fl | | T | |
| 20 | utskottet | delad/ONU | | |
| 1 | + | 348,72,8 |
| 2 | — | 184,238,11 |
| bilaga 3, projekt nr 21 | 32 | Verts/ALE | ONU | — | 49,373,16 |
| bilaga 3, projekt nr 25 | 41 | Verts/ALE | ONU | — | 52,385,2 |
| 23 | utskottet | | + | |
| efter skäl 4 | 31 | Verts/ALE | | — | |
| skäl 8 | 33/ändr =
  42 = | Verts/ALE + GUE + m fl
  PSE | | + | |
| efter skäl 9 | 34 =
  43 = | Verts/ALE + GUE PSE | | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

2-5

9-10

12-13

15-17

25

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

6

utskottet

särsk./EO

+

218,184,5

8

utskottet

särsk.

+

11

utskottet

särsk.

+

14

utskottet

särsk./EO

+

264,154,1

18

utskottet

särsk.

+

19

utskottet

delad/ONU

1

+

406,20,8

2

+

338,70,17

3

—

209,221,5

21

utskottet

särsk.

+

22

utskottet

delad

1

+

ändrat muntligen

2

+

3

+

24

utskottet

delad

1

+

2

+

3

+

26

utskottet

särsk./EO

+

237,187,3

artikel 3

35

Verts/ALE

—

artikel 12a, punkterna 1 — 4

7

utskottet

delad

1

+

2 / EO

+

232,198,2

3

+

4

—

5

+

6 / EO

+

225,208,3

7

+

46 pc

PSE

↓

datum

46 pc

PSE

—

tillägg

punkt 12a, punkt 5

28

Verts/ALE

—

artikel 17a, punkt 4, led aa

36

Verts/ALE

EO

—

102,318,7

artikel 18

29

Verts/ALE

—

artikel 19, punkt 1, led f

37 =

44 =

Verts+GUE+ m fl

PSE

+

artikel 19, punkt 1, efter led f

38

Verts/ALE

+

artikel 19, efter punkt 2

30

Verts/ALE

—

bilaga 3, projekt nr 1

39 ändr S

45 S=

Verts+GUE+ m fl

PSE

ONU

+

231,198,17

bilaga 3, projekt nr 7

40 S

Verts/ALE

ONU

—

74,354,7

bilaga 3, projekt nr 12

47

PSE

—

bilaga 3, projekt nr 16

27

CAMISÓN m fl

T

20

utskottet

delad/ONU

1

+

348,72,8

2

—

184,238,11

bilaga 3, projekt nr 21

32

Verts/ALE

ONU

—

49,373,16

bilaga 3, projekt nr 25

41

Verts/ALE

ONU

—

52,385,2

23

utskottet

+

efter skäl 4

31

Verts/ALE

—

skäl 8

33/ändr =

42 =

Verts/ALE + GUE + m fl

PSE

+

efter skäl 9

34 =

43 =

Verts/ALE + GUE PSE

+

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 27 hade dragits tillbaka.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE ÄF 19, 20, 39/45

Verts/ALE ÄF 32, 39/45, 40, 41

GUE/NGL ÄF 32

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

ÄF 19

Första delen: inledningen + strecksatserna 1 och 2

Andra delen: strecksats 3

ÄF 20

Första delen: inledningen + strecksats 1

Andra delen: strecksats 2

ÄF 24

Första delen: inledningen och strecksatserna 1 och 2 utom orden ”Svarta havet”

Andra delen:”Svarta havet”

Tredje delen: strecksats 3

PSE

ÄF 7

Första delen: punkt 1

Andra delen: punkt 2

Tredje delen: punkt 2a

Fjärde delen: punkt 3

Femte delen: punkt 3a

Sjätte delen: punkt 4

Sjunde delen: punkt 4a

ELDR

ÄF 19

| Första delen: | hela texten utom orden: ”Maribor-Graz” (x2) och ”-Järnvägslinjen Marseille-Turin avsnitt (2015)” |
| --- | --- |

Första delen:

hela texten utom orden: ”Maribor-Graz” (x2) och ”-Järnvägslinjen Marseille-Turin avsnitt (2015)”

Andra delen:”Maribor-Graz” (2x)

Tredje delen:”-Järnvägslinjen Marseille-Turin avsnitt (2015)”

UEN

ÄF 22

Första delen: hela texten utom strecksatserna 2 och 3

Andra delen: strecksats 2

Tredje delen: strecksats 3

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE ÄF 14, 18, 26

PSE ÄF 6 och 8

ELDR ÄF 20, 21, 26

Verts/ALE ÄF 1 och 11

Övrigt

Gerard Collins lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 22, andra strecksatsen, som syftade till att lägga till en referens till Irländska sjön.

6.   Skyddsregler för den civila luftfarten *

Betänkande: DHAENE (A5-0061/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

7.   Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I

Betänkande: GILLIG (A5-0058/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skäl 6a | | föredragande | | + | muntl. äf |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-3 | utskottet | | + | |
| bilaga 2a — Nederländerna — led a | 4 S= 8 S= | PPE-DE+ELDR | ONU | — | 45,374,19 |
| bilaga 2a — Nederländerna — led b | 5 S= 7 S= | PPE-DE+ELDR | ONU | — | 48,369,22 |
| bilaga 2a — Sverige | 9 | ELDR | | — | |
| 10 | ELDR | | — | |
| 11 | ELDR | | — | |
| 12 | ELDR | | — | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

skäl 6a

föredragande

+

muntl. äf

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-3

utskottet

+

bilaga 2a — Nederländerna — led a

4 S= 8 S=

PPE-DE+ELDR

ONU

—

45,374,19

bilaga 2a — Nederländerna — led b

5 S= 7 S=

PPE-DE+ELDR

ONU

—

48,369,22

bilaga 2a — Sverige

9

ELDR

—

10

ELDR

—

11

ELDR

—

12

ELDR

—

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 6 hade strukits.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE ÄF 4S/8S, 5S/7S

Övrigt

PPE-DE-gruppen hade föreslagit ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslagen 5S/7S.

Föredragande hade lagt fram ett muntligt ändringsförslag om att lägga till följande text som nytt skäl 6a till kommissionens förslag: ”6a Kommissionen bör uppmana de medlemsstater, i vilka vissa försäkrade personer riskerar att missgynnas, att planera för bilaterala lösningar och att föreslå en övergångsperiod”.

8.   Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn *

Betänkande 2: Olle SCHMIDT (A5-0122/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| förslag till förkastande | 12 | PSE | ONU | — | 184,240,12 |
| texten i sin helhet | 2-5
  8 | ELDR + PPE-DE | EO | + | 286,127,8 |
| 1 | ELDR + PPE-DE | särsk. | + | |
| 6 | ELDR + PPE-DE | särsk. | + | |
| 7 | ELDR + PPE-DE | särsk. | + | |
| 9 | ELDR + PPE-DE | särsk. | + | |
| 10 | ELDR + PPE-DE | särsk. | + | |
| 11 | ELDR + PPE-DE | särsk. | + | |
| skäl 7 | 13 | PPE-DE | EO | + | 232,160,26 |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

förslag till förkastande

12

PSE

ONU

—

184,240,12

texten i sin helhet

2-5

8

ELDR + PPE-DE

EO

+

286,127,8

1

ELDR + PPE-DE

särsk.

+

6

ELDR + PPE-DE

särsk.

+

7

ELDR + PPE-DE

särsk.

+

9

ELDR + PPE-DE

särsk.

+

10

ELDR + PPE-DE

särsk.

+

11

ELDR + PPE-DE

särsk.

+

skäl 7

13

PPE-DE

EO

+

232,160,26

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE ÄF 12

Begäran om särskild omröstning

PSE ÄF 1, 6, 7, 9, 10, 11

9.   Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel *

Betänkande: QUISTHOUDT-ROWOHL (A5-0115/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 1 | Verts/ALE + m fl | EO | — | 189,223,12 |
| 2 | Verts/ALE + m fl | ONU | — | 56,358,14 |
| Omröstning: lagstiftningsresolution (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

texten i sin helhet

1

Verts/ALE + m fl

EO

—

189,223,12

2

Verts/ALE + m fl

ONU

—

56,358,14

Omröstning: lagstiftningsresolution (i sin helhet)

+

Ändringsförslag 3 hade förklarats otillåtligt i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 97.7 och 140.3 i arbetsordningen.

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL ÄF 2

10.   Europeiska rådet (regeringskonferensen)

Resolutionsförslag: B5-0117, B5-0118, B5- 0119, B5-0120/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0117/2004 | | Verts/ALE | ONU | — | 56,363,2 |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0118/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR) |
| punkt 1 | | originaltexten | ONU | + | 354,70,17 |
| punkt 3 | 1 | PSE | | T | |
| | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | — | 92,326,8 |
| efter punkt 3 | 3 | BERÈS m fl | ONU | — | 139,251,45 |
| punkt 4 | 2 | PSE | | T | |
| | originaltexten | särsk./EO | — | 115,208,98 |
| skäl A | | originaltexten | ONU | + | 341,77,14 |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 341,78,12 |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0118/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0119/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0120/2004 | | ELDR | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0117/2004

Verts/ALE

ONU

—

56,363,2

gemensamt resolutionsförslag RC5-0118/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR)

punkt 1

originaltexten

ONU

+

354,70,17

punkt 3

1

PSE

T

originaltexten

delad

1

+

2 / EO

—

92,326,8

efter punkt 3

3

BERÈS m fl

ONU

—

139,251,45

punkt 4

2

PSE

T

originaltexten

särsk./EO

—

115,208,98

skäl A

originaltexten

ONU

+

341,77,14

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

341,78,12

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0118/2004

PSE

↓

B5-0119/2004

PPE-DE

↓

B5-0120/2004

ELDR

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

ELDR slutomröstning om det gemensamma resolutionsförslaget

Verts/ALE slutomröstning om B5-0117/2004

M. HEATON-HARRIS m fl: skäl A, punkt 1 i det gemensamma resolutionsförslaget

Mme BÉRES m fl ÄF 3

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE punkt 4

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 3

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar högtidligen ... får dock inte rubbas”

Andra delen:”vilket riskerar att ... regeringskonferensens förslag”

11.   Framsteg som har gjorts för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2003)

Resolutionsförslag: B5-0148/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag B5-0148/2004




  (Utskottet LIBE) |
| efter punkt 2 | 1 | GUE/NGL | EO | + | 241,183,3 |
| 2 | GUE/NGL | EO | + | 228,191,1 |
| punkt 4 | | originaltexten | ONU | + | ändrat muntligen


  381,15,28 |
| punkt 7 | 3 | GUE/NGL | EO | — | 195,230,1 |
| 7 | PSE | | — | |
| punkt 13 | 4 S | GUE/NGL | | — | |
| | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 14 | 14 | PSE | EO | + | 219,201,5 |
| punkt 16 | 8 | PSE | EO | — | 208,208,7 |
| punkt 18 | 5 S | GUE/NGL | | + | |
| punkt 21 | 9 | PSE | | + | |
| punkt 24 | 6 S | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 24 | 10 | PSE | | + | |
| 11 | PSE | | + | |
| punkt 32 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 37 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 41 | 12 | PSE | | + | |
| punkt 48 | 13 | PSE | | + | |
| punkt 63 | | originaltexten | särsk. | — | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 326,83,21 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag B5-0148/2004

(Utskottet LIBE)

efter punkt 2

1

GUE/NGL

EO

+

241,183,3

2

GUE/NGL

EO

+

228,191,1

punkt 4

originaltexten

ONU

+

ändrat muntligen

381,15,28

punkt 7

3

GUE/NGL

EO

—

195,230,1

7

PSE

—

punkt 13

4 S

GUE/NGL

—

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 14

14

PSE

EO

+

219,201,5

punkt 16

8

PSE

EO

—

208,208,7

punkt 18

5 S

GUE/NGL

+

punkt 21

9

PSE

+

punkt 24

6 S

GUE/NGL

—

efter punkt 24

10

PSE

+

11

PSE

+

punkt 32

originaltexten

särsk.

+

punkt 37

originaltexten

särsk.

+

punkt 41

12

PSE

+

punkt 48

13

PSE

+

punkt 63

originaltexten

särsk.

—

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

326,83,21

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE punkt 63

PSE punkt 63

Verts/ALE punkterna 32, 37

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PSE, ELDR

punkt 13

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar kommissionen ... anta lämpliga rättakter”

Andra delen:”som bland annat .... Europeiska unionens territorium”

Övrigt

Salvador Hernandez Mollar (PPE-DE) och José Ribeiro e Castro (författare till resolutionsförslaget från utskottet LIBE) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 4 syftande till att ersätta datumet ”11 september” med ”11 mars”.

12.   Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna

Betänkande: BROK (A5-0111/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 10 | 21 | ELDR | ONU | — | 99,311,10 |
| punkt 16 | 27 | ELDR | ONU | + | 282,136,7 |
| efter punkt 23 | 13 | Verts/ALE | | T | |
| punkt 33 | 14 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 36 | 11 | PPE-DE | | — | |
| punkt 40 | 6 | PPE-DE | EO | + | 221,194,4 |
| punkt 59 | 22S | ELDR | | — | |
| punkt 60 | 23 | ELDR | | + | |
| punkt 61 | 24 | ELDR | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | — | |
| 3 | — | |
| punkt 63 | 25 | ELDR | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | — | |
| punkt 64 | | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 403,9,8 |
| 2 | + | 351,24,29 |
| punkt 65 | 1 | PPE-DE | | + | |
| punkt 74 | 9 | PPE-DE | EO | — | 179,228,12 |
| punkt 100 | 28/ändr. | UEN | | + | |
| punkt 103 | 7 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 109 | 16 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 111 | 15 | Verts/ALE + GUE/NGL | ONU | — | 199,214,7 |
| punkt 112 | 26 | ELDR | EO | — | 181,226,5 |
| punkt 113 | 2 | PPE-DE | | + | |
| punkt 120 | 3 | PPE-DE | | + | |
| punkt 126 | 12S | EDD | ONU | — | 185,233,3 |
| 4 | PPE-DE | | — | |
| | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 126 | 17 | Verts/ALE | delad/ ONU | | |
| 1 | — | 195,215,6 |
| 2 | — | 188,218,7 |
| 18 | Verts/ALE | | T | |
| punkt 127 | 5 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 139 | 19 | Verts/ALE | | + | |
| 10 | PSE | | + | |
| efter punkt 139 | 20 | Verts/ALE | EO | — | 112,294,8 |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 382,17,14 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

efter punkt 10

21

ELDR

ONU

—

99,311,10

punkt 16

27

ELDR

ONU

+

282,136,7

efter punkt 23

13

Verts/ALE

T

punkt 33

14

Verts/ALE

+

punkt 36

11

PPE-DE

—

punkt 40

6

PPE-DE

EO

+

221,194,4

punkt 59

22S

ELDR

—

punkt 60

23

ELDR

+

punkt 61

24

ELDR

delad

1

—

2

—

3

—

punkt 63

25

ELDR

delad

1

—

2

—

punkt 64

originaltexten

delad/ONU

1

+

403,9,8

2

+

351,24,29

punkt 65

1

PPE-DE

+

punkt 74

9

PPE-DE

EO

—

179,228,12

punkt 100

28/ändr.

UEN

+

punkt 103

7

PPE-DE

delad

1

+

2

+

efter punkt 109

16

Verts/ALE

+

efter punkt 111

15

Verts/ALE + GUE/NGL

ONU

—

199,214,7

punkt 112

26

ELDR

EO

—

181,226,5

punkt 113

2

PPE-DE

+

punkt 120

3

PPE-DE

+

punkt 126

12S

EDD

ONU

—

185,233,3

4

PPE-DE

—

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 126

17

Verts/ALE

delad/ ONU

1

—

195,215,6

2

—

188,218,7

18

Verts/ALE

T

punkt 127

5

PPE-DE

delad

1

+

2

+

punkt 139

19

Verts/ALE

+

10

PSE

+

efter punkt 139

20

Verts/ALE

EO

—

112,294,8

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

382,17,14

Ändringsförslag 8 hade strukits.

Begäran om omröstning med namnupprop

ELDR ÄF 21 och 27

Verts/ALE ÄF 15, 17, 18

UEN ÄF 12S

EDD punkt 64 [delarna 1 och 2], slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

UEN punkt 126

Begäran om delad omröstning

PSE

ÄF 17

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar Polens regering ... lagen om jämställdhet”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar också ... på arbetsmarknaden”

ÄF 7

Första delen: hela texten utom orden, ”något som Europaparlamentet anser ... välja sina folkvalda företrädare”

Andra delen: dessa ord

ELDR

ÄF 5

Första delen: hela texten utom den text som utgår

Andra delen: den text som utgår

Verts/ALE

ÄF 24

Första delen:”Europaparlamentet välkomnar att ... 14 december 2003 (text utgår)”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... prov på samma beslutsamhet och”

Tredje delen: ”uppmanar både Grekland och Turkiet ... före anslutningen”

ÄF 25

Första delen:”Europaparlamentet delar helt ... förstår hela innebörden av detta”

Andra delen:”(text utgår)”

EDD

punkt 64

Första delen: hela texten utom orden ”och att acceptera turkiska som ett officiellt språk”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

Verts/ALE-gruppen hade dragit tillbaka sina ändringsförslag 13 och 18.

13.   Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning

Betänkande: VAN ORDEN (A5-0105/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 19 | 1 | Verts/ALE | EO | + | 222,178,4 |
| punkt 30 | 2 | Verts/ALE | ONU | + | 237,168,10 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

efter punkt 19

1

Verts/ALE

EO

+

222,178,4

punkt 30

2

Verts/ALE

ONU

+

237,168,10

punkt

originaltexten

↓

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE ÄF 2

14.   Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning

Betänkande: NICHOLSON OF WINTERBOURNE (A5-0103/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 1 | PSE | | + | |
| 12 | PPE-DE | | ↓ | |
| 9S | Verts/ALE | | + | |
| punkt 8 | 4 | PPE-DE | | + | |
| punkt 10 | 10 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 11 | 2S | PSE PPE-DE | | T | |
| 13S | PSE PPE-DE | EO | + | 181,111,105 |
| | originaltexten | delad | | |
| | ↓ | |
| | ↓ | |
| punkt 17 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | — | 194,202,4 |
| punkt 18 | | originaltexten | särsk./EO | + | 230,168,3 |
| punkt 19 | 3 | PSE | | + | |
| efter punkt 20 | 11 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 30 | 5 | EDD | | + | |
| punkt 31 | 6 | EDD | | + | |
| punkt 32 | 7 | EDD | | + | |
| efter punkt 34 | 8 | EDD | | + | |
| punkt 40 | 14 | PPE-DE | EO | + | 219,171,10 |
| punkt 41 | 15 | PPE-DE | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 374,10,29 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 1

1

PSE

+

12

PPE-DE

↓

9S

Verts/ALE

+

punkt 8

4

PPE-DE

+

punkt 10

10

Verts/ALE

+

punkt 11

2S

PSE PPE-DE

T

13S

PSE PPE-DE

EO

+

181,111,105

originaltexten

delad

↓

↓

punkt 17

originaltexten

delad

1

+

2 / EO

—

194,202,4

punkt 18

originaltexten

särsk./EO

+

230,168,3

punkt 19

3

PSE

+

efter punkt 20

11

Verts/ALE

+

punkt 30

5

EDD

+

punkt 31

6

EDD

+

punkt 32

7

EDD

+

efter punkt 34

8

EDD

+

punkt 40

14

PPE-DE

EO

+

219,171,10

punkt 41

15

PPE-DE

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

374,10,29

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE slutomröstning

ELDR slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PSE punkt 18

Begäran om delad omröstning

PSE

punkt 17

Första delen:”Europaparlamentet betonar vikten av .... äganderätt för kyrkor”

Andra delen:”och att starta ... Csango-minoritetens”

ELDR

punkt 11

Första delen: hela texten utom orden ”Europaparlamentet anser att EU-institutionerna ... Parlamentet har bevis för att”

Andra delen: dessa ord

15.   Strategi för den inre marknaden

Betänkande: MILLER (A5-0116/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| före punkt 1 | 2 | PSE | ONU | — | 197,202,5 |
| punkt 1 | 17 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 2 | 9 | PSE | delad | | |
| 1/ONU | + | 241,158,6 |
| 2/ONU | + | 356,32,14 |
| efter punkt 3 | 3 | PSE | ONU | — | 191,203,16 |
| 16 | GUE/NGL | delad | | |
| 1/ONU | + | 201,161,46 |
| 2/ONU | — | 125,228,47 |
| punkt 4 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 5 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 8 | 8 | PSE | ONU | + | 201,195,8 |
| | originaltexten | ONU | ↓ | |
| punkt 9 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 9 | 4 | PSE | ONU | — | 192,201,12 |
| punkt 10 | 14S | Verts/ALE | ONU | — | 195,199,3 |
| 7 | PSE | ONU | — | 197,202,2 |
| 18 | GUE/NGL | ONU | — | 188,209,5 |
| | originaltexten | delad | | |
| 1 / EO | + | 202,187,4 |
| 2/ONU | + | 196,189,4 |
| 3/ONU | — | 20,376,1 |
| efter punkt 10 | 1 | PPE-DE | ONU | ↓ | |
| 13 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 20 | GUE/NGL | ONU | — | 191,196,8 |
| punkt 19 | 15 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 22 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 27 | 21 | GUE/NGL | ONU | — | 183,205,4 |
| punkt 30 | | originaltexten | ONU | + | 358,10,25 |
| punkt 33 | 12 | PSE | ONU | — | 177,199,9 |
| punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 201,174,4 |
| punkt 35 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 38 | 22 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 40 | 19 | GUE/NGL | EO | — | 64,305,3 |
| skäl D | 5 | PSE | | + | |
| skäl G | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| skäl H | 6 | PSE | | — | |
| efter skäl H | 10 | PSE | ONU | — | 169,192,12 |
| 11 | PSE | ONU | — | 179,196,2 |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 265,68,48 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

före punkt 1

2

PSE

ONU

—

197,202,5

punkt 1

17

GUE/NGL

—

efter punkt 2

9

PSE

delad

1/ONU

+

241,158,6

2/ONU

+

356,32,14

efter punkt 3

3

PSE

ONU

—

191,203,16

16

GUE/NGL

delad

1/ONU

+

201,161,46

2/ONU

—

125,228,47

punkt 4

originaltexten

särsk.

+

punkt 5

originaltexten

särsk.

+

punkt 8

8

PSE

ONU

+

201,195,8

originaltexten

ONU

↓

punkt 9

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 9

4

PSE

ONU

—

192,201,12

punkt 10

14S

Verts/ALE

ONU

—

195,199,3

7

PSE

ONU

—

197,202,2

18

GUE/NGL

ONU

—

188,209,5

originaltexten

delad

1 / EO

+

202,187,4

2/ONU

+

196,189,4

3/ONU

—

20,376,1

efter punkt 10

1

PPE-DE

ONU

↓

13

Verts/ALE

delad

1

+

2

+

20

GUE/NGL

ONU

—

191,196,8

punkt 19

15

Verts/ALE

+

punkt 22

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 27

21

GUE/NGL

ONU

—

183,205,4

punkt 30

originaltexten

ONU

+

358,10,25

punkt 33

12

PSE

ONU

—

177,199,9

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

201,174,4

punkt 35

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 38

22

GUE/NGL

—

punkt 40

19

GUE/NGL

EO

—

64,305,3

skäl D

5

PSE

+

skäl G

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

skäl H

6

PSE

—

efter skäl H

10

PSE

ONU

—

169,192,12

11

PSE

ONU

—

179,196,2

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

265,68,48

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE ÄF 1, 2, 3, 4, 8, 9, 10, 11, 12, 16

Verts/ALE punkterna 8, 10, 30, ÄF 1, 7, 9, 21

GUE/NGL punkt 10 [delarna 2 och 3], ÄF 14S, 18, 20, ÄF 16, slutomröstning

EDD punkt 10 [del 3]

Begäran om särskild omröstning

PSE punkterna 4, 5

Verts/ALE punkt 33

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

ÄF 13

Första delen:”Europaparlamentet vidhåller att liberaliseringen av domen i Altmark-målet”

Andra delen:”men beklagar att kommissionen ... tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”

ELDR

ÄF 9

Första delen:”Europaparlamentet förkastar alla ansträngningar ... sektorsdirektiv på den inre marknaden”

Andra delen:”Liberaliseringen av vattenförsörjningen ... och effektivitetsbehov”

Verts/ALE

punkt 9

Första delen: hela texten utom orden ”den sociala dimensionen ... i gengäld bör”

Andra delen: dessa ord

punkt 22

Första delen:”Europaparlamentet noterar ... debatter och beslut”

Andra delen:”Parlamentet anser att alla medlemsstater ... verksamheter som rör den inre marknaden”

punkt 35

Första delen: hela texten utom orden ”Parlamentet framhåver ... och immaterialrätt men”

Andra delen: dessa ord

GUE/NGL, EDD

ÄF 16

Första delen:”Europaparlamentet anser att ... inre marknaden”

Andra delen:”utan istället ... europeisk offentlig sektor”

PPE-DE, PSE

skäl G

Första delen:”Handlingsplanen för den inre marknaden” och ”som är en grundförutsättning för arbetsmarknadens parter”

Andra delen:”måste understödas av ... strukturformer på arbetsmarknaden, som”

Tredje delen:”d v s arbetsgivarna och fackföreningarna”

PPE-DE, PSE, ELDR, GUE/NGL, EDD

punkt 10

Första delen:”Europaparlamentet konstaterar att marknadsöppningen ... och lägre priser”

Andra delen:”Parlamentet gläds åt ... tjänster respekteras” hela texten utom orden ”bland annat vattenförsörjning och posttjänster”

Tredje delen: orden ”(bland annat vattenförsörjning och posttjänster)”

Övrigt

ELDR-gruppen hade begärt att ändringsförslag 12 skulle betraktas som ett tillägg till punkt 33.

16.   Hälso- och sjukvård och äldreomsorg

Betänkande: JÖNS (A5-0098/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 11 | 4 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 23 | 2 S= 5 S= | Verts/ALE GUE/NGL | ONU | — | 65,257,3 |
| 6 | GUE/NGL | ONU | — | 61,271,3 |
| efter punkt 23 | 1 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 37 | 3 S | PPE-DE | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

punkt 11

4

GUE/NGL

—

punkt 23

2 S= 5 S=

Verts/ALE GUE/NGL

ONU

—

65,257,3

6

GUE/NGL

ONU

—

61,271,3

efter punkt 23

1

Verts/ALE

—

punkt 37

3 S

PPE-DE

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Ändringsförslag 7 hade strukits.

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE ÄF 2S

GUE/NGL ÄF 2S/5S, 6

17.   Ukraina

Resolutionsförslag: B5-0129, 0132, 0135, 0137, 0139, 0141 och 0143/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0129/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD) |
| efter punkt 5 | 2 | PPE-DE | | + | |
| punkt 7 | 1 | UEN | EO | + | 32,20,8
  tillägg |
| efter punkt 10 | 3 | PPE-DE | EO | + | 38,22,0 |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 59,0,2 |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0129/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0132/2004 | | EDD | | ↓ | |
| B5-0135/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0137/2004 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0139/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0141/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0143/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0129/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD)

efter punkt 5

2

PPE-DE

+

punkt 7

1

UEN

EO

+

32,20,8
  tillägg

efter punkt 10

3

PPE-DE

EO

+

38,22,0

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

59,0,2

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0129/2004

Verts/ALE

↓

B5-0132/2004

EDD

↓

B5-0135/2004

ELDR

↓

B5-0137/2004

UEN

↓

B5-0139/2004

PSE

↓

B5-0141/2004

PPE-DE

↓

B5-0143/2004

GUE/NGL

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE slutomröstning om det gemensamma resolutionsförslaget

Övrigt:

PPE-DE-gruppen hade, med förslagets författares samtycke, föreslagit att ändringsförslag 1 skulle betraktas som ett tillägg.

18.   Venezuela

Resolutionsförslag: B5-0123, 0126, 0128, 0136, 0144 och 0147/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0123/2004 (PPE-DE, PSE, UEN) |
| punkt 1 | 5 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| punkt 2 | 6 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 2 | 7 | GUE/NGL+Verts/ALE | ONU | — | 15,45,1 |
| punkt 3 | 8 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| punkt 5 | 9 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 5 | 10 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| 11 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| 14 | ELDR | | — | |
| 15 | ELDR | | — | |
| punkt 6 | 12 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| efter strecksats 4 | 1 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| skäl B | 2 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| skäl D | 3 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| skäl E | 4 | GUE/NGL+Verts/ALE | | — | |
| efter skäl E | 13 | ELDR | | — | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0123/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0126/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0128/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0136/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0144/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0147/2004 | | UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0123/2004 (PPE-DE, PSE, UEN)

punkt 1

5

GUE/NGL+Verts/ALE

—

punkt 2

6

GUE/NGL+Verts/ALE

—

efter punkt 2

7

GUE/NGL+Verts/ALE

ONU

—

15,45,1

punkt 3

8

GUE/NGL+Verts/ALE

—

punkt 5

9

GUE/NGL+Verts/ALE

—

efter punkt 5

10

GUE/NGL+Verts/ALE

—

11

GUE/NGL+Verts/ALE

—

14

ELDR

—

15

ELDR

—

punkt 6

12

GUE/NGL+Verts/ALE

—

efter strecksats 4

1

GUE/NGL+Verts/ALE

—

skäl B

2

GUE/NGL+Verts/ALE

—

skäl D

3

GUE/NGL+Verts/ALE

—

skäl E

4

GUE/NGL+Verts/ALE

—

efter skäl E

13

ELDR

—

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0123/2004

PPE-DE

↓

B5-0126/2004

PSE

↓

B5-0128/2004

Verts/ALE

↓

B5-0136/2004

ELDR

↓

B5-0144/2004

GUE/NGL

↓

B5-0147/2004

UEN

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL ÄF 7

19.   Myanmar

Resolutionsförslag: B5-0127, 0134, 0138, 0140, 0145 och 0146/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0127/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD) |
| punkt 9 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | — | 20,42,1 |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0127/2004 | | EDD | | ↓ | |
| B5-0134/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0138/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0140/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0145/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0146/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0127/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, EDD)

punkt 9

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

—

20,42,1

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0127/2004

EDD

↓

B5-0134/2004

ELDR

↓

B5-0138/2004

PSE

↓

B5-0140/2004

PPE-DE

↓

B5-0145/2004

GUE/NGL

↓

B5-0146/2004

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE punkt 9 [del 2] i det gemensamma resolutionsförslaget

Begäran om delad omröstning

PPE-DE, UEN

punkt 9 i det gemensamma resolutionsförslaget

Första delen:”Europaparlamentet insisterar ... lyder under monopol”

Andra delen:”förbud mot finansiella internationella ... i en EU-medlemsstat”

20.   Haiti

Resolutionsförslag: B5-0122, 0124, 0125, 0130, 0131 och 0133/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc | Omröstning | ONU/EO — anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0122/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0122/2004 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0124/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0125/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0130/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0131/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0133/2004 | | ELDR | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc

Omröstning

ONU/EO — anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0122/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0122/2004

UEN

↓

B5-0124/2004

PPE-DE

↓

B5-0125/2004

PSE

↓

B5-0130/2004

Verts/ALE

↓

B5-0131/2004

GUE/NGL

↓

B5-0133/2004

ELDR

↓

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

Betänkande Goepel A5-0084/2004

resolution

Ja-röster: 345

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Beysen, Hager, Kronberger

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Corbett, Dehousse, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Fitzsimons, Hyland, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 7

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Fiebiger, Figueiredo, Ribeiro

NI: Garaud

Nedlagda röster: 29

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Manisco, Modrow, Morgantini, Patakis, Schröder Ilka, Wurtz

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, de La Perriere, Pannella, Souchet, Turco

UEN: Camre

Verts/ALE: Schörling

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 19, första delen

Ja-röster: 406

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 20

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

PPE-DE: Lulling, Oomen-Ruijten

UEN: Berlato, Collins, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Celli

Nedlagda röster: 8

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martinez

PSE: Lund

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 19, andra delen

Ja-röster: 338

ELDR: Flesch

GUE/NGL: Blak, Caudron, Dary, Fraisse, Herzog

NI: Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 70

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Figueiredo, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Vatanen

UEN: Berlato, Collins, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Turchi

Nedlagda röster: 17

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

GUE/NGL: Fiebiger

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Martinez, Souchet

PSE: Lund

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 19, tredje delen

Ja-röster: 209

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Costa Paolo, Di Pietro, Flesch, Procacci

GUE/NGL: Ainardi, Caudron, Dary, Fraisse, Herzog, Ribeiro, Wurtz

NI: Berthu, Garaud, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Bartolozzi, Bourlanges, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Fourtou, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Goepel, Grosch, Grossetête, Hermange, Karas, Lamassoure, Langenhagen, Lisi, Lulling, Mauro, Mennitti, Menrad, Musotto, Nisticò, Oomen-Ruijten, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Posselt, Rack, Rübig, Santini, Schierhuber, Smet, Stenzel, Sudre, Thyssen, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Fitzsimons, Hyland, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Nej-röster: 221

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Corrie, Deva, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Foster, Gahler, Galeote Quecedo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Liese, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Parish, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Collins, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 5

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

NI: Borghezio

PSE: Lund

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 39/ändr.+45

Ja-röster: 231

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, Di Pietro, Duff, Lynne, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Plooij-van Gorsel, Schmidt, Thors, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Bowis, Bremmer, Grosch, Sacrédeus

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 198

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Costa Paolo, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Maaten, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Hager, de La Perriere, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Goebbels

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 17

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Monsonís Domingo, Rousseaux

NI: Borghezio, Claeys, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Martinez, Pannella

PPE-DE: Jean-Pierre

PSE: Lund

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 40

Ja-röster: 74

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Attwooll, Clegg, Davies, Duff, Lynne, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Plooij-van Gorsel, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Wijkman

PSE: Marinho

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 354

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Costa Paolo, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Manisco, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Della Vedova, Garaud, Hager, de La Perriere, Pannella, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jean-Pierre, Karas, Kastler, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Herzog

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Dupuis, Martinez

PSE: Lund

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 20, första delen

Ja-röster: 348

ELDR: Väyrynen, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Dary, Fraisse, Herzog

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Hager, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Fitzsimons, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 72

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Vallvé, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Oomen-Ruijten, Pronk, Vidal-Quadras Roca

UEN: Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Turchi

Nedlagda röster: 8

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

NI: Claeys, Dillen, Martinez

PSE: Lund

UEN: Camre

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 20, andra delen

Ja-röster: 184

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Dary, Fraisse, Herzog

NI: Berthu, Garaud, Kronberger, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Avilés Perea, Ayuso González, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Brunetta, Camisón Asensio, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Karas, Lisi, Mauro, Naranjo Escobar, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pérez Álvarez, Pirker, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schierhuber, Stenzel, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Nej-röster: 238

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Beysen, Bonino, Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Banotti, Bastos, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Foster, Fourtou, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jean-Pierre, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Poettering, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Sacrédeus, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Nedlagda röster: 11

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

NI: Borghezio, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Dupuis, Martinez

PSE: Lund

UEN: Camre

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 32

Ja-röster: 49

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Herzog, Krarup, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

PPE-DE: De Veyrac, Hortefeux, Jean-Pierre, Wijkman

PSE: Goebbels, Marinho, Read

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 373

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Blak, Manisco, Morgantini

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Koulourianos, Modrow, Patakis, Ribeiro, Schröder Ilka, Wurtz

NI: Borghezio

Betänkande Bradbourn A5-0110/2004

ändring 41

Ja-röster: 52

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Krarup, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Wijkman

PSE: Goebbels

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 385

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Manisco, Modrow, Morgantini, Patakis, Schröder Ilka, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jarzembowski, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Ortiz Rivas, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 2

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Lund

Betänkande Gillig A5-0058/2004

ändring 4 och 8

Ja-röster: 45

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, Duff, Dybkjær, Flesch, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Schmidt, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Borghezio

PPE-DE: Bartolozzi, Ebner, Fatuzzo, Konrad, Mann Thomas, Marques, Mayer Hans-Peter, Mennitti, Menrad, Musotto, Oomen-Ruijten, Pronk, van Velzen

PSE: O'Toole, Randzio-Plath

Nej-röster: 374

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, De Clercq, Di Pietro, Maaten, Manders, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Plooij-van Gorsel, Procacci, Riis-Jørgensen, Sørensen, Thors, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 19

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Martinez, Pannella, Turco

PPE-DE: Hortefeux, Jean-Pierre

PSE: Goebbels, Schmid Gerhard

Betänkande Gillig A5-0058/2004

ändring 5 och 7

Ja-röster: 48

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, Duff, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Borghezio, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Fatuzzo, Liese, Mann Thomas, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pronk, Schleicher, Schwaiger, van Velzen

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Lagendijk, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Rühle, Turmes

Nej-röster: 369

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, De Clercq, Di Pietro, Flesch, Maaten, Manders, Mulder, Plooij-van Gorsel, Procacci, Riis-Jørgensen, Sørensen, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lisi, Lulling, McCartin, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, MacCormick, Messner, Rod, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 22

EDD: Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Dybkjær, Paulsen, Schmidt

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Martinez, Pannella, Turco

PPE-DE: Schröder Jürgen, Sommer

PSE: Goebbels

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Betänkande 2 Schmidt A5-0122/2004

ändring 12

Ja-röster: 184

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Lynne

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Koulourianos, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Martinez

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hortefeux, Inglewood, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Villiers

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Rossa, Duhamel, Duin, Ettl, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Gröner, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, dos Santos, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland

Verts/ALE: Ahern, Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 240

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Costa Paolo, De Clercq, Di Pietro, Dybkjær, Flesch, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Fraisse, Herzog

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Hager, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Berès, De Keyser, Désir, Dhaene, El Khadraoui, Färm, Fruteau, Garot, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Karlsson, Lalumière, Poignant, Rocard, Roure, Sandberg-Fries, Savary, Theorin, Van Lancker

UEN: Berlato, Caullery, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Ferrández Lezaun, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori

Nedlagda röster: 12

ELDR: Attwooll, Clegg, Davies, Duff, Newton Dunn, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup

NI: Borghezio, Kronberger

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: Flautre

Betänkande Quisthoudt-Rowohl A5-0115/2004

ändring 2

Ja-röster: 56

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Banotti, McCartin

PSE: De Rossa, Dhaene, Ford, Guy-Quint, Lund, Marinho, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Poos

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wuori, Wyn

Nej-röster: 358

EDD: Belder, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron, Dary, Fraisse, Herzog, Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Borghezio, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Breyer, Cohn-Bendit, Rühle, Voggenhuber

Nedlagda röster: 14

EDD: Bernié, Saint-Josse

NI: Cappato, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle

PSE: Dehousse, El Khadraoui, Mann Erika, Schmid Gerhard, Van Lancker

Verts/ALE: Onesta, Schörling

B5-0117/2004 — Europeiska rådets möte

resolution

Ja-röster: 56

ELDR: Virrankoski

GUE/NGL: Fraisse, Morgantini

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Hieronymi

PSE: Berès, Campos, De Keyser, Désir, Duhamel, Fruteau, Garot, Gillig, Guy-Quint, Hazan, Izquierdo Collado, Lalumière, Marinho, Napolitano, Patrie, Poignant, Rocard, Roure, Savary

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 363

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Rossa, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Nobilia, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 2

PSE: Dehousse, Myller

B5-0118/2004 — gemensam resolution — Europeiska rådets möte

punkt 1

Ja-röster: 354

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Fraisse

NI: Beysen, Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Hager, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 70

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Monsonís Domingo

GUE/NGL: Alyssandrakis, Fiebiger, Krarup, Manisco, Meijer, Morgantini, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Martinez

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Kirkhope, Konrad, Nicholson, Niebler, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Villiers

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 17

ELDR: Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Figueiredo, Herzog, Koulourianos, Modrow, Ribeiro, Wurtz

NI: Berthu, Martin Hans-Peter, Souchet

PSE: Dehousse

Verts/ALE: Schörling

B5-0118/2004 — gemensam resolution — Europeiska rådets möte

ändring 3

Ja-röster: 139

GUE/NGL: Caudron, Dary, Fraisse, Herzog

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Grosch, Wijkman

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Haug, Hazan, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lavarra, Leinen, Malliori, Mann Erika, Marinho, Mastorakis, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Napolitano, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, dos Santos, Savary, Schulz, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Terrón i Cusí, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 251

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup, Manisco, Meijer, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, de La Perriere, Martinez, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Corrie, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Corbett, Ford, Hänsch, Lund, Martin David W., Poos, Theorin

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 45

EDD: Esclopé

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Koulourianos, Modrow, Ribeiro, Wurtz

NI: Bonino, Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Andersson, Bösch, Bowe, Färm, Gill, Goebbels, Honeyball, Howitt, Lage, McAvan, McNally, Medina Ortega, Miller, Moraes, Murphy, O'Toole, Roth-Behrendt, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Stihler, Swoboda, Titley, Volcic, Watts, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: MacCormick

B5-0118/2004 — gemensam resolution — Europeiska rådets möte

skäl A

Ja-röster: 341

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Fraisse, Herzog

NI: Beysen, Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Nobilia, Poli Bortone

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 77

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Väyrynen

GUE/NGL: Alyssandrakis, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Krarup, Manisco, Meijer, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de La Perriere, Martinez, Souchet

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Villiers

PSE: Dehousse, Theorin

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 14

ELDR: Thors

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Di Lello Finuoli, Koulourianos, Modrow, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

PSE: Lund

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Rod, Turmes

B5-0118/2004 — gemensam resolution — Europeiska rådets möte

resolution

Ja-röster: 341

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Fraisse, Herzog

NI: Beysen, Borghezio, Hager, Kronberger

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Celli, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 78

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Koulourianos, Krarup, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Corrie, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Scallon, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Villiers

PSE: Dehousse, Lund, Theorin

UEN: Camre, Caullery, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Duthu

Nedlagda röster: 12

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Rod, Schörling, Turmes

B5-0148/2004 — Område med frihet, säkerhet och rättvisa

punkt 4, andra delen

Ja-röster: 381

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Fraisse

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Dell'Alba, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Gawronski, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Celli, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Hudghton, Lagendijk, MacCormick, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 15

GUE/NGL: Ainardi, Manisco, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Schröder Ilka, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Martinez, Souchet

PPE-DE: Mayer Hans-Peter

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni

Nedlagda röster: 28

EDD: Butel, Esclopé

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Koulourianos, Krarup, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella

PPE-DE: Posselt

PSE: Dehousse

Verts/ALE: Maes, Messner, Onesta, Rod, Turmes

B5-0148/2004 — Område med frihet, säkerhet och rättvisa

resolution

Ja-röster: 326

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron, Dary, Fraisse, Herzog, Meijer

NI: Beysen, Borghezio, Hager, Kronberger

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brunetta, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Breyer, Celli, Ferrández Lezaun, Sörensen

Nej-röster: 83

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Krarup, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de La Perriere, Martinez, Pannella, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Inglewood, Kirkhope, Nicholson, Parish, Perry, Purvis, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Villiers

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 21

EDD: Belder, Blokland, van Dam

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Koulourianos, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Wurtz

NI: Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Sacrédeus

PSE: Lund

UEN: Thomas-Mauro

Verts/ALE: Bouwman

Betänkande Brok A5-0111/2004

ändring 21

Ja-röster: 99

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Grosch, Vatanen

PSE: Ford

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 311

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Turchi

Nedlagda röster: 10

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Krarup, Patakis

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Ceyhun, Schmid Gerhard

Verts/ALE: Schörling

Betänkande Brok A5-0111/2004

ändring 27

Ja-röster: 282

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Berthu, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Pannella, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 136

NI: Borghezio

PPE-DE: De Veyrac, Mennitti, Rübig

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Napolitano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Crowley

Nedlagda röster: 7

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Martinez

PSE: Ceyhun, Schmid Gerhard

Betänkande Brok A5-0111/2004

punkt 64, första delen

Ja-röster: 403

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martinez, Pannella, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 9

EDD: Bernié

NI: Beysen, Borghezio, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Marinho

UEN: Poli Bortone

Nedlagda röster: 8

EDD: Abitbol, Butel, Mathieu

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Berthu, Martin Hans-Peter, Souchet

Betänkande Brok A5-0111/2004

punkt 64, andra delen

Ja-röster: 351

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Dary, Patakis

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 24

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, van Dam, Saint-Josse

GUE/NGL: Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Garaud, de La Perriere, Souchet, Varaut

PSE: Marinho

UEN: Camre, Muscardini, Mussa, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 29

EDD: Butel, Esclopé, Mathieu

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Meijer, Modrow, Ribeiro, Schröder Ilka, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Callanan, Foster, Heaton-Harris, Helmer, Nicholson, Parish, Purvis, Stockton, Sturdy, Tannock

Verts/ALE: Maes

Betänkande Brok A5-0111/2004

ändring 15

Ja-röster: 199

EDD: Belder, Blokland, Butel, Esclopé, Mathieu

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 214

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

EDD: Bernié

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Martin Hans-Peter, Martinez

PSE: Ceyhun

Betänkande Brok A5-0111/2004

ändring 12

Ja-röster: 185

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Campos, Ford, Junker, Leinen, Marinho

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 233

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Pannella, Turco

PPE-DE: Kauppi, Laschet, Matikainen-Kallström, Pomés Ruiz, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 3

NI: Beysen, Martin Hans-Peter

PSE: Dehousse

Betänkande Brok A5-0111/2004

ändring 17, första delen

Ja-röster: 195

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Thors, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Bayona de Perogordo, Deprez

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 215

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Cercas

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 6

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Martinez

Betänkande Brok A5-0111/2004

ändring 17, andra delen

Ja-röster: 188

EDD: Andersen, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: McCartin, Pronk

PSE: Andersson, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 218

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Cercas, Cerdeira Morterero, Fruteau, Honeyball, Kindermann, Poignant, Rothley, Savary, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Martinez

Betänkande Brok A5-0111/2004

resolution

Ja-röster: 382

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Meijer, Modrow, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 17

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Claeys, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Martinez, Varaut

PPE-DE: Hortefeux, Posselt, Radwan

UEN: Fitzsimons

Nedlagda röster: 14

ELDR: Duff

GUE/NGL: Ainardi, Krarup, Schröder Ilka, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Helmer, Rübig

PSE: Dehousse, Zrihen

Verts/ALE: Rod

Betänkande Van Orden A5-0105/2004

ändring 2

Ja-röster: 237

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Martinez, Pannella, Turco

PPE-DE: Banotti, Doyle, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Rübig, Schierhuber, Stenzel, Trakatellis, Wijkman, Zacharakis

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 168

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Herzog

NI: Beysen, Garaud, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gawronski, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Dehousse

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 10

EDD: Abitbol, Bernié

GUE/NGL: Alyssandrakis, Caudron, Patakis, Wurtz

NI: de La Perriere, Varaut

PSE: Miller, Watts

Betänkande Nicholson of Winterbourne A5-0103/2004

resolution

Ja-röster: 374

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Herzog, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Bonino, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Kronberger, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Poli Bortone, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 10

EDD: Abitbol, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Fiebiger, Patakis

UEN: Camre

Verts/ALE: Messner

Nedlagda röster: 29

EDD: Bernié

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Di Lello Finuoli, Fraisse, Koulourianos, Krarup, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schröder Ilka, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Varaut

PPE-DE: Podestà

PSE: Casaca

UEN: Berlato, Caullery, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Rod

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 2

Ja-röster: 197

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Procacci, Vallvé, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Kronberger, Martinez

PPE-DE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Grosch, Kauppi, Lamassoure, Lulling

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Muscardini, Mussa, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 202

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Butel, Mathieu, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 5

NI: Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 9, första delen

Ja-röster: 241

EDD: Andersen, Bonde, Butel, Sandbæk

ELDR: Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Borghezio, Garaud

PPE-DE: Bartolozzi, Böge, von Boetticher, Bremmer, Brunetta, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Gahler, Glase, Grosch, Hieronymi, Karas, Kastler, Klaß, Koch, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Mann Thomas, Martens, Mayer Hans-Peter, Mennitti, Menrad, Musotto, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Podestà, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, van Velzen, Wuermeling, Zimmerling

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa, Poli Bortone, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 158

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, de La Perriere, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bourlanges, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Foster, Fourtou, Galeote Quecedo, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hernández Mollar, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, McCartin, Marques, Matikainen-Kallström, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nicholson, Ojeda Sanz, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Schmitt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zacharakis, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 6

NI: Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: Wijkman

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 9, andra delen

Ja-röster: 356

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Wurtz

NI: Beysen, Borghezio, Hager, Kronberger

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 32

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu

GUE/NGL: Krarup, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, de La Perriere, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Camisón Asensio, Grönfeldt Bergman, van Velzen, Wachtmeister

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 14

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis, Schröder Ilka

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Martinez

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 3

Ja-röster: 191

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Davies, Di Pietro

GUE/NGL: Dary, Fraisse, Herzog, Krarup, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Borghezio, Kronberger

PPE-DE: Fiori, Grosch, Karas, Pomés Ruiz, Rübig, Sacrédeus, Schierhuber, Schleicher, Thyssen, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 203

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Hager, de La Perriere, Martinez, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Koulourianos, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schröder Ilka, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 16, första delen

Ja-röster: 201

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martinez

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 161

ELDR: Manders, Plooij-van Gorsel

NI: Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre

Nedlagda röster: 46

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Garaud, Martin Hans-Peter, Varaut

PPE-DE: Grosch

UEN: Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 16, andra delen

Ja-röster: 125

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gill, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Moraes, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Poos, Randzio-Plath, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Flautre, Rod, Turmes

Nej-röster: 228

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Hager, de La Perriere, Martinez, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Mennitti, Menrad, Mombaur, Montfort, Musotto, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Bösch, Ceyhun, Duin, Ettl, Gebhardt, Gillig, Görlach, Haug, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Mann Erika, Miranda de Lage, Müller, Piecyk, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Scheele, Stockmann

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Bouwman, Breyer, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Isler Béguin, MacCormick, Messner, Onesta, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 47

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Schmid Herman, Schröder Ilka

NI: Borghezio, Kronberger, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Wijkman

PSE: Mendiluce Pereiro, Schmid Gerhard

UEN: Fitzsimons, Hyland

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Voggenhuber

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 8

Ja-röster: 201

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martinez

PPE-DE: Bartolozzi, Brunetta, Fatuzzo, Oomen-Ruijten, Santini, Stenmarck

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 195

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 8

EDD: Abitbol

NI: Borghezio, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

UEN: Berlato, Mussa, Turchi

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 4

Ja-röster: 192

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Borghezio, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Camisón Asensio, Grosch, Lamassoure, Oomen-Ruijten, Thyssen

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Färm, Fava, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 201

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Bonino, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Ribeiro e Castro

Nedlagda röster: 12

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Alyssandrakis, Morgantini, Patakis

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Martinez

UEN: Berlato, Mussa, Thomas-Mauro, Turchi

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 14

Ja-röster: 195

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martinez

PPE-DE: Galeote Quecedo, Grosch, Thyssen

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Poos, Prets, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 199

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 3

EDD: Abitbol

NI: Martin Hans-Peter

UEN: Berlato

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 7

Ja-röster: 197

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Brunetta, Ebner, Fatuzzo, Fiori, Grosch, Karas, Lisi, Pronk, Santini, Thyssen

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 202

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 2

ELDR: Van Hecke

NI: Martin Hans-Peter

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 18

Ja-röster: 188

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martinez

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 209

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Rapkay

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Turchi

Nedlagda röster: 5

EDD: Abitbol

NI: Borghezio, Garaud, Martin Hans-Peter

UEN: Thomas-Mauro

Betänkande Miller A5-0116/2004

punkt 10, andra delen

Ja-röster: 196

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Clegg, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Pannella, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Marinho

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 189

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martinez

PPE-DE: Grosch, Lamassoure, Oomen-Ruijten, Pronk, Thyssen

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 4

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Martin Hans-Peter

Betänkande Miller A5-0116/2004

punkt 10, tredje delen

Ja-röster: 20

ELDR: Van Hecke

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Cederschiöld, Grönfeldt Bergman, Podestà, Stenmarck, Wachtmeister

PSE: Cercas, Marinho

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nej-röster: 376

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Varaut

PPE-DE: Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 1

NI: Martin Hans-Peter

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 20

Ja-röster: 191

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martinez

PPE-DE: Lamassoure, Lulling, Vatanen

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Turchi

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 196

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Hager, de La Perriere

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 8

NI: Claeys, Dillen, Dupuis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

UEN: Berlato, Mussa

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 21

Ja-röster: 183

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Mathieu, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Martinez

PPE-DE: Lulling

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 205

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Kronberger, de La Perriere, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 4

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Martin Hans-Peter

Betänkande Miller A5-0116/2004

punkt 30

Ja-röster: 358

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Di Pietro, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Beysen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Martinez

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 10

EDD: Belder, Blokland, van Dam

PPE-DE: Bourlanges, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Crowley

Verts/ALE: Evans Jillian, MacCormick

Nedlagda röster: 25

EDD: Abitbol, Mathieu

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Berthu, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Turco

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 12

Ja-röster: 177

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Mathieu, Sandbæk

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Lulling, Sacrédeus

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Trentin, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 199

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martinez, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Böge, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 9

ELDR: van den Bos, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 10

Ja-röster: 169

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, van Dam, Mathieu

ELDR: Di Pietro

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Ahern, Bouwman, Buitenweg, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 192

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, de La Perriere, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Breyer

Nedlagda röster: 12

EDD: Bonde, Sandbæk

ELDR: Thors, Van Hecke

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Martin Hans-Peter, Martinez

Betänkande Miller A5-0116/2004

ändring 11

Ja-röster: 179

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Di Pietro, Van Hecke

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Grosch, Thyssen

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 196

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Hager, de La Perriere, Martinez, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Krehl

UEN: Camre, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 2

EDD: Mathieu

NI: Martin Hans-Peter

Betänkande Miller A5-0116/2004

resolution

Ja-röster: 265

EDD: Belder, Blokland

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Inglewood, Jean-Pierre, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bowe, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, De Rossa, Ford, Gill, Gröner, Haug, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuhne, Lage, Lavarra, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Müller, O'Toole, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Prets, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothley, dos Santos, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Thomas-Mauro

Nej-röster: 68

EDD: Abitbol, Mathieu

GUE/NGL: Alyssandrakis, Fiebiger, Krarup, Meijer, Morgantini, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Borghezio, Dillen, Garaud, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: De Veyrac, Hortefeux, Podestà

PSE: Bullmann, Ceyhun, Dehousse, Duin, Gillig, Görlach, Guy-Quint, Hazan, Imbeni, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lund, Paciotti, Poos, Roure, Sacconi, Vairinhos, Volcic, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori

Nedlagda röster: 48

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Di Pietro, Monsonís Domingo

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Modrow, Wurtz

NI: Berthu, Claeys, Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Andersson, Berès, Bösch, van den Burg, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fruteau, Garot, Goebbels, Hedkvist Petersen, Lalumière, Mann Erika, Mendiluce Pereiro, Myller, Patrie, Poignant, Rothe, Savary, Scheele, Van Lancker

Verts/ALE: Evans Jillian, MacCormick, Maes, Wyn

Betänkande Jöns A5-0098/2004

ändring 2 och 5

Ja-röster: 65

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Koulourianos, Krarup, Meijer, Modrow, Patakis, Ribeiro, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: Descamps, Fatuzzo

PSE: Andersson, Cercas, Färm, Lund, Myller, Paciotti

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 257

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Hager, de La Perriere

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, De Keyser, De Rossa, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Ford, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Moraes, Müller, O'Toole, Paasilinna, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Watts, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Staes

Nedlagda röster: 3

NI: Cappato

PSE: Dehousse

Verts/ALE: Schörling

Betänkande Jöns A5-0098/2004

ändring 6

Ja-röster: 61

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Fraisse, Koulourianos, Meijer, Modrow, Patakis, Ribeiro, Seppänen, Sjöstedt, Wurtz

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Martinez

PPE-DE: Ebner, Fatuzzo, Marques

PSE: Aparicio Sánchez, Cercas, Dehousse, Lund, Mendiluce Pereiro

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Maes, Messner, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 271

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Plooij-van Gorsel, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Hager, de La Perriere

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Bayona de Perogordo, Beazley, Berend, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Bushill-Matthews, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, Gil-Robles Gil-Delgado, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Inglewood, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Scallon, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stockton, Sudre, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Andersson, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Rossa, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Ford, Fruteau, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, van Hulten, Iivari, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuhne, Lage, Lalumière, Leinen, McAvan, McNally, Malliori, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Skinner, Soares, Souladakis, Sousa Pinto, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Muscardini, Mussa, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 3

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Thyssen

UEN: Camre

B5-0129/2004 — gemensam resolution — Ukraina

resolution

Ja-röster: 59

EDD: Belder, van Dam, Sandbæk

ELDR: Manders, Newton Dunn, Pohjamo

GUE/NGL: Bakopoulos, Caudron, Koulourianos, Meijer

NI: Berthu, Beysen

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Bowis, Camisón Asensio, Daul, Deva, Fourtou, Gahler, Goepel, Grossetête, Karas, Langen, Mayer Hans-Peter, Menrad, Nassauer, Ojeda Sanz, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Posselt, Purvis, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Schröder Jürgen, Schwaiger, Stenmarck, Tannock, Zimmerling

PSE: Carnero González, Ettl, Ford, Gillig, Katiforis, Kindermann, Lage, McNally, Mastorakis, Medina Ortega

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Breyer, Duthu, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Onesta

Nedlagda röster: 2

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Dehousse

B5-0123/2004 — gemensam resolution — Venezuela

ändring 7

Ja-röster: 15

EDD: Sandbæk

ELDR: Newton Dunn, Pohjamo

GUE/NGL: Bakopoulos, Caudron, Koulourianos, Meijer, Patakis

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

Verts/ALE: Breyer, Duthu, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Onesta

Nej-röster: 45

EDD: Belder, van Dam

NI: Berthu, Beysen

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Bowis, Camisón Asensio, Daul, Deva, Fourtou, Gahler, Goepel, Grossetête, Karas, Langen, Mayer Hans-Peter, Menrad, Ojeda Sanz, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Posselt, Purvis, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Schröder Jürgen, Schwaiger, Stenmarck, Tannock, Zimmerling

PSE: Carnero González, Dehousse, Ettl, Ford, Gillig, Katiforis, Kindermann, Lage, McNally, Mastorakis, Medina Ortega

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

Nedlagda röster: 1

ELDR: Manders

B5-0127/2004 — gemensam resolution — Myanmar

punkt 9, andra delen

Ja-röster: 20

EDD: Belder, van Dam

GUE/NGL: Bakopoulos, Caudron, Koulourianos, Meijer, Patakis

PPE-DE: Posselt, Sacrédeus

PSE: Carnero González, Dehousse, Ettl, Ford, Gillig, Katiforis, Kindermann, Lage, McNally, Mastorakis, Medina Ortega

Nej-röster: 42

EDD: Sandbæk

ELDR: Manders, Newton Dunn, Pohjamo

NI: Berthu, Beysen

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Bowis, Camisón Asensio, Daul, Deva, Fourtou, Gahler, Goepel, Grossetête, Karas, Langen, Mayer Hans-Peter, Menrad, Nassauer, Ojeda Sanz, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Tannock, Zimmerling

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Breyer, Duthu, Ferrández Lezaun, Isler Béguin, Lagendijk, MacCormick, Onesta

Nedlagda röster: 1

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

---

TEXTER ANTAGNA

P5_TA(2004)0169

Anpassning av fördragen till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av akten om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2003) 643 — C5-0525/2003 — 2003/0253(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 643) (1),

| — | med beaktande av artikel 23 i akten om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0525/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i akten om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0525/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A5-0084/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A5-0084/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0170

Skydd mot subventioner och illojal prissättning av flyglinjer från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag (14141/1/2003 — C5-0018/2004 — 2002/0067(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14141/1/2003 — C5-0018/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14141/1/2003 — C5-0018/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 110) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 110) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 228) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 228) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0064/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0064/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 75.

(3)  EGT C 151 E, 25.6.2002, s. 285.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2002)0067

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning nr .../2004/EG om skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Konkurrenspositionen för gemenskapens lufttrafikföretag då de erbjuder lufttrafiktjänster till, via eller från gemenskapen kan påverkas negativt av illojala och diskriminerande metoder hos lufttrafikföretag utanför gemenskapen som erbjuder liknande lufttrafiktjänster. |
| --- | --- |

(1)

Konkurrenspositionen för gemenskapens lufttrafikföretag då de erbjuder lufttrafiktjänster till, via eller från gemenskapen kan påverkas negativt av illojala och diskriminerande metoder hos lufttrafikföretag utanför gemenskapen som erbjuder liknande lufttrafiktjänster.

| (2) | Sådana illojala och diskriminerande metoder kan vara ett resultat av subventioner eller andra former av stöd som beviljats av en regering, ett regionalt organ eller ett annat offentligt organ i ett land som inte är medlem i gemenskapen eller av vissa prissättningsmetoder hos lufttrafikföretag i tredje land som gynnas av icke-kommersiella fördelar. |
| --- | --- |

(2)

Sådana illojala och diskriminerande metoder kan vara ett resultat av subventioner eller andra former av stöd som beviljats av en regering, ett regionalt organ eller ett annat offentligt organ i ett land som inte är medlem i gemenskapen eller av vissa prissättningsmetoder hos lufttrafikföretag i tredje land som gynnas av icke-kommersiella fördelar.

| (3) | Det är nödvändigt att precisera de gottgörande åtgärder som bör vidtas mot sådana illojala metoder. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att precisera de gottgörande åtgärder som bör vidtas mot sådana illojala metoder.

| (4) | Inom gemenskapen finns det strikta regler för beviljande av statligt stöd till flygbolag, och för att EG-lufttrafikföretag inte skall missgynnas i konkurrenshänseende och lida skada behövs ett instrument som skydd mot lufttrafikföretag från tredje land som är subventionerade eller får annat statligt stöd. |
| --- | --- |

(4)

Inom gemenskapen finns det strikta regler för beviljande av statligt stöd till flygbolag, och för att EG-lufttrafikföretag inte skall missgynnas i konkurrenshänseende och lida skada behövs ett instrument som skydd mot lufttrafikföretag från tredje land som är subventionerade eller får annat statligt stöd.

| (5) | Denna förordning är inte avsedd att ersätta avtal om lufttrafiktjänster med tredje land som kan tilllämpas för att effektivt hantera förfaranden som omfattas av denna förordning. I de fall det på medlemsstatsnivå finns ett rättsligt instrument som möjliggör en tillfredsställande lösning inom rimlig tid skall det instrumentet ha företräde framför denna förordning under denna tid. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning är inte avsedd att ersätta avtal om lufttrafiktjänster med tredje land som kan tilllämpas för att effektivt hantera förfaranden som omfattas av denna förordning. I de fall det på medlemsstatsnivå finns ett rättsligt instrument som möjliggör en tillfredsställande lösning inom rimlig tid skall det instrumentet ha företräde framför denna förordning under denna tid.

| (6) | Gemenskapen bör kunna vidta åtgärder för att gottgöra sådana illojala metoder som är ett resultat av subventioner som beviljats av en regering i ett land utanför gemenskapen. Gemenskapen bör också kunna vidta åtgärder mot illojal prissättning. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapen bör kunna vidta åtgärder för att gottgöra sådana illojala metoder som är ett resultat av subventioner som beviljats av en regering i ett land utanför gemenskapen. Gemenskapen bör också kunna vidta åtgärder mot illojal prissättning.

| (7) | Det bör fastställas i vilka fall subvention skall anses föreligga och enligt vilka principer den bör anses vara utjämningsbara, i synnerhet i de fall då subventionen riktats mot vissa företag eller sektorer eller är kopplad till tillhandahållande av luftfartstjänster till tredje länder. |
| --- | --- |

(7)

Det bör fastställas i vilka fall subvention skall anses föreligga och enligt vilka principer den bör anses vara utjämningsbara, i synnerhet i de fall då subventionen riktats mot vissa företag eller sektorer eller är kopplad till tillhandahållande av luftfartstjänster till tredje länder.

| (8) | När det fastställs om det förekommit subventioner, är det nödvändigt att visa att en regering eller ett regionalt organ eller annan offentlig organisation lämnat finansiellt stöd genom överföring av medel eller genom att skulder som i någon form utgör statliga intäkter och som är förfallna till betalning efterskänks eller inte drivs in, och att det mottagande företaget därigenom gynnats. |
| --- | --- |

(8)

När det fastställs om det förekommit subventioner, är det nödvändigt att visa att en regering eller ett regionalt organ eller annan offentlig organisation lämnat finansiellt stöd genom överföring av medel eller genom att skulder som i någon form utgör statliga intäkter och som är förfallna till betalning efterskänks eller inte drivs in, och att det mottagande företaget därigenom gynnats.

| (9) | Det bör fastställas när illojal prissättning skall anses föreligga. Granskning av prissättning inom lufttrafikföretag från tredje land bör inskränkas till det begränsade antal fall då lufttrafikföretaget gynnas av en icke-kommersiell fördel som inte klart och tydligt kan definieras som en subvention. |
| --- | --- |

(9)

Det bör fastställas när illojal prissättning skall anses föreligga. Granskning av prissättning inom lufttrafikföretag från tredje land bör inskränkas till det begränsade antal fall då lufttrafikföretaget gynnas av en icke-kommersiell fördel som inte klart och tydligt kan definieras som en subvention.

| (10) | Det bör klargöras att illojal prissättning endast kan anses förekomma då metoderna klart kan särskiljas från de metoder som används vid normal konkurrensbaserad prissättning. Kommissionen bör utarbeta en detaljerad metod för att fastställa förekomst av illojal prissättning. |
| --- | --- |

(10)

Det bör klargöras att illojal prissättning endast kan anses förekomma då metoderna klart kan särskiljas från de metoder som används vid normal konkurrensbaserad prissättning. Kommissionen bör utarbeta en detaljerad metod för att fastställa förekomst av illojal prissättning.

| (11) | Det är dessutom önskvärt att fastställa tydlig och detaljerad vägledning i fråga om de faktorer som kan vara relevanta när det skall avgöras om de subventionerade eller illojalt prissatta lufttrafiktjänster som tillhandahålls av lufttrafikföretag från tredje land orsakat skada eller riskerar att orsaka skada. För att bevisa att det är prissättningen på sådana lufttrafiktjänster som skadar gemenskapsbranscher, bör även andra faktorers inverkan uppmärksammas, och samtliga relevanta och kända faktorer och ekonomiska indikatorer som påverkar situationen i denna sektor bör beaktas, i synnerhet den rådande marknadssituationen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(11)

Det är dessutom önskvärt att fastställa tydlig och detaljerad vägledning i fråga om de faktorer som kan vara relevanta när det skall avgöras om de subventionerade eller illojalt prissatta lufttrafiktjänster som tillhandahålls av lufttrafikföretag från tredje land orsakat skada eller riskerar att orsaka skada. För att bevisa att det är prissättningen på sådana lufttrafiktjänster som skadar gemenskapsbranscher, bör även andra faktorers inverkan uppmärksammas, och samtliga relevanta och kända faktorer och ekonomiska indikatorer som påverkar situationen i denna sektor bör beaktas, i synnerhet den rådande marknadssituationen i gemenskapen.

| (12) | Det är av största vikt att uttrycken ”EG-lufttrafikföretag”, ”gemenskapsbranscher”, och ”liknande lufttrafiktjänst” definieras. |
| --- | --- |

(12)

Det är av största vikt att uttrycken ”EG-lufttrafikföretag”, ”gemenskapsbranscher”, och ”liknande lufttrafiktjänst” definieras.

| (13) | Det är nödvändigt att specificera vem som har rätt att lämna in klagomål, samt vilken information klagomålen skall innehålla. Ett klagomål bör avslås om det inte finns tillräckligt med bevis för att skada vållats. |
| --- | --- |

(13)

Det är nödvändigt att specificera vem som har rätt att lämna in klagomål, samt vilken information klagomålen skall innehålla. Ett klagomål bör avslås om det inte finns tillräckligt med bevis för att skada vållats.

| (14) | Det är önskvärt att fastställa det förfarande som skall tillämpas då det undersöks om lufttrafikföretag från tredje land använt sig av illojala metoder. Förfarandet bör vara tidsbegränsat. |
| --- | --- |

(14)

Det är önskvärt att fastställa det förfarande som skall tillämpas då det undersöks om lufttrafikföretag från tredje land använt sig av illojala metoder. Förfarandet bör vara tidsbegränsat.

| (15) | Det är nödvändigt att fastställa hur berörda parter bör underrättas om vilken information myndigheterna kräver och parterna bör få rimlig möjlighet att lägga fram allt relevant bevismaterial och att försvara sina intressen. Det är vidare nödvändigt att ange de regler och förfaranden som skall följas under undersökningens gång, i synnerhet reglerna för hur de berörda parterna skall ge sig till känna, lägga fram sina synpunkter och inkomma med information inom de angivna tidsgränserna, om sådana åsikter och sådan information skall beaktas. Samtidigt som affärshemligheter respekteras är det nödvändigt att ge berörda parter tillgång till all information om undersökningen som är relevant för att de skall kunna lägga fram sin sak. Det är nödvändigt att föreskriva att om parterna inte samarbetar på ett tillfredsställande sätt, kan annan information användas för att dra slutsatser och att den informationen kan vara mindre gynnsam för parterna än om de hade samarbetat. |
| --- | --- |

(15)

Det är nödvändigt att fastställa hur berörda parter bör underrättas om vilken information myndigheterna kräver och parterna bör få rimlig möjlighet att lägga fram allt relevant bevismaterial och att försvara sina intressen. Det är vidare nödvändigt att ange de regler och förfaranden som skall följas under undersökningens gång, i synnerhet reglerna för hur de berörda parterna skall ge sig till känna, lägga fram sina synpunkter och inkomma med information inom de angivna tidsgränserna, om sådana åsikter och sådan information skall beaktas. Samtidigt som affärshemligheter respekteras är det nödvändigt att ge berörda parter tillgång till all information om undersökningen som är relevant för att de skall kunna lägga fram sin sak. Det är nödvändigt att föreskriva att om parterna inte samarbetar på ett tillfredsställande sätt, kan annan information användas för att dra slutsatser och att den informationen kan vara mindre gynnsam för parterna än om de hade samarbetat.

| (16) | Det är nödvändigt att fastställa under vilka förutsättningar tillfälliga åtgärder kan vidtas, sådana åtgärder kan i samtliga fall vidtas av kommissionen endast för en sexmånadersperiod. |
| --- | --- |

(16)

Det är nödvändigt att fastställa under vilka förutsättningar tillfälliga åtgärder kan vidtas, sådana åtgärder kan i samtliga fall vidtas av kommissionen endast för en sexmånadersperiod.

| (17) | En undersökning eller ett förfarande bör avslutas om det visar sig att det inte finns fog för att vidta åtgärder, exempelvis om storleken på stödet, omfattningen av den illojala prissättningen eller skadan är försumbar; ett förfarande bör inte avslutas om ett sådant avslutande inte vederbörligen åtföljs av ett uttalande om skälen till detta. Vidare bör nivån på åtgärden vara lägre än beloppen för de utjämningsbara subventionerna eller graden av illojal prissättning om det lägre beloppet skulle undanröja skadan. |
| --- | --- |

(17)

En undersökning eller ett förfarande bör avslutas om det visar sig att det inte finns fog för att vidta åtgärder, exempelvis om storleken på stödet, omfattningen av den illojala prissättningen eller skadan är försumbar; ett förfarande bör inte avslutas om ett sådant avslutande inte vederbörligen åtföljs av ett uttalande om skälen till detta. Vidare bör nivån på åtgärden vara lägre än beloppen för de utjämningsbara subventionerna eller graden av illojal prissättning om det lägre beloppet skulle undanröja skadan.

| (18) | Det är nödvändigt att fastställa att nivån på åtgärderna inte bör överskrida värdet av subventionen eller de icke-kommersiella fördelar som beviljats eller det belopp som motsvaras av den vållade skadan, om detta är lägre. |
| --- | --- |

(18)

Det är nödvändigt att fastställa att nivån på åtgärderna inte bör överskrida värdet av subventionen eller de icke-kommersiella fördelar som beviljats eller det belopp som motsvaras av den vållade skadan, om detta är lägre.

| (19) | Det är nödvändigt att fastställa att åtgärderna bara bör gälla så länge det är nödvändigt för att motverka de subventioner eller den illojala prissättning som orsakar skada. |
| --- | --- |

(19)

Det är nödvändigt att fastställa att åtgärderna bara bör gälla så länge det är nödvändigt för att motverka de subventioner eller den illojala prissättning som orsakar skada.

| (20) | De åtgärder som vidtas bör helst utgöras av avgifter. När det inte är lämpligt att införa avgifter kan andra åtgärder övervägas. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som vidtas bör helst utgöras av avgifter. När det inte är lämpligt att införa avgifter kan andra åtgärder övervägas.

| (21) | Det är nödvändigt att fastställa förfaranden för godkännande av åtaganden som eliminerar eller motverkar utjämningsbara subventioner eller illojal prissättning och orsakad skada istället för att vidta tillfälliga eller slutgiltiga åtgärder. Vidare är det lämpligt att fastställa vilka konsekvenserna blir om åtagandena dras tillbaka eller om någon bryter mot dem. |
| --- | --- |

(21)

Det är nödvändigt att fastställa förfaranden för godkännande av åtaganden som eliminerar eller motverkar utjämningsbara subventioner eller illojal prissättning och orsakad skada istället för att vidta tillfälliga eller slutgiltiga åtgärder. Vidare är det lämpligt att fastställa vilka konsekvenserna blir om åtagandena dras tillbaka eller om någon bryter mot dem.

| (22) | Det är nödvändigt att se till att det finns regler för översyn av vidtagna åtgärder i de fall det inkommer tillräckliga bevis på att förhållandena ändrats. |
| --- | --- |

(22)

Det är nödvändigt att se till att det finns regler för översyn av vidtagna åtgärder i de fall det inkommer tillräckliga bevis på att förhållandena ändrats.

| (23) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4).

| (24) | Åtgärdernas utformning och omfattning samt verkställigheten av dessa bör utförligt anges i den förordning genom vilken dessa vidtas. |
| --- | --- |

(24)

Åtgärdernas utformning och omfattning samt verkställigheten av dessa bör utförligt anges i den förordning genom vilken dessa vidtas.

| (25) | Det är nödvändigt att se till att samtliga åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning till fullo överensstämmer med gemenskapens intressen. Bedömningen av gemenskapsintresset inbegriper identifiering av sådana tvingande skäl som kan ligga till grund för slutsatsen att det helt klart inte ligger i gemenskapens övergripande intresse att åtgärder vidtas. Sådana tvingande skäl omfattar exempelvis fall då nackdelarna för konsumenter eller andra berörda parter skulle bli klart oproportionerliga i förhållande till de fördelar som gemenskapsbranschen uppnår genom att åtgärderna införs. |
| --- | --- |

(25)

Det är nödvändigt att se till att samtliga åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning till fullo överensstämmer med gemenskapens intressen. Bedömningen av gemenskapsintresset inbegriper identifiering av sådana tvingande skäl som kan ligga till grund för slutsatsen att det helt klart inte ligger i gemenskapens övergripande intresse att åtgärder vidtas. Sådana tvingande skäl omfattar exempelvis fall då nackdelarna för konsumenter eller andra berörda parter skulle bli klart oproportionerliga i förhållande till de fördelar som gemenskapsbranschen uppnår genom att åtgärderna införs.

| (26) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänst från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag, riskerar att inte i tillräcklig utsträckning kunna uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen skydd mot sådana subventioner och sådan illojal prissättning vid tillhandahållandet av lufttrafiktjänst från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som skadar EG-lufttrafikföretag, riskerar att inte i tillräcklig utsträckning kunna uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   I denna förordning fastställs det förfarande som skall tillämpas för att ge skydd mot subventionering och illojal prissättning vid tillhandahållande av lufttrafiktjänster från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen om gemenskapsbranschen därigenom orsakas skada.

2.   Denna förordning påverkar inte föregående tillämpning av särskilda bestämmelser i avtal om lufttrafiktjänster mellan medlemsstaterna och länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen.

3.   Denna förordning påverkar inte tillämpningen av särskilda bestämmelser i avtal mellan gemenskapen och länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen.

Artikel 2

Principer

En gottgörande åtgärd kan införas för att kompensera för

| 1. | en subvention som direkt eller indirekt beviljats ett lufttrafikföretag från tredje land, eller |
| --- | --- |

1.

en subvention som direkt eller indirekt beviljats ett lufttrafikföretag från tredje land, eller

| 2. | illojal prissättning som tillämpas av ett lufttrafikföretag från tredje land |
| --- | --- |

2.

illojal prissättning som tillämpas av ett lufttrafikföretag från tredje land

vid tillhandahållande av lufttrafiktjänster på en eller flera rutter till och från gemenskapen som orsakar skada för gemenskapsbranschen.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med

| a) | ”skada”: väsentlig skada för gemenskapsbranschen eller risk för väsentlig skada för gemenskapsbranschen, fastställd i enlighet med artikel 6, |
| --- | --- |

a)

”skada”: väsentlig skada för gemenskapsbranschen eller risk för väsentlig skada för gemenskapsbranschen, fastställd i enlighet med artikel 6,

| b) | ”gemenskapsbranschen”: EG-lufttrafikföretag som tillhandahåller samma typ av lufttrafiktjänster som helhet eller de av dessa företag vars sammanlagda andel utgör en majoritetsdel av gemenskapens totala utbud av sådana tjänster, |
| --- | --- |

b)

”gemenskapsbranschen”: EG-lufttrafikföretag som tillhandahåller samma typ av lufttrafiktjänster som helhet eller de av dessa företag vars sammanlagda andel utgör en majoritetsdel av gemenskapens totala utbud av sådana tjänster,

| c) | ”EG-lufttrafikföretag”: ett lufttrafikföretag som innehar en giltig operativ licens beviljad av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (5), |
| --- | --- |

c)

”EG-lufttrafikföretag”: ett lufttrafikföretag som innehar en giltig operativ licens beviljad av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (5),

| d) | ”liknande lufttrafiktjänster”: lufttrafiktjänster som tillhandahålls på samma rutt eller rutter som de aktuella lufttrafiktjänsterna eller sådana lufttrafiktjänster som tillhandahålls på en rutt eller rutter som uppvisar stora likheter med den eller de rutter där den aktuella lufttrafiktjänsten tillhandahålls. |
| --- | --- |

d)

”liknande lufttrafiktjänster”: lufttrafiktjänster som tillhandahålls på samma rutt eller rutter som de aktuella lufttrafiktjänsterna eller sådana lufttrafiktjänster som tillhandahålls på en rutt eller rutter som uppvisar stora likheter med den eller de rutter där den aktuella lufttrafiktjänsten tillhandahålls.

Artikel 4

Subventionering

1.   En subvention skall anses föreligga om

| a) | det ges statliga finansiella bidrag eller bidrag från offentliga eller regionala organ eller offentlig organisation i ett land som inte är medlem i Europeiska gemenskapen, dvs. om






  i) | ett statligt förfarande eller ett förfarande som tillämpas av offentliga eller regionala organ eller offentlig organisation medför en direkt överföring av medel, t.ex. bidrag, lån eller kapitaltillskott, en potentiell direkt överföring av medel till företaget eller övertagande av företagets förpliktelser, t.ex. lånegarantier, |
| --- | --- | --- |

a)

det ges statliga finansiella bidrag eller bidrag från offentliga eller regionala organ eller offentlig organisation i ett land som inte är medlem i Europeiska gemenskapen, dvs. om

i)

ett statligt förfarande eller ett förfarande som tillämpas av offentliga eller regionala organ eller offentlig organisation medför en direkt överföring av medel, t.ex. bidrag, lån eller kapitaltillskott, en potentiell direkt överföring av medel till företaget eller övertagande av företagets förpliktelser, t.ex. lånegarantier,

| ii) | statliga intäkter eller intäkter som skulle tas in av offentliga eller regionala organ eller offentlig organisation inte drivs in eller efterskänks, |
| --- | --- |

ii)

statliga intäkter eller intäkter som skulle tas in av offentliga eller regionala organ eller offentlig organisation inte drivs in eller efterskänks,

| iii) | staten eller ett offentligt eller regionalt organ eller offentlig organisation tillhandahåller andra varor eller tjänster än allmän infrastruktur, eller köper varor eller tjänster, |
| --- | --- |

iii)

staten eller ett offentligt eller regionalt organ eller offentlig organisation tillhandahåller andra varor eller tjänster än allmän infrastruktur, eller köper varor eller tjänster,

| iv) | staten eller ett offentligt eller regionalt organ eller offentlig organisation gör inbetalningar till en finansieringsmekanism eller uppdrar åt ett privat organ att utföra en eller flera av de uppgifter som nämns i leden i, ii och iii som normalt ligger inom statens kompetens och som i praktiken inte skiljer sig från normal statlig praxis, |
| --- | --- |

iv)

staten eller ett offentligt eller regionalt organ eller offentlig organisation gör inbetalningar till en finansieringsmekanism eller uppdrar åt ett privat organ att utföra en eller flera av de uppgifter som nämns i leden i, ii och iii som normalt ligger inom statens kompetens och som i praktiken inte skiljer sig från normal statlig praxis,

| b) | och en förmån därigenom beviljas. |
| --- | --- |

b)

och en förmån därigenom beviljas.

2.   Subventioner skall föranleda gottgörande åtgärder endast om de rättsligt eller i praktiken är begränsade till ett företag, en bransch eller en företags- eller branschgrupp inom den beviljande myndighetens jurisdiktion.

Artikel 5

Illojal prissättning

1.   Illojal prissättning skall anses föreligga när ett lufttrafikföretag från tredje land på en bestämd lufttrafiktjänst till eller från gemenskapen

| — | gynnas av en icke-kommersiell fördel, och |
| --- | --- |

—

gynnas av en icke-kommersiell fördel, och

| — | tar ut priser som avsevärt underskrider de som tas ut av konkurrerande EG-lufttrafikföretag i syfte att orsaka skada. |
| --- | --- |

—

tar ut priser som avsevärt underskrider de som tas ut av konkurrerande EG-lufttrafikföretag i syfte att orsaka skada.

Sådan prissättning måste vara tydligt urskiljbar i förhållande till normal konkurrensutsatt prissättning.

2.   Vid jämförelse av prissättningen skall följande faktorer beaktas:

| a) | Det faktiska pris som anges då biljetterna erbjuds till försäljning. |
| --- | --- |

a)

Det faktiska pris som anges då biljetterna erbjuds till försäljning.

| b) | Det antal platser som erbjudits till ett påstått illojalt pris i förhållande till det totala antalet platser i luftfartyget. |
| --- | --- |

b)

Det antal platser som erbjudits till ett påstått illojalt pris i förhållande till det totala antalet platser i luftfartyget.

| c) | De begränsningar och villkor som gäller för de biljetter som sålts till ett påstått illojalt pris. |
| --- | --- |

c)

De begränsningar och villkor som gäller för de biljetter som sålts till ett påstått illojalt pris.

| d) | Den servicenivå som erbjuds av alla de lufttrafikföretag som tillhandahåller liknande lufttrafiktjänster. |
| --- | --- |

d)

Den servicenivå som erbjuds av alla de lufttrafikföretag som tillhandahåller liknande lufttrafiktjänster.

| e) | De faktiska kostnader som lufttrafikföretag från tredje land har plus en rimlig vinstmarginal. |
| --- | --- |

e)

De faktiska kostnader som lufttrafikföretag från tredje land har plus en rimlig vinstmarginal.

| f) | Förhållandena på jämförbara rutter uttryckta på det sätt som anges i leden a-e. |
| --- | --- |

f)

Förhållandena på jämförbara rutter uttryckta på det sätt som anges i leden a-e.

3.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 15.3 utarbeta en detaljerad metod för att fastställa förekomst av illojal prissättning. Metoden skall bland annat avse hur normal konkurrensutsatt prissättning, faktiska kostnader och rimliga vinstmarginaler skall beräknas inom just luftfartssektorn.

Artikel 6

Fastställande av skada

1.   Fastställande av skada skall baseras på faktiska bevis och skall omfatta en objektiv bedömning av följande två områden:

| a) | Nivån på biljettpriserna på de aktuella lufttrafiktjänsterna och hur de tjänsterna kan påverka EG-lufttrafikföretagens biljettpriser, och |
| --- | --- |

a)

Nivån på biljettpriserna på de aktuella lufttrafiktjänsterna och hur de tjänsterna kan påverka EG-lufttrafikföretagens biljettpriser, och

| b) | Den påverkan dessa lufttrafiktjänster har på gemenskapsbranschen enligt vad som framgår av utvecklingen inom flera ekonomiska indikatorer, exempelvis antal flygningar, kapacitetsutnyttjande, passagerarbokningar, marknadsandel, vinst, avkastning på kapital, investeringar och sysselsättning. |
| --- | --- |

b)

Den påverkan dessa lufttrafiktjänster har på gemenskapsbranschen enligt vad som framgår av utvecklingen inom flera ekonomiska indikatorer, exempelvis antal flygningar, kapacitetsutnyttjande, passagerarbokningar, marknadsandel, vinst, avkastning på kapital, investeringar och sysselsättning.

Ingen enskild eller flera av dessa faktorer behöver vara utslagsgivande för bedömningen.

2.   Det måste kunna visas, utifrån all faktisk bevisning som presenteras i förhållande till punkt 1, att de aktuella lufttrafiktjänsterna orsakar skada i den mening som avses i denna förordning.

3.   Andra kända faktorer än de aktuella lufttrafiktjänsterna som samtidigt skadar gemenskapsbranschen skall också granskas för att säkerställa att den skada som dessa faktorer orsakar inte kan tillskrivas de aktuella lufttrafiktjänsterna.

4.   Fastställande av risk för skada måste bygga på fakta och inte bara på påståenden, hypoteser eller avlägsna möjligheter. En förändring av förhållandena som skulle innebära att subventionen skulle leda till skada måste vara klart förutsebar och överhängande.

Artikel 7

Inledande av förfaranden

1.   En undersökning med stöd av denna förordning skall inledas efter skriftligt klagomål på gemenskapsbranschens vägnar från en fysisk eller juridisk person eller en organisation, eller på kommissionens eget initiativ, om det finns tillräckliga bevis för att det förekommer utjämningsbara subventioner (om det är möjligt skall beloppen anges) eller illojal prissättning i den mening som avses i denna förordning, skada och ett orsakssamband mellan det påstått subventionerade eller illojalt prissatta lufttrafiktjänsten och den påstådda skadan.

2.   Om det är uppenbart att bevisningen är tillräcklig för att inleda ett förfarande, skall kommissionen i enlighet med artikel 15.2 inleda förfarandet inom 45 dagar efter det att klagomålet ingavs och offentliggöra ett meddelande om detta i Europeiska unionens officiella tidning. Om frågan diskuteras inom ramen för ett bilateralt avtal med medlemsstaten i fråga skall, på medlemsstatens begäran, denna frist på 45 dagar förlängas med högst 30 dagar. Ytterligare förlängning av fristen skall beslutas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.

Om bevisen är otillräckliga skall kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 15.2, informera klagaden om detta inom 45 dagar efter det att klagomålet ingavs.

3.   Meddelandet om inledande av förfarande skall innehålla information om att en undersökning skall påbörjas, undersökningens omfattning, lufttrafiktjänsterna på de berörda rutterna, de länder vars regeringar påstås ha beviljat subventionerna eller utfärdar licens för de lufttrafikföretag som påstås ägna sig åt illojal prissättning samt den tidsfrist inom vilken de berörda parterna kan träda fram och inkomma med skriftliga synpunkter och annan information om dessa synpunkter skall beaktas vid undersökningen. Meddelandet skall även innehålla den tidsfrist inom vilken berörda parter kan begära att få höras av kommissionen.

4.   Kommissionen skall informera de lufttrafikföretag som tillhandahåller de aktuella lufttrafiktjänsterna, berörd regering samt de klagande som inlett förfarandet.

5.   Kommissionen får när som helst inbjuda den berörda regeringen i tredje land till samråd i syfte att klargöra situationen beträffande frågor som avses i punkt 2 och uppnå en lösning som bägge parter är överens om. Vid behov skall kommissionen låta berörda medlemsstater delta i samråden. Om samråd redan pågår mellan en medlemsstat och den berörda regeringen i tredje land, skall kommissionen att i förväg etablera kontakt med medlemsstaten i fråga.

Artikel 8

Undersökningen

1.   Efter det att förfarandet har inletts skall kommissionen inleda en undersökning som skall omfatta både subventionering och illojal prissättning av lufttrafiktjänster som tillhandahålls av lufttrafikföretag från tredje land på vissa rutter samt skada. Undersökningen skall genomföras skyndsamt och skall i normala fall avslutas inom nio månader efter det att förfarandet inletts, utom i nedanstående fall, då den får förlängas:

| — | Förhandlingar med den berörda regeringen i tredje land har nått en punkt då en tillfredsställande lösning på klagomålet förefaller kunna nås mycket snart, eller |
| --- | --- |

—

Förhandlingar med den berörda regeringen i tredje land har nått en punkt då en tillfredsställande lösning på klagomålet förefaller kunna nås mycket snart, eller

| — | Ytterligare tid behövs för att nå en lösning som är i gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

—

Ytterligare tid behövs för att nå en lösning som är i gemenskapens intresse.

2.   De berörda parter som gett sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledandet av förfarandet skall höras om de inkommit med en begäran om att bli hörda som visar att de är en berörd part som troligen kommer att påverkas av resultatet av förfarandet och att det finns särskilda skäl till att de bör höras.

3.   Om en berörd part vägrar åtkomst till, eller inte tillhandahåller, nödvändig information inom rimlig tid eller kraftigt försvårar utredningen, får preliminära eller slutliga slutsatser, såväl positiva som negativa, dras utifrån tillgängliga fakta. Om en berörd part har inkommit med felaktig eller vilseledande information skall den informationen inte beaktas, varvid tillgängliga fakta skall användas.

Artikel 9

Gottgörande åtgärder

Gottgörande åtgärder, som kan vara tillfälliga eller slutgiltiga, skall företrädesvis utgöras av avgifter som åläggs det aktuella lufttrafikföretaget från tredje land.

Artikel 10

Tillfälliga åtgärder

1.   Tillfälliga åtgärder får vidtas om det preliminärt har fastställts att det berörda lufttrafikföretaget från tredje land gynnas av subventioner eller tillämpar illojal prissättning med åtföljande skador för gemenskapsbranschen och att det är av gemenskapsintresse att åtgärder vidtas för att förhindra ytterligare sådan skada.

2.   Tillfälliga åtgärder får vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2. Dessa åtgärder skall vidtas för högst sex månader.

Artikel 11

Avslutande utan åtgärder

1.   Om ett klagomål dras tillbaka eller om tillfredsställande åtgärd utverkats inom ramen för ett avtal om lufttrafiktjänster som en medlemsstat ingått med det berörda tredje landet, får förfarandet avslutas av kommissionen utom i de fall ett sådant avslutande inte är av gemenskapsintresse.

2.   Om gottgörande åtgärder är onödiga skall förfarandet avslutas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2. Beslut om att avsluta ett förfarande skall vederbörligen åtföljas av ett uttalande om skälen till detta.

Artikel 12

Slutgiltiga åtgärder

1.   Om det med stöd av de fakta som framkommit kan fastställas att det förekommer subventioner eller illojal prissättning och att detta har orsakat skada, och om det är av gemenskapsintresse att åtgärder vidtas i enlighet med artikel 16, skall en slutgiltig åtgärd vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 15.3.

2.   Nivån på de åtgärder som införs för att kompensera för subventionerna får inte överstiga summan av subventionerna, beräknad som den förmån som det mottagande företaget fått och som lufttrafikföretag från tredje land anses ha gynnats av, och skall vara lägre än den totala summan av subventionerna, om den lägre nivån är tillräcklig för att undanröja skadan för gemenskapsbranschen.

3.   Nivån på de åtgärder som införs för att kompensera för illojal prissättning som gynnas av en ickekommersiell fördel får inte överstiga skillnaden mellan de biljettpriser som tas ut av det berörda lufttrafikföretaget från tredje land och de biljettpriser som det berörda konkurrerande EG-lufttrafikföretaget erbjuder men skall vara lägre om den lägre nivån skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan för gemenskapsbranschen. Åtgärdsnivån får aldrig överstiga värdet av den icke-kommersiella fördel som lufttrafikföretaget från tredje land erhållit.

4.   En åtgärd motsvarande lämpliga belopp i varje enskilt fall skall på icke-diskriminerande basis vidtas med avseende på lufttrafiktjänster som tillhandahålls av lufttrafikföretag från tredje land som befunnits åtnjuta subventioner eller som tillämpat illojal prissättning på sina respektive rutter, med undantag för de lufttrafiktjänster som tillhandahålls av lufttrafikföretag från tredje land vars åtaganden godkänts i enlighet med denna förordning.

5.   En åtgärd skall endast gälla så länge och i den omfattning som krävs för att kompensera för subventionerna eller den illojala prissättning som orsakar skada.

Artikel 13

Åtaganden

1.   Undersökningar får avslutas utan att tillfälliga eller slutgiltiga åtgärder vidtas om tillfredsställande frivilliga åtaganden lämnas som innebär att

| a) | den regering som beviljar subventionen eller den icke-kommersiella fördelen går med på att avskaffa eller begränsa subventionen eller den icke-kommersiella fördelen, eller vidta andra relevanta åtgärder beträffande dess verkan, eller |
| --- | --- |

a)

den regering som beviljar subventionen eller den icke-kommersiella fördelen går med på att avskaffa eller begränsa subventionen eller den icke-kommersiella fördelen, eller vidta andra relevanta åtgärder beträffande dess verkan, eller

| b) | lufttrafikföretaget från tredje land åtar sig att ändra sina priser eller upphöra med tillhandahållande av luftfartstjänster på den aktuella rutten så att den skada som uppkommer genom subventionen eller den icke-kommersiella fördelen upphör. |
| --- | --- |

b)

lufttrafikföretaget från tredje land åtar sig att ändra sina priser eller upphöra med tillhandahållande av luftfartstjänster på den aktuella rutten så att den skada som uppkommer genom subventionen eller den icke-kommersiella fördelen upphör.

2.   Åtaganden skall godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.

3.   Om någondera parten bryter mot eller drar tillbaka åtagandet skall en slutgiltig åtgärd införas i enlighet med artikel 12 på basis av de fakta som framkom vid den undersökning som ledde till åtagandet, under förutsättning att undersökningen fastställde att subventionering förekom och att det berörda lufttrafikföretaget från tredje land, eller den regering som beviljat subventionen, har beretts tillfälle att framföra sina synpunkter, utom i de fall regeringen eller lufttrafikföretaget i tredje land dragit tillbaka åtagandet.

Artikel 14

Översyn

1.   Behovet av att bibehålla åtgärderna i deras ursprungliga form får, när det är motiverat, ses över på initiativ av kommissionen eller på begäran av en medlemsstat eller, om minst två på varandra följande IATA-tidtabellsperioder har förflutit sedan den slutgiltiga åtgärden vidtogs, på begäran av lufttrafikföretag från tredje land som är föremål för åtgärder eller av EG-lufttrafikföretag.

2.   En översyn enligt punkt 1 skall initieras av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15.2. Relevanta bestämmelser i artiklarna 7 och 8 skall tillämpas på den översyn som avses i punkt 1. I översynen skall det bedömas om subventioner och illojal prissättning fortfarande förekommer och/eller vilken skada som vållats av detta, samt fastställas om det med hänsyn till gemenskapsintresset krävs fortsatta ingripanden. Beroende på resultaten av översynen och vad som är lämpligt skall åtgärderna upphävas, ändras eller behållas i enlighet med förfarandet i artikel 15.3.

Artikel 15

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 11 i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (6) (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 16

Gemenskapsintresse

Beslut enligt artikel 10.1, artikel 11.2 och artikel 12.1 om huruvida gemenskapsintresset föranleder åtgärder eller huruvida åtgärder skall behållas enligt artikel 14.2 skall baseras på en samlad bedömning av alla olika intressen. Åtgärder får inte vidtas om det otvetydigt kan fastställas att det inte ligger i gemenskapens intresse.

Artikel 17

Allmänna bestämmelser

1.   Tillfälliga eller slutgiltiga åtgärder mot obalanser skall vidtas genom en förordning och genomföras av medlemsstaterna i den form och i den takt som anges och i enlighet med övriga kriterier i den förordningen. Om det vidtas andra åtgärder än avgifter, skall den exakta formen för dessa åtgärder anges i förordningen i enlighet med bestämmelserna i den här förordningen.

2.   Förordningar varigenom tillfälliga eller slutgiltiga åtgärder mot obalanser vidtas samt förordningar eller beslut varigenom åtaganden godkänns eller undersökningar eller förfaranden avbryts eller avslutas skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 151 E, 25.6.2002, s. 285.

1

(2)  EGT C 61, 14.3.2003, s. 29.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 januari 2003 (EUT C 38E, 12.2.2004, s. 75), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 december 2003 (EUT C 66 E, 16.3.2004, s. 14) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2004.

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

4

(5)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 1.

5

(6)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1.)

6

P5_TA(2004)0171

Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer (13910/1/2003 — C5-0012/2004 — 2002/0234(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13910/1/2003 — C5-0012/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13910/1/2003 — C5-0012/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 521) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 521) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 454) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 454) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0088/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0088/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 13 maj 2003, P5_TA(2003)0203.

(3)  EGT C 20 E, 28.1.2003, s. 193.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2002)0234

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken och för att främja konsumentskyddet är det viktigt att säkerställa en lämplig miniminivå för de försäkringar som skall täcka lufttrafikföretagens skadeståndsansvar avseende passagerare, bagage, gods och tredje man. |
| --- | --- |

(1)

Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken och för att främja konsumentskyddet är det viktigt att säkerställa en lämplig miniminivå för de försäkringar som skall täcka lufttrafikföretagens skadeståndsansvar avseende passagerare, bagage, gods och tredje man.

| (2) | På gemenskapens luftfartsmarknad har åtskillnaden mellan nationella och internationella lufttransporter undanröjts, och det är därför lämpligt att upprätta miniminivåer för försäkringskrav för EGlufttrafikföretag. |
| --- | --- |

(2)

På gemenskapens luftfartsmarknad har åtskillnaden mellan nationella och internationella lufttransporter undanröjts, och det är därför lämpligt att upprätta miniminivåer för försäkringskrav för EGlufttrafikföretag.

| (3) | Gemenskapsbestämmelser behövs för att dessa krav även skall tillämpas på lufttrafikföretag från tredje land, så att konkurrensvillkoren blir desamma som för EG-lufttrafikföretagen. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapsbestämmelser behövs för att dessa krav även skall tillämpas på lufttrafikföretag från tredje land, så att konkurrensvillkoren blir desamma som för EG-lufttrafikföretagen.

| (4) | I sitt meddelande av den 10 oktober 2001 om konsekvenserna för trafikflyget av attentaten i USA uttryckte kommissionen sin avsikt att granska de försäkringsbelopp och försäkringsvillkor som krävs inom ramen för medlemsstaternas beviljande av operativa licenser, för att säkerställa en harmoniserad metod. I sitt meddelande av den 2 juli 2002 om försäkringar inom lufttransportsektorn efter terroristattackerna i Förenta staterna den 11 september 2001 förklarade kommissionen dessutom att den även i fortsättningen skulle följa utvecklingen på flygförsäkringsmarknaden med avseende på revidering av de försäkringsbelopp och försäkringsvillkor som krävs för medlemsstaternas beviljande av operativa licenser. |
| --- | --- |

(4)

I sitt meddelande av den 10 oktober 2001 om konsekvenserna för trafikflyget av attentaten i USA uttryckte kommissionen sin avsikt att granska de försäkringsbelopp och försäkringsvillkor som krävs inom ramen för medlemsstaternas beviljande av operativa licenser, för att säkerställa en harmoniserad metod. I sitt meddelande av den 2 juli 2002 om försäkringar inom lufttransportsektorn efter terroristattackerna i Förenta staterna den 11 september 2001 förklarade kommissionen dessutom att den även i fortsättningen skulle följa utvecklingen på flygförsäkringsmarknaden med avseende på revidering av de försäkringsbelopp och försäkringsvillkor som krävs för medlemsstaternas beviljande av operativa licenser.

| (5) | Genom rådets beslut 2001/539/EG av den 5 april 2001 (4) har gemenskapen ingått konventionen om vissa enhetliga regler för internationella lufttransporter, som ingicks i Montreal den 28 maj 1999 (Montrealkonventionen), i vilken nya bestämmelser fastställs om skadeståndsansvar med avseende på internationella lufttransporter av personer, bagage och gods. Dessa regler förväntas ersätta bestämmelserna i 1992 års Warszawakonvention och senare ändringar av denna. |
| --- | --- |

(5)

Genom rådets beslut 2001/539/EG av den 5 april 2001 (4) har gemenskapen ingått konventionen om vissa enhetliga regler för internationella lufttransporter, som ingicks i Montreal den 28 maj 1999 (Montrealkonventionen), i vilken nya bestämmelser fastställs om skadeståndsansvar med avseende på internationella lufttransporter av personer, bagage och gods. Dessa regler förväntas ersätta bestämmelserna i 1992 års Warszawakonvention och senare ändringar av denna.

| (6) | Enligt artikel 50 i Montrealkonventionen skall de fördragsslutande staterna av lufttrafikföretagen kräva att de tecknar en tillräcklig försäkring som täcker deras skadeståndsansvar enligt konventionen, och samtidigt kommer 1929 års Warszawakonvention och senare ändringar av denna att fortsätta att gälla parallellt med Montrealkonventionen under obestämd tid. Båda dessa konventioner lämnar utrymme för ett obegränsat skadeståndsansvar. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 50 i Montrealkonventionen skall de fördragsslutande staterna av lufttrafikföretagen kräva att de tecknar en tillräcklig försäkring som täcker deras skadeståndsansvar enligt konventionen, och samtidigt kommer 1929 års Warszawakonvention och senare ändringar av denna att fortsätta att gälla parallellt med Montrealkonventionen under obestämd tid. Båda dessa konventioner lämnar utrymme för ett obegränsat skadeståndsansvar.

| (7) | Enligt artikel 7 i rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (5) skall l ufttrafikföretag vara försäkrade för att täcka ersättningsansvar i samband med olyckor, särskilt med hänsyn till passagerare, bagage, gods, post och tredje man, om än inga minimibelopp och försäkringsvillkor specificeras. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 7 i rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (5) skall l ufttrafikföretag vara försäkrade för att täcka ersättningsansvar i samband med olyckor, särskilt med hänsyn till passagerare, bagage, gods, post och tredje man, om än inga minimibelopp och försäkringsvillkor specificeras.

| (8) | Det bör beaktas att E uropeiska civila luftfartskonferensen (ECAC) den 13 december 2000 antog en resolution (ECAC/25-1) om miniminivåer för försäkringar för skadeståndsansvar för passagerare och gentemot tredje man, vilken ändrades den 27 november 2002. |
| --- | --- |

(8)

Det bör beaktas att E uropeiska civila luftfartskonferensen (ECAC) den 13 december 2000 antog en resolution (ECAC/25-1) om miniminivåer för försäkringar för skadeståndsansvar för passagerare och gentemot tredje man, vilken ändrades den 27 november 2002.

| (9) | Det är nödvändigt att för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som flyger inom, in på, ut från eller över en medlemsstats territorium, inklusive dess territorialvatten, fastställa minimiförsäkringskrav avseende passagerare, bagage, gods och tredje man. |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som flyger inom, in på, ut från eller över en medlemsstats territorium, inklusive dess territorialvatten, fastställa minimiförsäkringskrav avseende passagerare, bagage, gods och tredje man.

| (10) | Försäkringsskyldigheten bör åligga lufttrafikföretag med en giltig operativ licens, och EG-lufttrafikföretag med en giltig operativ licens som beviljats i överensstämmelse med förordning (EEG) nr 2407/92. Att licenstiden har löpt ut eller att licens saknas befriar inte företaget från denna skyldighet. |
| --- | --- |

(10)

Försäkringsskyldigheten bör åligga lufttrafikföretag med en giltig operativ licens, och EG-lufttrafikföretag med en giltig operativ licens som beviljats i överensstämmelse med förordning (EEG) nr 2407/92. Att licenstiden har löpt ut eller att licens saknas befriar inte företaget från denna skyldighet.

| (11) | I Montrealkonventionen regleras särskilt skadeståndsansvar avseende passagerare, bagage och gods, medan skadeståndsansvaret för post enligt artikel 2 i konventionen skall omfattas av ”de regler som gäller för förhållandet mellan transportörer och postbefordringsföretag”. Inom gemenskapen finns försäkring för detta ansvar tillräckligt reglerat i artikel 7 i förordning (EEG) nr 2407/92. |
| --- | --- |

(11)

I Montrealkonventionen regleras särskilt skadeståndsansvar avseende passagerare, bagage och gods, medan skadeståndsansvaret för post enligt artikel 2 i konventionen skall omfattas av ”de regler som gäller för förhållandet mellan transportörer och postbefordringsföretag”. Inom gemenskapen finns försäkring för detta ansvar tillräckligt reglerat i artikel 7 i förordning (EEG) nr 2407/92.

| (12) | Det är inte nödvändigt att kräva att statliga luftfartyg och vissa andra typer av luftfartyg är försäkrade. |
| --- | --- |

(12)

Det är inte nödvändigt att kräva att statliga luftfartyg och vissa andra typer av luftfartyg är försäkrade.

| (13) | Minimiförsäkringsskydd bör tillhandahållas i situationer där ett lufttrafikföretag eller en luftfartygsoperatör är skadeståndsansvarig avseende passagerare, bagage, gods och tredje man i enlighet med bestämmelserna i internationella konventioner, gemenskapsrätten eller nationell lagstiftning, utan att inkräkta på dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(13)

Minimiförsäkringsskydd bör tillhandahållas i situationer där ett lufttrafikföretag eller en luftfartygsoperatör är skadeståndsansvarig avseende passagerare, bagage, gods och tredje man i enlighet med bestämmelserna i internationella konventioner, gemenskapsrätten eller nationell lagstiftning, utan att inkräkta på dessa bestämmelser.

| (14) | Försäkringen bör täcka luftfartsspecifikt skadeståndsansvar avseende passagerare, bagage, gods och tredje man. När det gäller passagerare, bagage och gods bör försäkringen omfatta täckning för dödsfall och personskador orsakade av olyckshändelser och förlorat eller förstört eller skadat bagage och gods. I fråga om tredje man bör försäkringen omfatta täckning för dödsfall samt person- och egendomsskador orsakade av olyckshändelser. |
| --- | --- |

(14)

Försäkringen bör täcka luftfartsspecifikt skadeståndsansvar avseende passagerare, bagage, gods och tredje man. När det gäller passagerare, bagage och gods bör försäkringen omfatta täckning för dödsfall och personskador orsakade av olyckshändelser och förlorat eller förstört eller skadat bagage och gods. I fråga om tredje man bör försäkringen omfatta täckning för dödsfall samt person- och egendomsskador orsakade av olyckshändelser.

| (15) | Denna förordning bör inte tolkas som ett krav på dubbel försäkring. I den utsträckning som den avtalsslutande transportören och den faktiska transportören i den mening som avses i artikel 39 i Montrealkonventionen kan hållas ansvariga för samma skada, kan medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för att undvika dubbelförsäkringar. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning bör inte tolkas som ett krav på dubbel försäkring. I den utsträckning som den avtalsslutande transportören och den faktiska transportören i den mening som avses i artikel 39 i Montrealkonventionen kan hållas ansvariga för samma skada, kan medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för att undvika dubbelförsäkringar.

| (16) | Totalbelopp utgör en marknadspraxis som kan bidra till möjligheten att teckna försäkring, särskilt mot risker i samband med krigshandlingar och terrorism, genom att försäkringsgivarna ges bättre kontroll över sitt skadeståndsansvar, men denna erkända praxis befriar dock inte ett lufttrafikföretag eller en luftfartygsoperatör från skyldigheten att respektera minimiförsäkringskraven, då det totalbelopp som fastställs i dess försäkringsavtal har nåtts. |
| --- | --- |

(16)

Totalbelopp utgör en marknadspraxis som kan bidra till möjligheten att teckna försäkring, särskilt mot risker i samband med krigshandlingar och terrorism, genom att försäkringsgivarna ges bättre kontroll över sitt skadeståndsansvar, men denna erkända praxis befriar dock inte ett lufttrafikföretag eller en luftfartygsoperatör från skyldigheten att respektera minimiförsäkringskraven, då det totalbelopp som fastställs i dess försäkringsavtal har nåtts.

| (17) | Det är nödvändigt att kräva att lufttrafikföretagen visar att de alltid uppfyller minimiförsäkringskraven för skadeståndsansvar i enlighet med denna förordning. Med avseende på EG-lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som använder luftfartyg som är registrerade i gemenskapen bör deponering av bevis på försäkringsskydd i en medlemsstat vara tillräckligt för alla medlemsstater om denna försäkring har tecknats av ett företag som har rätt att göra detta enligt tillämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

(17)

Det är nödvändigt att kräva att lufttrafikföretagen visar att de alltid uppfyller minimiförsäkringskraven för skadeståndsansvar i enlighet med denna förordning. Med avseende på EG-lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som använder luftfartyg som är registrerade i gemenskapen bör deponering av bevis på försäkringsskydd i en medlemsstat vara tillräckligt för alla medlemsstater om denna försäkring har tecknats av ett företag som har rätt att göra detta enligt tillämplig lagstiftning.

| (18) | När det gäller överflygningar av en medlemsstats territorium av lufttrafikföretag som inte är EG-lufttrafikföretag eller luftfartyg registrerade utanför gemenskapen, som inte inbegriper landning i eller start från någon medlemsstat, kan den överflugna medlemsstaten, i enlighet med internationell rätt, kräva bevis på överensstämmelse med försäkringskraven i denna förordning, till exempel genom att utföra stickprovskontroller. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller överflygningar av en medlemsstats territorium av lufttrafikföretag som inte är EG-lufttrafikföretag eller luftfartyg registrerade utanför gemenskapen, som inte inbegriper landning i eller start från någon medlemsstat, kan den överflugna medlemsstaten, i enlighet med internationell rätt, kräva bevis på överensstämmelse med försäkringskraven i denna förordning, till exempel genom att utföra stickprovskontroller.

| (19) | Minimiförsäkringskraven bör ses över efter en viss tid. |
| --- | --- |

(19)

Minimiförsäkringskraven bör ses över efter en viss tid.

| (20) | Förfarandena för övervakning av tillämpningen av minimiförsäkringskraven bör vara öppna och icke-diskriminerande och bör inte hindra den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital. |
| --- | --- |

(20)

Förfarandena för övervakning av tillämpningen av minimiförsäkringskraven bör vara öppna och icke-diskriminerande och bör inte hindra den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital.

| (21) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

| (22) | Om ytterligare bestämmelser krävs för att inrätta lämpliga försäkringar som omfattar luftfartsspecifik ansvarsskyldighet för punkter som inte omfattas av denna förordning, bör medlemsstaterna ha möjlighet att införa sådana bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Om ytterligare bestämmelser krävs för att inrätta lämpliga försäkringar som omfattar luftfartsspecifik ansvarsskyldighet för punkter som inte omfattas av denna förordning, bör medlemsstaterna ha möjlighet att införa sådana bestämmelser.

| (23) | En överenskommelse om utökat samarbete i fråga om användningen av flygplatsen i Gibraltar träffades i London den 2 december 1987 mellan Konungariket Spanien och Förenade konungariket genom en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar. Denna överenskommelse fungerar ännu inte i praktiken. |
| --- | --- |

(23)

En överenskommelse om utökat samarbete i fråga om användningen av flygplatsen i Gibraltar träffades i London den 2 december 1987 mellan Konungariket Spanien och Förenade konungariket genom en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar. Denna överenskommelse fungerar ännu inte i praktiken.

| (24) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen införandet av minimiförsäkringskrav som kan bidra till att den inre luftfartsmarknadens mål uppnås genom att snedvridningen av konkurrensen minskas, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen införandet av minimiförsäkringskrav som kan bidra till att den inre luftfartsmarknadens mål uppnås genom att snedvridningen av konkurrensen minskas, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   Denna förordning syftar till att fastställa minimikrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer avseende passagerare, bagage, gods och tredje man.

2.   Med avseende på postbefordran gäller de försäkringskrav som fastställs i förordning (EEG) nr 2407/92 och i medlemsstaternas nationella lagstiftning.

Artikel 2

Räckvidd

1.   Denna förordning skall tillämpas på alla lufttrafikföretag och alla luftfartygsoperatörer som flyger inom, in på, ut från eller över en medlemsstats territorium, där fördraget är tillämpligt.

2.   Denna förordning skall inte tillämpas på

| a) | statliga luftfartyg enligt artikel 3 b i konventionen angående internationell civil luftfart, undertecknad i Chicago den 7 december 1944, |
| --- | --- |

a)

statliga luftfartyg enligt artikel 3 b i konventionen angående internationell civil luftfart, undertecknad i Chicago den 7 december 1944,

| b) | modellflygplan med en högsta godkänd startmassa (MTOM) på mindre än 20 kilo, |
| --- | --- |

b)

modellflygplan med en högsta godkänd startmassa (MTOM) på mindre än 20 kilo,

| c) | flygmaskiner med fotstart (inklusive flygskärmar med motor och hängglidare), |
| --- | --- |

c)

flygmaskiner med fotstart (inklusive flygskärmar med motor och hängglidare),

| d) | fasta ballonger, |
| --- | --- |

d)

fasta ballonger,

| e) | drakar, |
| --- | --- |

e)

drakar,

| f) | fallskärmar (inklusive flygskärmar). |
| --- | --- |

f)

fallskärmar (inklusive flygskärmar).

| g) | luftfartyg, inklusive glidflygplan, med en högsta godkänd startmassa (MTOM) på mindre än 500 kg samt ultralätta flygplan






  — | som används för icke-kommersiellt bruk eller |
| --- | --- | --- |

g)

luftfartyg, inklusive glidflygplan, med en högsta godkänd startmassa (MTOM) på mindre än 500 kg samt ultralätta flygplan

—

som används för icke-kommersiellt bruk eller

| — | som används för lokal flygundervisning som inte överskrider internationella gränser |
| --- | --- |

—

som används för lokal flygundervisning som inte överskrider internationella gränser

i den mån det är fråga om försäkringskrav gällande risker i samband med krigshandlingar och terrorism i enlighet med denna förordning.

3.   Denna förordnings tillämpning på flygplatsen i Gibraltar skall inte påverka Spaniens eller Förenade kungarikets rättsliga ställning med avseende på tvisten om suveränitet över det territorium där flygplatsen är belägen.

4.   Denna förordnings tillämpning på flygplatsen i Gibraltar skall uppskjutas tills överenskommelsen i den gemensamma förklaring som avgavs av Konungariket Spaniens och Förenade kungarikets utrikesministrar den 2 december 1987 fungerar i praktiken. När så sker, kommer Spaniens och Förenade konungarikets regeringar att underrätta rådet om detta.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | lufttrafikföretag: ett luftfartsföretag med en giltig operativ licens. |
| --- | --- |

a)

lufttrafikföretag: ett luftfartsföretag med en giltig operativ licens.

| b) | EG-lufttrafikföretag: ett lufttrafikföretag med en giltig operativ licens som beviljats av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92. |
| --- | --- |

b)

EG-lufttrafikföretag: ett lufttrafikföretag med en giltig operativ licens som beviljats av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92.

| c) | luftfartygsoperatör: en person eller ett organ, som inte är ett lufttrafikföretag, som fortlöpande faktiskt beslutar om luftfartygets användning eller drift; den fysiska eller juridiska person i vars namn luftfartyget är registrerat skall anses vara operatör, såvida inte hon/han kan bevisa att en annan person är operatör. |
| --- | --- |

c)

luftfartygsoperatör: en person eller ett organ, som inte är ett lufttrafikföretag, som fortlöpande faktiskt beslutar om luftfartygets användning eller drift; den fysiska eller juridiska person i vars namn luftfartyget är registrerat skall anses vara operatör, såvida inte hon/han kan bevisa att en annan person är operatör.

| d) | flygning:






  — | med avseende på passagerare och ej incheckat bagage, tiden för transport av passagerarna med luftfartyg, inklusive ombord- och urstigning, |
| --- | --- | --- |

d)

flygning:

—

med avseende på passagerare och ej incheckat bagage, tiden för transport av passagerarna med luftfartyg, inklusive ombord- och urstigning,

| — | med avseende på gods och incheckat bagage, tiden för transport av bagage och gods från och med det att bagaget eller godset överlämnas till lufttrafikföretaget fram till överlämnandet till den behöriga mottagaren, |
| --- | --- |

—

med avseende på gods och incheckat bagage, tiden för transport av bagage och gods från och med det att bagaget eller godset överlämnas till lufttrafikföretaget fram till överlämnandet till den behöriga mottagaren,

| — | med avseende på tredje man, användningen av ett luftfartyg från och med det att motorerna sätts i gång för att faktiskt lyfta eller taxa ut luftfartyget till dess att det har landat och motorerna har slagits av helt; dessutom förflyttning av ett luftfartyg med bogseringsfordon och push-backfordon eller med krafter som är typiska för luftfartygs drift och lyftning, i synnerhet luftströmmar. |
| --- | --- |

—

med avseende på tredje man, användningen av ett luftfartyg från och med det att motorerna sätts i gång för att faktiskt lyfta eller taxa ut luftfartyget till dess att det har landat och motorerna har slagits av helt; dessutom förflyttning av ett luftfartyg med bogseringsfordon och push-backfordon eller med krafter som är typiska för luftfartygs drift och lyftning, i synnerhet luftströmmar.

| e) | SDR: särskild dragningsrätt enligt Internationella valutafondens definition. |
| --- | --- |

e)

SDR: särskild dragningsrätt enligt Internationella valutafondens definition.

| f) | MTOM (Maximum Take Off Mass): den högsta godkända startmassa som motsvarar en certifierad massa som är specifik för alla luftfartygstyper i enlighet med luftfartygets luftvärdighetsbevis. |
| --- | --- |

f)

MTOM (Maximum Take Off Mass): den högsta godkända startmassa som motsvarar en certifierad massa som är specifik för alla luftfartygstyper i enlighet med luftfartygets luftvärdighetsbevis.

| g) | passagerare: varje person som är på en flygning med lufttrafikföretagets eller luftfartygsoperatörens medgivande, utom tjänstgörande flygbesättning och kabinpersonal. |
| --- | --- |

g)

passagerare: varje person som är på en flygning med lufttrafikföretagets eller luftfartygsoperatörens medgivande, utom tjänstgörande flygbesättning och kabinpersonal.

| h) | tredje man: varje juridisk eller fysisk person, utom passagerare och tjänstgörande flygbesättning och kabinpersonal. |
| --- | --- |

h)

tredje man: varje juridisk eller fysisk person, utom passagerare och tjänstgörande flygbesättning och kabinpersonal.

| i) | kommersiell drift: drift mot ersättning och/eller hyra. |
| --- | --- |

i)

kommersiell drift: drift mot ersättning och/eller hyra.

Artikel 4

Försäkringsprinciper

1.   Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som avses i artikel 2 skall vara försäkrade i enlighet med denna förordning vad gäller deras luftfartsspecifika skadeståndsansvar avseende passagerare, bagage, gods och tredje man. Deras försäkring skall omfatta krigshandlingar, terrorism, flygplanskapning, sabotage, olaga besittningstagande av luftfartyg och civila oroligheter.

2.   Lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer skall se till att det finns försäkringsskydd för varje flygning, oavsett om de förfogar över luftfartyget i egenskap av ägare eller genom ett leasingavtal eller genom gemensam verksamhet eller franchise-verksamhet, code-sharing eller annan överenskommelse av samma art.

3.   Denna förordning påverkar inte bestämmelser om skadeståndsansvar i

| — | internationella konventioner i vilka medlemsstaterna och/eller gemenskapen är parter, |
| --- | --- |

—

internationella konventioner i vilka medlemsstaterna och/eller gemenskapen är parter,

| — | gemenskapsrätten och |
| --- | --- |

—

gemenskapsrätten och

| — | medlemsstaternas nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

—

medlemsstaternas nationella lagstiftning.

Artikel 5

Efterlevnad

1.   Lufttrafikföretag och, när så krävs, luftfartygsoperatörer, som avses i artikel 2, skall visa att de uppfyller försäkringskraven i denna förordning genom att hos den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten deponera ett försäkringsbevis eller annat bevis på giltig försäkring.

2.   I denna artikel avses med ”berörd medlemsstat” den medlemsstat som har beviljat EG-lufttrafikföretaget den operativa licensen eller den medlemsstat där luftfartygsoperatörens luftfartyg är registrerat. Med avseende på lufttrafikföretag som inte är EG-lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som använder luftfartyg som är registrerade utanför gemenskapen avses med ”berörd medlemsstat” den medlemsstat till eller från vilken flygningarna genomförs.

3.   Med undantag från punkt 1 får de medlemsstater vars territorium överflygs av lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som avses i artikel 2 kräva bevis för giltig försäkring i enlighet med denna förordning.

4.   Med avseende på EG-lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som använder luftfartyg som är registrerade i gemenskapen är deponering av ett bevis på försäkringsskydd i den medlemsstat som avses i punkt 2 tillräckligt för alla medlemsstater utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 8.6.

5.   I undantagsfall vid försäkringsmarknadsmisslyckande får kommissionen besluta, i enlighet med förfarandet i artikel 9.2, om lämpliga åtgärder för tillämpning av punkt 1.

Artikel 6

Ansvarsförsäkring avseende passagerare, bagage och gods

1.   Minimiförsäkringsskyddet för skadeståndsansvar för passagerare skall uppgå till minst 250 000 SDR per passagerare. Vid icke-kommersiell drift med luftfartyg med en MTOM på högst 2 700 kilo får medlemsstaterna emellertid fastställa en lägre nivå på minimiförsäkringsskyddet, dock minst 100 000 SDR per passagerare.

2.   Minimiförsäkringsskyddet för skadeståndsansvar för bagage skall uppgå till minst 1 000 SDR per passagerare vid kommersiell drift.

3.   Minimiförsäkringsskyddet för gods skall uppgå till minst 17 SDR per kilo vid kommersiell drift.

4.   Punkterna 1, 2 och 3 skall inte tillämpas på flygningar över medlemsstaternas territorium utförda av lufttrafikföretag som inte är EG-lufttrafikföretag och av luftfartygsoperatörer som använder luftfartyg registrerade utanför gemenskapen, om flygningarna inte omfattar landning eller start inom detta territorium.

5.   De belopp som anges i denna artikel får vid behov ändras i enlighet med förfarandet i artikel 9.2, när det är påkallat till följd av ändringar i berörda internationella avtal.

Artikel 7

Försäkring för skadeståndsansvar gentemot tredje man

1.   Minimiförsäkringsskyddet för skadeståndsansvar gentemot tredje man skall per olycka för varje luftfartyg uppgå till minst följande:

| Kategori | MTOM (kg) | Minsta försäkring
  (miljoner SDR) |
| --- | --- | --- |
| 1 | < 500 | 0,75 |
| 2 | < 1 000 | 1,5 |
| 3 | < 2 700 | 3 |
| 4 | < 6 000 | 7 |
| 5 | < 12 000 | 18 |
| 6 | < 25 000 | 80 |
| 7 | < 50 000 | 150 |
| 8 | < 200 000 | 300 |
| 9 | < 500 000 | 500 |
| 10 | ≥ 500 000 | 700 |

Kategori

MTOM (kg)

Minsta försäkring

(miljoner SDR)

1

< 500

0,75

2

< 1 000

1,5

3

< 2 700

3

4

< 6 000

7

5

< 12 000

18

6

< 25 000

80

7

< 50 000

150

8

< 200 000

300

9

< 500 000

500

10

≥ 500 000

700

Om vid något tillfälle ett försäkringsskydd avseende skada som drabbar tredje man på grund av risk för krig eller terrorism inte finns att tillgå för ett lufttrafikföretag eller en luftfartygsoperatörer med täckning för varje olyckstillfälle, får ett sådant lufttrafikföretag eller en sådan luftfartygsoperatör uppfylla skyldigheten att försäkra sig mot sådana risker genom försäkring för vilken totalbelopp gäller. Kommissionen skall noga övervaka tillämpningen av denna bestämmelse för att säkerställa att totalbeloppet åtminstone motsvarar det relevanta beloppet enligt tabellen.

2.   De belopp som anges i denna artikel får vid behov ändras i enlighet med förfarandet i artikel 9.2, när det är påkallat till följd av ändringar i berörda internationella avtal.

Artikel 8

Efterlevnad och påföljder

1.   Medlemsstaterna skall se till att lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som avses i artikel 2 följer denna förordning.

2.   När det gäller sådana överflygningar av lufttrafikföretag som inte är EG-lufttrafikföretag eller luftfartyg registrerade utanför gemenskapen, som inte inbegriper landning i eller start från någon medlemsstat, samt när det gäller mellanlandningar i medlemsstaterna av sådana luftfartyg i andra än trafikmässiga syften, får den berörda medlemsstaten, för tillämpningen av punkt 1 och utan det påverkar tillämpningen av punkt 7, kräva bevis på överensstämmelse med försäkringskraven i denna förordning,

3.   Vid behov får medlemsstaterna kräva ytterligare bevis från lufttrafikföretaget, luftfartygsoperatören eller försäkringsgivaren.

4.   Påföljderna för överträdelser av denna förordning skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

5.   Med avseende på EG-lufttrafikföretag får dessa påföljder omfatta indragning av den operativa licensen, med förbehåll för och i enlighet med berörda bestämmelser i gemenskapsrätten.

6.   Med avseende på lufttrafikföretag som inte är EG-lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som använder luftfartyg registrerade utanför gemenskapen får påföljderna omfatta vägrad rätt till landning inom en medlemsstats territorium.

7.   Om en medlemsstat inte är övertygad om att villkoren i denna förordning uppfylls, skall den inte tillåta ett luftfartyg att lyfta, innan lufttrafikföretaget eller luftfartygsoperatören har framlagt bevis på fullgod försäkring i enlighet med denna förordning.

Artikel 9

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 11 i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (7).

2.   När det hänvisas till denna punkt, skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

4.   Kommissionen kan dessutom höra kommittén i andra frågor som rör tillämpningen av denna förordning.

Artikel 10

Rapport och samarbete

1.   Kommissionen skall senast ... (8) lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om förordningens tillämpning.

2.   Medlemsstaterna skall på begäran lämna information till kommissionen om tillämpningen av denna förordning.

Artikel 11

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft tolv månader efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 20 E, 28.1.2003, s. 193.

1

(2)  EUT C 95, 23.4.2003, s. 16.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 maj 2003, rådets gemensamma ståndpunkt av den 5 december 2003 (EUT C 54 E, 2.3.2004, s. 40) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2004.

3

(4)  EGT L 194, 18.7.2001, s. 38.

4

(5)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 1.

5

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EGT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  Tre år efter det att denna förordning trätt i kraft.

8

P5_TA(2004)0172

Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (14816/1/2003 — C5-0017/2004 — 2003/0147(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14816/1/2003 — C5-0017/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14816/1/2003 — C5-0017/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 406) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 406) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004) 13) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004) 13) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0124/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0124/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 18.11.2003, P5_TA(2003)0494.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2003)0147

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut .../2004/EG om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | För att i enlighet med artikel 154 i fördraget medverka till att de mål som anges i artiklarna 14 och 158 i fördraget uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, skall gemenskapen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät. |
| --- | --- |

(1)

För att i enlighet med artikel 154 i fördraget medverka till att de mål som anges i artiklarna 14 och 158 i fördraget uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, skall gemenskapen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät.

| (2) | Att underlätta företags och medborgares rörlighet över europeiska gränser bidrar direkt till att avskaffa hindren för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital samt för att en medlemsstats medborgare fritt skall kunna etablera sig i en annan medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

(2)

Att underlätta företags och medborgares rörlighet över europeiska gränser bidrar direkt till att avskaffa hindren för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital samt för att en medlemsstats medborgare fritt skall kunna etablera sig i en annan medlemsstats territorium.

| (3) | Gemenskapen och medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 157 i fördraget säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapen och medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 157 i fördraget säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga.

| (4) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/1999/EG (4) och nr 1720/1999/EG (5) antogs en rad insatser, horisontella åtgärder och riktlinjer, inbegripet fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA). Eftersom dessa beslut upphör att gälla den 31 december 2004, är det nödvändigt att få till stånd ett ramverk för uppföljningen av IDA-programmet, som inrättades genom dessa beslut. |
| --- | --- |

(4)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/1999/EG (4) och nr 1720/1999/EG (5) antogs en rad insatser, horisontella åtgärder och riktlinjer, inbegripet fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA). Eftersom dessa beslut upphör att gälla den 31 december 2004, är det nödvändigt att få till stånd ett ramverk för uppföljningen av IDA-programmet, som inrättades genom dessa beslut.

| (5) | IDABC-programmet kommer att bygga på framgångarna för de föregående IDA-programmen, genom vilka effektiviteten för det gränsöverskridande samarbetet mellan offentliga förvaltningar har förbättrats. |
| --- | --- |

(5)

IDABC-programmet kommer att bygga på framgångarna för de föregående IDA-programmen, genom vilka effektiviteten för det gränsöverskridande samarbetet mellan offentliga förvaltningar har förbättrats.

| (6) | När IDABC-programmet, som är uppföljningsprogrammet till de föregående IDA-programmen, inrättas och genomförs, bör vederbörlig hänsyn tas till de resultat som uppnåtts inom dessa program. |
| --- | --- |

(6)

När IDABC-programmet, som är uppföljningsprogrammet till de föregående IDA-programmen, inrättas och genomförs, bör vederbörlig hänsyn tas till de resultat som uppnåtts inom dessa program.

| (7) | Det arbete som utförs under IDABC-programmet kommer sannolikt att utgöra underlaget för det fortsatta arbetet. Detta i kombination med de snabba tekniska förändringarna innebär att programmet måste vara möjligt att anpassa till den framtida utvecklingen. |
| --- | --- |

(7)

Det arbete som utförs under IDABC-programmet kommer sannolikt att utgöra underlaget för det fortsatta arbetet. Detta i kombination med de snabba tekniska förändringarna innebär att programmet måste vara möjligt att anpassa till den framtida utvecklingen.

| (8) | Vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 antog Europeiska rådet slutsatser som syftar till att Europeiska unionen senast 2010 skall vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. |
| --- | --- |

(8)

Vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 antog Europeiska rådet slutsatser som syftar till att Europeiska unionen senast 2010 skall vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning.

| (9) | Vid sitt möte i Bryssel i mars 2003 uppmärksammade Europeiska rådet vikten av en hoplänkning av nätverken i Europa för att stärka den inre marknaden; Europeiska rådet betonade att elektronisk kommunikation är en kraftfull motor för tillväxt, konkurrenskraft och arbetstillfällen i Europeiska unionen och att åtgärder bör vidtas för att befästa denna styrka och bidra till att Lissabonmålen uppnås. Därför bör utvecklingen och inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande telematiknät stödjas och främjas. |
| --- | --- |

(9)

Vid sitt möte i Bryssel i mars 2003 uppmärksammade Europeiska rådet vikten av en hoplänkning av nätverken i Europa för att stärka den inre marknaden; Europeiska rådet betonade att elektronisk kommunikation är en kraftfull motor för tillväxt, konkurrenskraft och arbetstillfällen i Europeiska unionen och att åtgärder bör vidtas för att befästa denna styrka och bidra till att Lissabonmålen uppnås. Därför bör utvecklingen och inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande telematiknät stödjas och främjas.

| (10) | Att undanröja hindren för elektronisk kommunikation mellan offentliga förvaltningar på alla nivåer och med företag och medborgare bidrar till att förbättra företagsklimatet i Europa och att minska den administrativa bördan och byråkratin. Det kanske också kan få företagen och medborgarna i Europeiska unionen att dra nytta av fördelarna med informationssamhället och kommunicera elektroniskt med offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

(10)

Att undanröja hindren för elektronisk kommunikation mellan offentliga förvaltningar på alla nivåer och med företag och medborgare bidrar till att förbättra företagsklimatet i Europa och att minska den administrativa bördan och byråkratin. Det kanske också kan få företagen och medborgarna i Europeiska unionen att dra nytta av fördelarna med informationssamhället och kommunicera elektroniskt med offentliga förvaltningar.

| (11) | Med hjälp av utökade och tillgängligare e-förvaltningstjänster kan företag och medborgare kommunicera med de offentliga förvaltningarna utan särskilda IT-kunskaper eller kännedom om hur en offentlig förvaltning fungerar eller är uppbyggd. |
| --- | --- |

(11)

Med hjälp av utökade och tillgängligare e-förvaltningstjänster kan företag och medborgare kommunicera med de offentliga förvaltningarna utan särskilda IT-kunskaper eller kännedom om hur en offentlig förvaltning fungerar eller är uppbyggd.

| (12) | Införandet av transeuropeiska telematiknät för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar, gemenskapens institutioner och andra organ, såsom europeiska organ, avdelningar och organisationer vilkas uppgift är att främja gemenskapens intressen, bör inte ses som ett mål utan som ett medel för att uppnå interoperabla och interaktiva e-förvaltningstjänster i hela Europa, vilka vidareutvecklats och utvidgats, så att även medborgare och företag kan dra nytta av fördelarna med de offentliga förvaltningarnas samarbete över hela Europa. |
| --- | --- |

(12)

Införandet av transeuropeiska telematiknät för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar, gemenskapens institutioner och andra organ, såsom europeiska organ, avdelningar och organisationer vilkas uppgift är att främja gemenskapens intressen, bör inte ses som ett mål utan som ett medel för att uppnå interoperabla och interaktiva e-förvaltningstjänster i hela Europa, vilka vidareutvecklats och utvidgats, så att även medborgare och företag kan dra nytta av fördelarna med de offentliga förvaltningarnas samarbete över hela Europa.

| (13) | Kommissionen genomför och kommer att uppdatera, i förekommande fall, övergripande samråd med alla berörda parter för att genomföra en undersökning som omfattar alla relevanta sektorer, med inriktning på medborgarnas och företagens behov, och fördelarna för desamma, i syfte att utarbeta en förteckning över nödvändiga och förmånliga alleuropeiska e-förvaltningstjänster som kan genomföras under hela den tid som detta beslut gäller. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen genomför och kommer att uppdatera, i förekommande fall, övergripande samråd med alla berörda parter för att genomföra en undersökning som omfattar alla relevanta sektorer, med inriktning på medborgarnas och företagens behov, och fördelarna för desamma, i syfte att utarbeta en förteckning över nödvändiga och förmånliga alleuropeiska e-förvaltningstjänster som kan genomföras under hela den tid som detta beslut gäller.

| (14) | Alleuropeiska e-förvaltningstjänster gör det möjligt för offentliga förvaltningar, företag och medborgare att kommunicera effektivare med offentliga förvaltningar över gränserna. För att tillhandahålla dessa tjänster krävs det ändamålsenliga, effektiva och interoperabla informations- och kommunikationssystem mellan offentliga förvaltningar samt interoperabla förvaltningsprocesser både front office och back office, så att information från den offentliga sektorn på ett säkert sätt kan utbytas, förstås och behandlas över hela Europa. |
| --- | --- |

(14)

Alleuropeiska e-förvaltningstjänster gör det möjligt för offentliga förvaltningar, företag och medborgare att kommunicera effektivare med offentliga förvaltningar över gränserna. För att tillhandahålla dessa tjänster krävs det ändamålsenliga, effektiva och interoperabla informations- och kommunikationssystem mellan offentliga förvaltningar samt interoperabla förvaltningsprocesser både front office och back office, så att information från den offentliga sektorn på ett säkert sätt kan utbytas, förstås och behandlas över hela Europa.

| (15) | För tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster är det nödvändigt att särskilt beakta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6), samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (7). |
| --- | --- |

(15)

För tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster är det nödvändigt att särskilt beakta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6), samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (7).

| (16) | Det är viktigt att man i det nationella arbetet till stöd för e-förvaltning tar nödvändig hänsyn till Europeiska unionens prioriteringar. |
| --- | --- |

(16)

Det är viktigt att man i det nationella arbetet till stöd för e-förvaltning tar nödvändig hänsyn till Europeiska unionens prioriteringar.

| (17) | Det är angeläget att optimera användningen av standarder, allmänt tillgängliga specifikationer eller öppna specifikationer för informationsutbyte och integrering av tjänster för att säkerställa en problemfri interoperabilitet och därigenom öka fördelarna med alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande transeuropeiska telematiknät. |
| --- | --- |

(17)

Det är angeläget att optimera användningen av standarder, allmänt tillgängliga specifikationer eller öppna specifikationer för informationsutbyte och integrering av tjänster för att säkerställa en problemfri interoperabilitet och därigenom öka fördelarna med alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande transeuropeiska telematiknät.

| (18) | Det åligger både gemenskapen och medlemsstaterna att inrätta sådana alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande telematiknät som gemenskapen använder eller drar nytta av. |
| --- | --- |

(18)

Det åligger både gemenskapen och medlemsstaterna att inrätta sådana alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande telematiknät som gemenskapen använder eller drar nytta av.

| (19) | Det är viktigt att se till att medlemsstaterna och gemenskapen, och i tillämpliga fall gemenskapsinstitutionerna och berörda parter, bedriver ett nära samarbete. |
| --- | --- |

(19)

Det är viktigt att se till att medlemsstaterna och gemenskapen, och i tillämpliga fall gemenskapsinstitutionerna och berörda parter, bedriver ett nära samarbete.

| (20) | Åtgärder på gemenskapsnivå bör stimulera en framgångsrik utveckling av e-förvaltningstjänster på alleuropeisk nivå och de åtgärder som krävs i samband med detta på alla relevanta nivåer, med vederbörlig hänsyn till den språkliga mångfalden i gemenskapen. |
| --- | --- |

(20)

Åtgärder på gemenskapsnivå bör stimulera en framgångsrik utveckling av e-förvaltningstjänster på alleuropeisk nivå och de åtgärder som krävs i samband med detta på alla relevanta nivåer, med vederbörlig hänsyn till den språkliga mångfalden i gemenskapen.

| (21) | Alla medlemsstaters deltagande i åtgärder till stöd för alleuropeiska e-förvaltningstjänster från offentliga förvaltningar till företag och medborgare bör främjas, men det kan även inledas åtgärder som inbegriper en del medlemsstater, varvid de medlemsstater som inte deltar bör uppmanas att ansluta sig i ett senare skede. |
| --- | --- |

(21)

Alla medlemsstaters deltagande i åtgärder till stöd för alleuropeiska e-förvaltningstjänster från offentliga förvaltningar till företag och medborgare bör främjas, men det kan även inledas åtgärder som inbegriper en del medlemsstater, varvid de medlemsstater som inte deltar bör uppmanas att ansluta sig i ett senare skede.

| (22) | Ömsesidigt utbyte med relevanta nationella, regionala och lokala initiativ samt tillhandahållande av e-förvaltningstjänster inom medlemsstaterna bör säkerställas. |
| --- | --- |

(22)

Ömsesidigt utbyte med relevanta nationella, regionala och lokala initiativ samt tillhandahållande av e-förvaltningstjänster inom medlemsstaterna bör säkerställas.

| (23) | I handlingsplanen för eEurope 2005, som godkändes av Europeiska rådet vid mötet i Sevilla i juni 2002, särskilt kapitlet om e-förvaltning, betonas IDA-programmets betydelse för inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster till stöd för gränsöverskridande verksamhet, som komplement och ram för e-förvaltningsinitiativ på alla relevanta nivåer. |
| --- | --- |

(23)

I handlingsplanen för eEurope 2005, som godkändes av Europeiska rådet vid mötet i Sevilla i juni 2002, särskilt kapitlet om e-förvaltning, betonas IDA-programmets betydelse för inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster till stöd för gränsöverskridande verksamhet, som komplement och ram för e-förvaltningsinitiativ på alla relevanta nivåer.

| (24) | För att gemenskapens finansiella medel skall utnyttjas effektivt är det nödvändigt att kostnaderna för de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och underliggande telematiknäten delas rättvist mellan medlemsstaterna och gemenskapen. |
| --- | --- |

(24)

För att gemenskapens finansiella medel skall utnyttjas effektivt är det nödvändigt att kostnaderna för de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och underliggande telematiknäten delas rättvist mellan medlemsstaterna och gemenskapen.

| (25) | Produktivitet, tillgänglighet och flexibilitet vid inrättande och drift av de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och underliggande telematiknäten kan bäst uppnås genom ett marknadsorienterat tillvägagångssätt, dvs. genom att leverantörer väljs ut i en miljö där flera leverantörer konkurrerar med varandra, samtidigt som det vid behov säkerställs att åtgärderna är ekonomiskt och operativt hållbara. |
| --- | --- |

(25)

Produktivitet, tillgänglighet och flexibilitet vid inrättande och drift av de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och underliggande telematiknäten kan bäst uppnås genom ett marknadsorienterat tillvägagångssätt, dvs. genom att leverantörer väljs ut i en miljö där flera leverantörer konkurrerar med varandra, samtidigt som det vid behov säkerställs att åtgärderna är ekonomiskt och operativt hållbara.

| (26) | Alleuropeiska e-förvaltningstjänster bör utvecklas inom specifika projekt av gemensamt intresse och specifika horisontella åtgärder. Andra horisontella åtgärder bör vidtas för att stödja interoperabelt tillhandahållande av dessa tjänster genom att infrastrukturtjänster inrättas och utvecklas. |
| --- | --- |

(26)

Alleuropeiska e-förvaltningstjänster bör utvecklas inom specifika projekt av gemensamt intresse och specifika horisontella åtgärder. Andra horisontella åtgärder bör vidtas för att stödja interoperabelt tillhandahållande av dessa tjänster genom att infrastrukturtjänster inrättas och utvecklas.

| (27) | EES-länderna och kandidatländerna bör följaktligen också få delta i IDABC-programmet, och samarbete med övriga tredjeländer bör uppmuntras. Internationella organ kan delta i genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder på egen bekostnad. |
| --- | --- |

(27)

EES-länderna och kandidatländerna bör följaktligen också få delta i IDABC-programmet, och samarbete med övriga tredjeländer bör uppmuntras. Internationella organ kan delta i genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder på egen bekostnad.

| (28) | För att säkerställa att Europeiska unionens finansiella medel förvaltas väl och för att undvika onödig spridning av utrustning, upprepning av utredningar och olika tillvägagångssätt, bör det vara möjligt att använda tjänster som utvecklats inom IDA-programmet eller IDABC-programmet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, i enlighet med avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(28)

För att säkerställa att Europeiska unionens finansiella medel förvaltas väl och för att undvika onödig spridning av utrustning, upprepning av utredningar och olika tillvägagångssätt, bör det vara möjligt att använda tjänster som utvecklats inom IDA-programmet eller IDABC-programmet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, i enlighet med avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen.

| (29) | Eftersom målet att inrätta alleuropeiska e-förvaltningstjänster inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom målet att inrätta alleuropeiska e-förvaltningstjänster inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (30) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (31) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (9). |
| --- | --- |

(31)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (9).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Räckvidd

Genom detta beslut inrättas för perioden 2005-2009 ett program för interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för europeiska offentliga förvaltningar, gemenskapens institutioner och andra organ samt för europeiska företag och medborgare (nedan kallat IDABC-programmet).

Artikel 2

Mål

1.   Målet med IDABC-programmet är att identifiera samt stödja och främja utvecklingen och inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster och underliggande interoperabla telematiknät till stöd för medlemsstaterna och gemenskapen, så att de inom sina respektive behörighetsområden skall kunna genomföra gemenskapens politik och verksamhet och uppnå avsevärda fördelar för offentliga förvaltningar, företag och medborgare.

2.   Målet med detta program är även att

| a) | möjliggöra ett ändamålsenligt, effektivt och säkert utbyte av information mellan offentliga förvaltningar på alla relevanta nivåer samt mellan sådana förvaltningar och gemenskapens institutioner eller vid behov andra organ, |
| --- | --- |

a)

möjliggöra ett ändamålsenligt, effektivt och säkert utbyte av information mellan offentliga förvaltningar på alla relevanta nivåer samt mellan sådana förvaltningar och gemenskapens institutioner eller vid behov andra organ,

| b) | utvidga fördelarna av det informationsutbyte som preciseras i a, för att underlätta tillhandahållandet av tjänster till företag och medborgare med hänsyn till deras behov, |
| --- | --- |

b)

utvidga fördelarna av det informationsutbyte som preciseras i a, för att underlätta tillhandahållandet av tjänster till företag och medborgare med hänsyn till deras behov,

| c) | stödja gemenskapens beslutsprocess och underlätta kommunikationen mellan gemenskapsinstitutionerna genom att utarbeta en motsvarande strategi på alleuropeisk nivå, |
| --- | --- |

c)

stödja gemenskapens beslutsprocess och underlätta kommunikationen mellan gemenskapsinstitutionerna genom att utarbeta en motsvarande strategi på alleuropeisk nivå,

| d) | uppnå interoperabilitet, både inom och mellan olika politikområden och i förekommande fall med företag och medborgare, särskilt på grundval av ett europeiskt ramverk för interoperabilitet, |
| --- | --- |

d)

uppnå interoperabilitet, både inom och mellan olika politikområden och i förekommande fall med företag och medborgare, särskilt på grundval av ett europeiskt ramverk för interoperabilitet,

| e) | bidra till de insatser som görs av medlemsstaternas offentliga förvaltningar och gemenskapen i form av anpassade processer, snabbare genomförande, säkerhet, effektivitet, öppenhet, serviceanda och tillgänglighet, |
| --- | --- |

e)

bidra till de insatser som görs av medlemsstaternas offentliga förvaltningar och gemenskapen i form av anpassade processer, snabbare genomförande, säkerhet, effektivitet, öppenhet, serviceanda och tillgänglighet,

| f) | främja spridningen av goda rutiner och uppmuntra till utvecklingen av innovativa telematiklösningar i offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

f)

främja spridningen av goda rutiner och uppmuntra till utvecklingen av innovativa telematiklösningar i offentliga förvaltningar.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med

| a) | telematiknät: ett omfattande datakommunikationssystem, bestående av fysisk infrastruktur och anslutningar samt de tjänster och tillämpningsprogram som har byggts på denna infrastruktur och som möjliggör ett elektroniskt utbyte av information mellan och inom offentliga förvaltningar samt mellan offentliga förvaltningar och företag och medborgare, |
| --- | --- |

a)

telematiknät: ett omfattande datakommunikationssystem, bestående av fysisk infrastruktur och anslutningar samt de tjänster och tillämpningsprogram som har byggts på denna infrastruktur och som möjliggör ett elektroniskt utbyte av information mellan och inom offentliga förvaltningar samt mellan offentliga förvaltningar och företag och medborgare,

| b) | alleuropeiska e-förvaltningstjänster: de gränsöverskridande informationstjänster och interaktiva tjänster, antingen sektoriella eller horisontella, dvs. av sektorsövergripande art, från den offentliga sektorn som europeiska offentliga förvaltningar tillhandahåller europeiska offentliga förvaltningar, företag och deras intresseorganisationer samt medborgare och deras intresseorganisationer genom interoperabla transeuropeiska telematiknät, |
| --- | --- |

b)

alleuropeiska e-förvaltningstjänster: de gränsöverskridande informationstjänster och interaktiva tjänster, antingen sektoriella eller horisontella, dvs. av sektorsövergripande art, från den offentliga sektorn som europeiska offentliga förvaltningar tillhandahåller europeiska offentliga förvaltningar, företag och deras intresseorganisationer samt medborgare och deras intresseorganisationer genom interoperabla transeuropeiska telematiknät,

| c) | projekt av gemensamt intresse: ett projekt på de politikområden som fastställs i bilaga I, vilket genomförs eller vidareutvecklas i enlighet med detta beslut och gäller inrättande eller förstärkning av alleuropeiska e-förvaltningstjänster, |
| --- | --- |

c)

projekt av gemensamt intresse: ett projekt på de politikområden som fastställs i bilaga I, vilket genomförs eller vidareutvecklas i enlighet med detta beslut och gäller inrättande eller förstärkning av alleuropeiska e-förvaltningstjänster,

| d) | infrastrukturtjänster: tjänster som tillhandahålls för att uppfylla allmänna krav, bestående av tekniska lösningar och programvarulösningar, inklusive ett europeiskt ramverk för interoperabilitet, säkerhet, middleware och nättjänster; infrastrukturtjänsterna skall understödja tillhandahållandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster, |
| --- | --- |

d)

infrastrukturtjänster: tjänster som tillhandahålls för att uppfylla allmänna krav, bestående av tekniska lösningar och programvarulösningar, inklusive ett europeiskt ramverk för interoperabilitet, säkerhet, middleware och nättjänster; infrastrukturtjänsterna skall understödja tillhandahållandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster,

| e) | horisontell åtgärd: en åtgärd som fastställs i bilaga II, vilken genomförs eller vidareutvecklas i enlighet med detta beslut och gäller inrättande eller förstärkning av horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster, infrastrukturtjänster eller strategiska insatser och stödinsatser, |
| --- | --- |

e)

horisontell åtgärd: en åtgärd som fastställs i bilaga II, vilken genomförs eller vidareutvecklas i enlighet med detta beslut och gäller inrättande eller förstärkning av horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster, infrastrukturtjänster eller strategiska insatser och stödinsatser,

| f) | interoperabilitet: förmågan hos informations- och kommunikationsteknik (IKT) och de verksamhetsprocesser de stöder, att utbyta data och att göra det möjligt att dela information och kunskap. |
| --- | --- |

f)

interoperabilitet: förmågan hos informations- och kommunikationsteknik (IKT) och de verksamhetsprocesser de stöder, att utbyta data och att göra det möjligt att dela information och kunskap.

Artikel 4

Projekt av gemensamt intresse

För att uppnå de mål som fastställs i artikel 2 skall gemenskapen i samarbete med medlemsstaterna genomföra de projekt av gemensamt intresse som specificeras i det rullande arbetsprogram som anges i artikel 8.1, i enlighet med principerna i artiklarna 6 och 7.

Projekten av gemensamt intresse skall i möjligaste mån utnyttja de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och infrastrukturtjänsterna och bidra till att ytterligare utveckla dessa tjänster.

Artikel 5

Horisontella åtgärder

1.   För att uppnå de mål som fastställs i artikel 2 skall gemenskapen i samarbete med medlemsstaterna till stöd för projekt av gemensamt intresse vidta de horisontella åtgärder som fastställs i bilaga II och specificeras i det rullande arbetsprogram som anges i artikel 8.1, i enlighet med principerna i artiklarna 6 och 7.

2.   De horisontella åtgärderna skall tillhandahålla, upprätthålla och främja infrastrukturtjänster för offentliga förvaltningar i gemenskapen på grundval av de riktlinjer för underhåll och tillträde som fastställts inom ramen för IDABC-programmet. De skall också förvalta de horisontella alleuropeiska e-förvaltnings- tjänsterna och skapa strategiska insatser och stödinsatser för att främja alleuropeiska e-förvaltningstjänster, utföra strategiska analyser av därtill knuten utveckling i gemenskapen och medlemsstaterna samt säkerställa programförvaltning och spridning av goda rutiner.

3.   För att kunna fastställa vilka horisontella åtgärder som skall vidtas, skall gemenskapen upprätta en beskrivning av de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och infrastrukturtjänsterna. I beskrivningen skall bl.a. anges den förvaltning och organisation, det ansvar och den fördelning av kostnader som är nödvändig(t) samt den strategi som skall tillämpas vid utveckling och genomförande av de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och infrastrukturtjänsterna. Strategin skall grunda sig på en bedömning av projektkraven. Beskrivningen skall ses över årligen.

Artikel 6

Principer för genomförandet

1.   När projekt av gemensamt intresse genomförs och horisontella åtgärder vidtas, skall de principer som anges i punkterna 2-10 tillämpas.

2.   Detta beslut är den rättsliga grunden för genomförandet av horisontella åtgärder.

3.   Genomförandet av ett projekt skall kräva en sektorsspecifik rättslig grund. I detta beslut skall ett projekt anses uppfylla detta krav om det stöder tillhandahållandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster till offentliga förvaltningar, företag eller medborgare inom ramen för genomförandet av en sektorsspecifik rättslig grund eller någon annan relevant rättslig grund.

Denna punkt skall inte tillämpas på de projekt av gemensamt intresse som stöder tillhandahållandet av e-förvaltningstjänster mellan gemenskapsinstitutioner och europeiska organ.

4.   Så många medlemsstater som möjligt skall stimuleras att delta i ett projekt till stöd för alleuropeiska e-förvaltningstjänster från offentliga förvaltningar till företag och deras intresseorganisationer eller från offentliga förvaltningar till medborgare och deras intresseorganisationer.

5.   Projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall omfatta alla nödvändiga åtgärder för inrättande eller förstärkning av alleuropeiska e-förvaltningstjänster.

6.   Projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall vid behov omfatta en förberedande fas. De skall innefatta en fas för genomförbarhetsstudie, en utvecklings- och godkännandefas samt en genomförandefas som skall genomföras i enlighet med artikel 7.

Denna punkt skall inte tillämpas på de strategiska insatser och de stödinsatser som anges i del C i bilaga II.

7.   Resultat som uppnåtts i andra relevanta verksamheter på gemenskaps- och medlemsstatsnivå, i synnerhet gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling och gemenskapsprogram och gemenskapsstrategier som eTEN (10), eContent (11), e-integration (12), e-lärande (13) och Modinis (14), skall vid behov beaktas vid fastställandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder, för att undvika en upprepning och påskynda utvecklingen av e-förvaltningstjänster. Även projekt i planerings- eller utvecklingsskedet skall beaktas.

8.   Projekten av gemensamt intresse eller de horisontella åtgärderna skall tekniskt specificeras med hänvisning till europeiska standarder eller allmänt tillgängliga specifikationer eller öppna specifikationer för informationsutbyte och integrering av tjänster, och de skall i förekommande fall vara förenliga med infrastrukturtjänsterna, för att säkerställa interoperabilitet och tillgänglighet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan förvaltningssektorer och med företag och medborgare.

9.   Projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall i förekommande fall ta vederbörlig hänsyn till det europeiska ramverk för interoperabilitet som tillhandahålls, underhålls och främjas av IDABC-programmet.

10.   En översyn av varje projekt av gemensamt intresse eller horisontell åtgärd skall efter genomförandet göras inom ett år efter genomförandefasens slut.

Översynen skall innefatta en kostnadsnyttoanalys.

När det gäller projekt av gemensamt intresse, skall översynen göras i samordning med medlemsstaterna i enlighet med bestämmelserna för politikområdet och läggas fram för den berörda sektorskommittén.

Slutsatser och rekommendationer efter översynen av projekt av gemensamt intresse skall läggas fram för kommittén för kännedom.

När det gäller horisontella åtgärder, skall översynen vidtas inom ramen för den kommitté som avses i artikel 11.1.

Artikel 7

Ytterligare principer

1.   Utöver de principer som fastställs i artikel 6 skall de principer som fastställs i punkterna 2-8 tilllämpas.

2.   Den förberedande fasen skall leda till upprättandet av en förberedande rapport, som skall omfatta mål, räckvidd och motiv för projektet av gemensamt intresse eller den horisontella åtgärden, särskilt förväntade kostnader och fördelar, samt till nödvändigt engagemang och insikt hos deltagarna genom lämpliga samråd, inklusive ett angivande av vilken kommitté som är behörig att följa upp genomförandet av projektet eller åtgärden.

3.   Fasen för genomförbarhetsstudien skall leda till upprättandet av en global genomförandeplan, som skall omfatta utvecklings- och genomförandefaserna och innehålla informationen i den förberedande rapporten samt

| a) | en beskrivning av den planerade organisatoriska utvecklingen och vid behov omstruktureringen av arbetsmetoder, |
| --- | --- |

a)

en beskrivning av den planerade organisatoriska utvecklingen och vid behov omstruktureringen av arbetsmetoder,

| b) | mål, funktioner, deltagare och teknisk lösning, |
| --- | --- |

b)

mål, funktioner, deltagare och teknisk lösning,

| c) | åtgärder för att underlätta flerspråkig kommunikation, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att underlätta flerspråkig kommunikation,

| d) | åtgärder för att säkerställa säkerhet och skydd för uppgifter, |
| --- | --- |

d)

åtgärder för att säkerställa säkerhet och skydd för uppgifter,

| e) | de roller som skall tilldelas gemenskapen och medlemsstaterna, |
| --- | --- |

e)

de roller som skall tilldelas gemenskapen och medlemsstaterna,

| f) | en specifikation över de förväntade kostnaderna och en beskrivning av de förväntade fördelarna, inklusive bedömningskriterier för att mäta dessa fördelar efter genomförandefasen och en detaljerad analys av investeringsavkastningarna och av de delmål som skall uppnås, |
| --- | --- |

f)

en specifikation över de förväntade kostnaderna och en beskrivning av de förväntade fördelarna, inklusive bedömningskriterier för att mäta dessa fördelar efter genomförandefasen och en detaljerad analys av investeringsavkastningarna och av de delmål som skall uppnås,

| g) | en plan som fastställer en rättvis fördelning mellan gemenskapen och medlemsstaterna, och vid behov andra organ, av drifts- och underhållskostnader för de alleuropeiska e-förvaltnings- och infrastrukturtjänsterna efter det att genomförandefasen är avslutad. |
| --- | --- |

g)

en plan som fastställer en rättvis fördelning mellan gemenskapen och medlemsstaterna, och vid behov andra organ, av drifts- och underhållskostnader för de alleuropeiska e-förvaltnings- och infrastrukturtjänsterna efter det att genomförandefasen är avslutad.

4.   Under utvecklings- och godkännandefasen får, om detta är relevant, den föreslagna lösningen konstrueras, testas, utvärderas och följas upp i liten skala, och resultaten skall användas för att anpassa den globala genomförandeplanen i enlighet därmed.

5.   Under genomförandefasen skall de relevanta helt fungerande tjänsterna inrättas i enlighet med den globala genomförandeplanen.

6.   Den förberedande rapporten och den globala genomförandeplanen skall upprättas med hjälp av metoder som utarbetats som stödinsats inom ramen för IDABC-programmet.

7.   Kommissionen skall starta, genomföra och övervaka ett projekt av gemensamt intresse, fastställa dess faser samt upprätta förberedande rapporter och globala genomförandeplaner, i enlighet med tillämpligt sektorskommittéförfarande.

Om inget sektorskommittéförfarande är tillämpligt, skall gemenskapen och medlemsstaterna inrätta expertgrupper för att behandla alla berörda frågor.

Kommissionen skall överlämna slutsatserna från sektorskommittéer och eventuella expertgrupper till den kommitté som avses i artikel 11.1.

8.   Kommissionen skall starta, genomföra och övervaka en horisontell åtgärd, definiera dess faser samt upprätta förberedande rapporter och globala genomförandeplaner, i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 8

Förfarande för genomförande

1.   Kommissionen skall utarbeta ett rullande arbetsprogram för genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder för hela den tid som detta beslut gäller. Kommissionen skall godkänna arbetsprogrammet och minst en gång om året eventuella ändringar av det och då vid behov beakta budgetfördelningen per projekt av gemensamt intresse och horisontell åtgärd.

Det förfarande som anges i artikel 11.2 skall tillämpas vad gäller kommissionens godkännande av det rullande arbetsprogrammet och alla eventuella ändringar av detta.

2.   För varje projekt av gemensamt intresse och horisontell åtgärd skall det arbetsprogram som nämns i punkt 1 i förekommande fall innehålla

| a) | en beskrivning av målen, räckvidden, motiven, de potentiella förmånstagarna, funktionerna och den tekniska lösningen, |
| --- | --- |

a)

en beskrivning av målen, räckvidden, motiven, de potentiella förmånstagarna, funktionerna och den tekniska lösningen,

| b) | en specifikation över tidigare utgifter och de delmål som uppnåtts samt de förväntade kostnaderna och fördelarna för de delmål som skall uppnås, |
| --- | --- |

b)

en specifikation över tidigare utgifter och de delmål som uppnåtts samt de förväntade kostnaderna och fördelarna för de delmål som skall uppnås,

| c) | en specifikation över de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster som skall utnyttjas. |
| --- | --- |

c)

en specifikation över de horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster som skall utnyttjas.

Artikel 9

Budgetbestämmelser

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 skall förfarandet i artikel 11.2 tillämpas när det gäller kommissionens godkännande av budgeten för varje projekt av gemensamt intresse eller horisontell åtgärd, så att det, med förbehåll för tillämpliga budgetregler, täcker det rullande arbetsprogrammet och alla eventuella ändringar av detta, i enlighet med artikel 8.1.

2.   Medlen skall överlämnas när specifika delmål uppnåtts, i enlighet med det förfarande som är tilllämpligt för den berörda sektorskommittén när det gäller projekt av gemensamt intresse och för den kommitté som avses i artikel 11.1 när det gäller horisontella åtgärder. För påbörjandet av den förberedande fasen är delmålet att projektet av gemensamt intresse eller den horisontella åtgärden tas med i det rullande arbetsprogrammet. För påbörjandet av fasen för genomförbarhetsstudien är delmålet den förberedande rapporten. För påbörjandet av utvecklings- och godkännandefasen är delmålet den globala genomförandeplanen. Delmål som skall uppnås under utvecklings- och godkännandefasen samt under genomförandefasen skall ingå i det rullande arbetsprogrammet i enlighet med artikel 8.

3.   Förfarandet i artikel 11.2 skall också tillämpas på förslag till anslagsökning på över 100 000 euro för varje projekt av gemensamt intresse eller horisontell åtgärd inom ett år.

4.   Programmet skall genomföras i enlighet med bestämmelserna om offentlig upphandling. De tekniska specifikationerna för anbudsinfordringar skall vid kontraktvärden som överstiger 500 000 euro fastställas i samordning med medlemsstaterna inom ramen för den berörda sektorskommittén eller den kommitté som avses i artikel 11.1.

Artikel 10

Gemenskapens ekonomiska bidrag

1.   Vid genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall gemenskapen bära kostnader i förhållande till sina intressen.

2.   Gemenskapens ekonomiska bidrag för varje projekt av gemensamt intresse eller horisontell åtgärd skall fastställas i enlighet med punkterna 3-7.

3.   För att ett projekt av gemensamt intresse eller en horisontell åtgärd skall få ekonomiskt bidrag från gemenskapen krävs det konkreta planer för finansieringen av underhålls- och driftskostnaderna efter genomförandefasen där det tydligt framgår vilka roller som skall tilldelas gemenskapen och medlemsstaterna eller andra organ.

4.   Under den förberedande fasen och fasen för genomförbarhetsstudien får gemenskapens bidrag täcka den totala kostnaden för nödvändiga undersökningar.

5.   Under utvecklings- och godkännandefasen samt genomförandefasen skall gemenskapen bära kostnaderna för de uppgifter som den har tilldelats i den globala genomförandeplanen för projektet av gemensamt intresse eller den horisontella åtgärden.

6.   Gemenskapsfinansiering av ett projekt av gemensamt intresse eller en horisontell åtgärd rörande tillhandahållande och underhåll av infrastrukturtjänster skall i princip upphöra senast fyra år efter det att den förberedande fasen påbörjades.

7.   De finansiella medel som föreskrivs i detta beslut får inte tilldelas de projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder eller faser av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder som får gemenskapsfinansiering från andra källor.

8.   Senast den 31 december 2006 skall mekanismer för att säkerställa att infrastrukturtjänsterna är ekonomiskt och operativt hållbara vid behov definieras och beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 11

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall kallas Kommittén för alleuropeiska e-förvaltningstjänster (PEGSCO).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   PEGSCO skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 12

Årlig rapport

Kommissionen skall årligen rapportera till PEGSCO om genomförandet av detta beslut.

Artikel 13

Utvärdering

1.   Kommissionen skall i samordning med medlemsstaterna vid programmets slut göra en slutgiltig utvärdering av genomförandet av detta beslut.

2.   Dessutom skall kommissionen i samordning med medlemsstaterna senast i mitten av 2006 göra en utvärdering av beslutets genomförande. Utvärderingen skall bland annat inbegripa en bedömning av IDABC-verksamhetens ändamålsenlighet och effektivitet samt en kvalitativ och kvantitativ utvärdering av resultaten i förhållande till arbetsprogrammet. I samband med denna utvärdering kommer kommissionen att rapportera om hur beloppet för 2007-2009 överensstämmer med budgetplanen. Kommissionen skall i tillämpliga fall vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för budgetförfarandena för 2007-2009, för att se till att de årliga anslagen överensstämmer med budgetplanen.

3.   Utvärderingarna skall fastställa utvecklingen av och rådande läge för de projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder som fastställs i bilagorna I respektive II och i synnerhet hur de planerade alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna utarbetas, genomförs och används.

Utvärderingarna skall också, mot bakgrund av de kostnader som gemenskapen ådragit sig, undersöka de fördelar som de alleuropeiska e-förvaltningstjänsterna och infrastrukturtjänsterna givit gemenskapen för att främja gemensam politik och institutionellt samarbete i fråga om offentliga förvaltningar, företag och medborgare, fastställa områden för möjliga förbättringar och kontrollera synergieffekter med andra gemenskapsverksamheter på området för alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster.

4.   Kommissionen skall vidarebefordra resultaten av sina kvalitativa och kvantitativa utvärderingar till Europaparlamentet och rådet tillsammans med lämpliga förslag om ändring av detta beslut. Resultaten skall överlämnas före framläggandet av förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för åren 2007 respektive 2010.

Artikel 14

Internationellt samarbete

1.   EES-länderna och kandidatländerna får delta i IDABC-programmet inom ramen för sina respektive avtal med gemenskapen.

2.   Samarbete med andra tredjeländer för att genomföra projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder skall uppmuntras, särskilt med offentliga förvaltningar i Medelhavsländerna, Balkanländerna och länderna i Östeuropa. Särskild uppmärksamhet skall även ägnas åt internationellt samarbete till stöd för ekonomiskt samarbete och utveckling. Kostnaderna härför skall inte täckas av IDABC-programmet.

3.   Internationella organisationer eller andra internationella organ får på egen bekostnad delta i genomförandet av projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder.

Artikel 15

Övriga nät

1.   För inrättandet eller förbättringen av övriga nät som inte är projekt av gemensamt intresse eller horisontella åtgärder (nedan kallade ”övriga nät”) skall medlemsstaterna och gemenskapen, i överensstämmelse med relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen om genomförandet av sådana nät, säkerställa att punkterna 2-5 följs.

2.   Med förbehåll för punkt 3 får horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster som tillhandahålls av gemenskapen inom ramen för detta beslut användas av övriga nät.

3.   Vart och ett av de övriga näten skall tekniskt specificeras med hänvisning till europeiska standarder eller i förekommande fall allmänt tillgängliga specifikationer eller öppna specifikationer för informationsutbyte och integrering av tjänster, för att säkerställa interoperabilitet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan förvaltningssektorer och med företag och medborgare.

4.   Senast den 31 oktober 2005 och därefter årligen skall kommissionen överlämna en rapport om genomförandet av punkterna 1-5 till PEGSCO. I rapporten skall kommissionen ange de relevanta användarkrav eller de andra skäl som hindrar övriga nät från att utnyttja tjänsterna enligt punkt 2 samt diskutera möjligheten att bygga ut dessa tjänster för att utvidga utnyttjandet av dem.

5.   De horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster och infrastrukturtjänster som utvecklats inom gemenskapen under IDA- eller IDABC-programmet får användas av rådet vid upprättandet eller förstärkningen av verksamhet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet i enlighet med avdelningarna V och VI i Fördraget om Europeiska unionen.

Användningen av sådana tjänster skall beslutas och finansieras i enlighet med avdelningarna V och VI i det fördraget.

Artikel 16

Finansieringsram

1.   Finansieringsramen för genomförandet av gemenskapsåtgärden i enlighet med detta beslut fastställs härmed till 148,7 miljoner euro för perioden 1 januari 2005-31 december 2009, varav 59,1 miljoner euro för perioden fram till och med den 31 december 2006.

För perioden efter den 31 december 2006 skall beloppet anses vara bekräftat om det för denna period är förenligt med den gällande budgetplanen för den period som börjar 2007.

2.   De årliga anslagen för perioden 2005-2009 skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 17

lkraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2009.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 83.

1

(2)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 72.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 november 2003 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 december 2003 (EUT C 66 E, 16.3.2004, s. 22) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2004.

3

(4)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 2046/2002/EG (EGT L 316, 20.11.2002, s. 4).

4

(5)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 9. Beslutet ändrat genom beslut nr 2045/2002/EG (EGT L 316, 20.11.2002, s. 1).

5

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

9

(10)  EGT L 183, 11.7.1997, s. 12.

10

(11)  EGT L 14, 18.1.2001, s. 32.

11

(12)  EUT L ...

12

(13)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 9.

13

(14)  EUT L 336, 23.12.2003, s.1.

14

BILAGA I

Politikområden för projekt av gemensamt intresse

Projekt av gemensamt intresse enligt IDABC-programmet är sådana som har inrättats särskilt inom följande områden:

A.   ALLMÄNT

| 1. | Gemenskapens politik och verksamhet (i enlighet med avsnitt B), interinstitutionellt informationsutbyte (i enlighet med avsnitt C), internationellt samarbete (i enlighet med avsnitt D) samt övriga nät (i enlighet med avsnitt E). |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens politik och verksamhet (i enlighet med avsnitt B), interinstitutionellt informationsutbyte (i enlighet med avsnitt C), internationellt samarbete (i enlighet med avsnitt D) samt övriga nät (i enlighet med avsnitt E).

| 2. | För att de europeiska organen skall fungera och för att stödja den rättsliga ram som härrör från inrättandet av de europeiska organen. |
| --- | --- |

2.

För att de europeiska organen skall fungera och för att stödja den rättsliga ram som härrör från inrättandet av de europeiska organen.

| 3. | Policy som rör den fria rörligheten för personer, särskilt för tillhandahållande av likvärdiga tjänster till medborgare och företag i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Policy som rör den fria rörligheten för personer, särskilt för tillhandahållande av likvärdiga tjänster till medborgare och företag i de olika medlemsstaterna.

| 4. | Åtgärder som inom ramen för gemenskapens politik och verksamheter och under oförutsebara omständigheter brådskande behövs för att stödja gemenskapens och medlemsstaternas åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Åtgärder som inom ramen för gemenskapens politik och verksamheter och under oförutsebara omständigheter brådskande behövs för att stödja gemenskapens och medlemsstaternas åtgärder.

B.   GEMENSKAPENS POLITIK OCH VERKSAMHET

| 1. | Ekonomisk och monetär politik. |
| --- | --- |

1.

Ekonomisk och monetär politik.

| 2. | Konsolidering av gemenskapens regelverk med hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

Konsolidering av gemenskapens regelverk med hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen.

| 3. | Regional politik och sammanhållningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av regional politik och sammanhållningspolitik på central och regional nivå inom offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

3.

Regional politik och sammanhållningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av regional politik och sammanhållningspolitik på central och regional nivå inom offentlig förvaltning.

| 4. | Gemenskapsfinansiering, särskilt för att skapa ett gränssnitt till kommissionens befintliga databaser för att underlätta europeiska organisationers och i synnerhet små och medelstora företags tillgång till information om gemenskapens finansieringskällor. |
| --- | --- |

4.

Gemenskapsfinansiering, särskilt för att skapa ett gränssnitt till kommissionens befintliga databaser för att underlätta europeiska organisationers och i synnerhet små och medelstora företags tillgång till information om gemenskapens finansieringskällor.

| 5. | Statistik, särskilt för insamling och spridning av statistikuppgifter, och statistik till stöd för e-förvaltning, för att utvärdera interoperabiliteten mellan system och deras effektivitet och därigenom mäta hur de fungerar. |
| --- | --- |

5.

Statistik, särskilt för insamling och spridning av statistikuppgifter, och statistik till stöd för e-förvaltning, för att utvärdera interoperabiliteten mellan system och deras effektivitet och därigenom mäta hur de fungerar.

| 6. | Offentliggörande av allmänna handlingar och hantering av allmänna informationstjänster. |
| --- | --- |

6.

Offentliggörande av allmänna handlingar och hantering av allmänna informationstjänster.

| 7. | Jordbruks- och fiskerisektorn, särskilt när det gäller stöd till förvaltningen av jordbruksmarknaderna och jordbrukets strukturer, effektivare ekonomisk förvaltning, utbyte av jordbruksföretagens redovisningsuppgifter mellan nationella organ och kommissionen, samt kampen mot bedrägerier. |
| --- | --- |

7.

Jordbruks- och fiskerisektorn, särskilt när det gäller stöd till förvaltningen av jordbruksmarknaderna och jordbrukets strukturer, effektivare ekonomisk förvaltning, utbyte av jordbruksföretagens redovisningsuppgifter mellan nationella organ och kommissionen, samt kampen mot bedrägerier.

| 8. | Industri- och tjänstesektorn, särskilt för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar med ansvar för frågor som rör företagens konkurrenskraft, samt mellan sådana offentliga förvaltningar och industriförbund. |
| --- | --- |

8.

Industri- och tjänstesektorn, särskilt för utbyte av information mellan offentliga förvaltningar med ansvar för frågor som rör företagens konkurrenskraft, samt mellan sådana offentliga förvaltningar och industriförbund.

| 9. | Konkurrenspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella offentliga förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaranden. |
| --- | --- |

9.

Konkurrenspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella offentliga förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaranden.

| 10. | Utbildnings- och kultursektorn samt den audiovisuella sektorn, särskilt för informationsutbyte om innehåll i öppna nät, samt för att främja utveckling och fri omsättning av nya audiovisuella tjänster och informationstjänster. |
| --- | --- |

10.

Utbildnings- och kultursektorn samt den audiovisuella sektorn, särskilt för informationsutbyte om innehåll i öppna nät, samt för att främja utveckling och fri omsättning av nya audiovisuella tjänster och informationstjänster.

| 11. | Transportsektorn, särskilt till stöd för utbyte av uppgifter om förare, fordon, fartyg och transportföretag. |
| --- | --- |

11.

Transportsektorn, särskilt till stöd för utbyte av uppgifter om förare, fordon, fartyg och transportföretag.

| 12. | Turism, miljö, konsumentskydd, folkhälsa och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

12.

Turism, miljö, konsumentskydd, folkhälsa och offentlig upphandling.

| 13. | Forskningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av samordnad forskningspolitik på nationell nivå inom offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

13.

Forskningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av samordnad forskningspolitik på nationell nivå inom offentlig förvaltning.

| 14. | Bidrag till att uppnå målen för eEurope-initiativet och dess handlingsplan, i synnerhet avsnittet om e-förvaltning och säkerhet, som är tänkt att vara till nytta för företagen och medborgarna. |
| --- | --- |

14.

Bidrag till att uppnå målen för eEurope-initiativet och dess handlingsplan, i synnerhet avsnittet om e-förvaltning och säkerhet, som är tänkt att vara till nytta för företagen och medborgarna.

| 15. | Immigrationspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella offentliga förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaranden. |
| --- | --- |

15.

Immigrationspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella offentliga förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaranden.

| 16. | Samarbete mellan rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

16.

Samarbete mellan rättsliga myndigheter.

| 17. | Informationssystem som gör det möjligt för nationella parlament och det civila samhället att delta i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

17.

Informationssystem som gör det möjligt för nationella parlament och det civila samhället att delta i lagstiftningsprocessen.

| 18. | Uppföljning av hur gemenskapslagstiftningen genomförs i medlemsstaterna och utbyte av information mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. |
| --- | --- |

18.

Uppföljning av hur gemenskapslagstiftningen genomförs i medlemsstaterna och utbyte av information mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna.

C.   INFORMATIONSUTBYTE MELLAN INSTITUTIONERNA

Informationsutbyte mellan institutionerna, särskilt

| 1. | till stöd för gemenskapens beslutsprocess samt parlamentsfrågor, |
| --- | --- |

1.

till stöd för gemenskapens beslutsprocess samt parlamentsfrågor,

| 2. | för inrättande av de nödvändiga telematiklänkarna mellan kommissionen, Europaparlamentet, rådet (inklusive webbsidan för Europeiska unionens sittande ordförandeskap, medlemsstaternas ständiga representationer och samarbetande nationella ministerier) och andra gemenskapsinstitutioner, |
| --- | --- |

2.

för inrättande av de nödvändiga telematiklänkarna mellan kommissionen, Europaparlamentet, rådet (inklusive webbsidan för Europeiska unionens sittande ordförandeskap, medlemsstaternas ständiga representationer och samarbetande nationella ministerier) och andra gemenskapsinstitutioner,

| 3. | för att underlätta flerspråkigheten i interinstitutionellt informationsutbyte, hantering av flödet av översättningar samt översättningshjälpmedel, utveckling och gemensamt utnyttjande av flerspråkiga resurser samt organiserandet av gemensam tillgång till dessa resurser, |
| --- | --- |

3.

för att underlätta flerspråkigheten i interinstitutionellt informationsutbyte, hantering av flödet av översättningar samt översättningshjälpmedel, utveckling och gemensamt utnyttjande av flerspråkiga resurser samt organiserandet av gemensam tillgång till dessa resurser,

| 4. | för europeiska organs och gemenskapsinstitutioners gemensamma utnyttjande av handlingar. |
| --- | --- |

4.

för europeiska organs och gemenskapsinstitutioners gemensamma utnyttjande av handlingar.

D.   INTERNATIONELLT SAMARBETE

Utvidgning av projekten av gemensamt intresse till att omfatta även tredjeländer, kandidatländer och internationella organisationer, med tonvikt på initiativ för att främja utveckling och ekonomiskt samarbete.

E.   ÖVRIGA NÄT

De projekt av gemensamt intresse som tidigare finansierades genom IDA-programmet och som nu har egen gemenskapsfinansiering hör ändå till den grupp ”övriga nät” som avses i artikel 14 i detta beslut.

BILAGA II

Horisontella åtgärder

Horisontella åtgärder enligt IDABC-programmet är särskilt:

A.   HORISONTELLA ALLEUROPEISKA e-FÖRVALTNINGSTJÄNSTER

Horisontella åtgärder för att inleda, möjliggöra och förvalta tillhandahållande av horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster, inbegripet organisation och samordning, t.ex.

| a) | en portal för tillgång till alleuropeisk, flerspråkig information online och interaktiva tjänster till företag och medborgare, |
| --- | --- |

a)

en portal för tillgång till alleuropeisk, flerspråkig information online och interaktiva tjänster till företag och medborgare,

| b) | en enda åtkomstpunkt till t.ex. juridiska informationstjänster online i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

en enda åtkomstpunkt till t.ex. juridiska informationstjänster online i medlemsstaterna,

| c) | interaktiva applikationer för att ta del av berörda parters synpunkter och erfarenhet i frågor av allmänt intresse och om gemenskapspolitiken. |
| --- | --- |

c)

interaktiva applikationer för att ta del av berörda parters synpunkter och erfarenhet i frågor av allmänt intresse och om gemenskapspolitiken.

B.   INFRASTRUKTURTJÄNSTER

Horisontella åtgärder för att tillhandahålla och underhålla tekniska lösningar och programvarulösningar med specifika IKT-relaterade funktioner, från kommunikationer till fastställda standarder. Tekniska lösningar och programvarulösningar omfattar bl.a. följande nättjänster, middleware, säkerhet och riktlinjer:

| a) | Säker och tillförlitlig kommunikationsplattform för utbyte av data mellan offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

a)

Säker och tillförlitlig kommunikationsplattform för utbyte av data mellan offentliga förvaltningar.

| b) | Ett säkert och tillförlitligt system för att hantera dataflöden som är hopkopplade med olika arbetsflöden. |
| --- | --- |

b)

Ett säkert och tillförlitligt system för att hantera dataflöden som är hopkopplade med olika arbetsflöden.

| c) | Gemensam verktygslåda för hantering av flerspråkiga webbplatser och portaler i samarbete. |
| --- | --- |

c)

Gemensam verktygslåda för hantering av flerspråkiga webbplatser och portaler i samarbete.

| d) | Ackreditering av plattformar för att hantera konfidentiell information. |
| --- | --- |

d)

Ackreditering av plattformar för att hantera konfidentiell information.

| e) | Fastställande och införande av en politik för autentisering för nät och projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

e)

Fastställande och införande av en politik för autentisering för nät och projekt av gemensamt intresse.

| f) | Säkerhetsundersökningar och riskanalyser till stöd för nät eller andra infrastrukturtjänster. |
| --- | --- |

f)

Säkerhetsundersökningar och riskanalyser till stöd för nät eller andra infrastrukturtjänster.

| g) | Mekanismer för att skapa förtroende mellan certifieringsmyndigheterna så att elektroniska certifikat kan användas vid horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster. |
| --- | --- |

g)

Mekanismer för att skapa förtroende mellan certifieringsmyndigheterna så att elektroniska certifikat kan användas vid horisontella alleuropeiska e-förvaltningstjänster.

| h) | Tjänster för identifikation, godkännande, autentisering och icke-avvisning i samband med projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

h)

Tjänster för identifikation, godkännande, autentisering och icke-avvisning i samband med projekt av gemensamt intresse.

| i) | Gemensamma ramar för att dela och utbyta information och kunskap mellan europeiska offentliga förvaltningar och med företag och medborgare, inklusive riktlinjer för arkitekturen. |
| --- | --- |

i)

Gemensamma ramar för att dela och utbyta information och kunskap mellan europeiska offentliga förvaltningar och med företag och medborgare, inklusive riktlinjer för arkitekturen.

| j) | Specifikation av XML-vokabulär, XML-scheman och XML-produkter för att främja utbytet av data i nät. |
| --- | --- |

j)

Specifikation av XML-vokabulär, XML-scheman och XML-produkter för att främja utbytet av data i nät.

| k) | Funktionella och icke-funktionella standardkrav för hantering av elektroniska register inom de offentliga förvaltningarna. |
| --- | --- |

k)

Funktionella och icke-funktionella standardkrav för hantering av elektroniska register inom de offentliga förvaltningarna.

| l) | En ram för metadata för information från den offentliga sektorn i alleuropeiska tillämpningar. |
| --- | --- |

l)

En ram för metadata för information från den offentliga sektorn i alleuropeiska tillämpningar.

| m) | Jämförelse av standarder för öppet utbyte för att fastställa riktlinjer för öppna format. |
| --- | --- |

m)

Jämförelse av standarder för öppet utbyte för att fastställa riktlinjer för öppna format.

| n) | Gemensamma specifikationer och infrastrukturtjänster för att underlätta elektronisk upphandling i hela Europa. |
| --- | --- |

n)

Gemensamma specifikationer och infrastrukturtjänster för att underlätta elektronisk upphandling i hela Europa.

| o) | System för maskinöversättning och andra flerspråkiga verktyg, inklusive ordböcker, thesaurus och klassificeringssystem till stöd för flerspråkighet. |
| --- | --- |

o)

System för maskinöversättning och andra flerspråkiga verktyg, inklusive ordböcker, thesaurus och klassificeringssystem till stöd för flerspråkighet.

| p) | Tillämpningar för att främja samarbete mellan offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

p)

Tillämpningar för att främja samarbete mellan offentliga förvaltningar.

| q) | Tillämpningar för att främja tillgång till tjänster via flera kanaler. |
| --- | --- |

q)

Tillämpningar för att främja tillgång till tjänster via flera kanaler.

| r) | Undersökningar av program med öppen källkod och åtgärder för att underlätta utbytet av erfarenheter mellan offentliga förvaltningar och deras tillämpning av lösningar. |
| --- | --- |

r)

Undersökningar av program med öppen källkod och åtgärder för att underlätta utbytet av erfarenheter mellan offentliga förvaltningar och deras tillämpning av lösningar.

C.   STRATEGISKA INSATSER OCH STÖDINSATSER

| 1. | Strategiska insatser till stöd för utvärdering och främjande av bl.a. följande alleuropeiska e-förvaltningstjänster:






  a) | Analys av strategier för e-förvaltning och förvaltning av information i hela Europa. |
| --- | --- | --- |

1.

Strategiska insatser till stöd för utvärdering och främjande av bl.a. följande alleuropeiska e-förvaltningstjänster:

a)

Analys av strategier för e-förvaltning och förvaltning av information i hela Europa.

| b) | Anordnande av informationskampanjer med deltagande av berörda parter. |
| --- | --- |

b)

Anordnande av informationskampanjer med deltagande av berörda parter.

| c) | Att främja inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster med särskild tonvikt på tjänster till företag och medborgare. |
| --- | --- |

c)

Att främja inrättandet av alleuropeiska e-förvaltningstjänster med särskild tonvikt på tjänster till företag och medborgare.

| 2. | Stödinsatser för programhantering för att övervaka och förbättra programmets ändamålsenlighet och effektivitet, t.ex.






  a) | kvalitetssäkring och kvalitetskontroll för bättre specificeringar av projektmål samt projekts genomförande och resultat, |
| --- | --- | --- |

2.

Stödinsatser för programhantering för att övervaka och förbättra programmets ändamålsenlighet och effektivitet, t.ex.

a)

kvalitetssäkring och kvalitetskontroll för bättre specificeringar av projektmål samt projekts genomförande och resultat,

| b) | programutvärdering och kostnadsnyttoanalys av specifika projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder. |
| --- | --- |

b)

programutvärdering och kostnadsnyttoanalys av specifika projekt av gemensamt intresse och horisontella åtgärder.

| 3. | Stödinsatser för att främja spridning av goda rutiner till offentliga förvaltningar beträffande tilllämpning av informationsteknik, t.ex.






  a) | rapporter, webbplatser, konferenser och rent allmänt initiativ riktade till allmänheten, |
| --- | --- | --- |

3.

Stödinsatser för att främja spridning av goda rutiner till offentliga förvaltningar beträffande tilllämpning av informationsteknik, t.ex.

a)

rapporter, webbplatser, konferenser och rent allmänt initiativ riktade till allmänheten,

| b) | övervakning, analys av och spridning av webbplatsinformation om initiativ och goda rutiner när det gäller e-förvaltningsverksamhet i medlemsstaterna, gemenskapen och internationellt, |
| --- | --- |

b)

övervakning, analys av och spridning av webbplatsinformation om initiativ och goda rutiner när det gäller e-förvaltningsverksamhet i medlemsstaterna, gemenskapen och internationellt,

| c) | främja spridningen av goda rutiner t.ex. vid offentliga förvaltningars användning av program med öppen källkod. |
| --- | --- |

c)

främja spridningen av goda rutiner t.ex. vid offentliga förvaltningars användning av program med öppen källkod.

P5_TA(2004)0173

Det transeuropeiska transportnätet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (KOM(2003) 564 — C5-0485/2003 — 2001/0229(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen — nytt föreläggande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till ändring av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 564) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till ändring av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 564) (1),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 544) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 544) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 542) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 542) (3),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den 30 maj 2002 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den 30 maj 2002 (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 156 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0485/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 156 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0485/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 71.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 71.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0110/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0110/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 362 E, 18.12.2001, s. 205.

(3)  EGT C 20 E, 28.1.2003, s. 274.

(4)  EUT C 187 E, 7.8.2003, s. 130.

P5_TC1-COD(2001)0229

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (nytt föreläggande)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättade av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut nr 1692/96/EG
   (5), fastställs gemenskapens riktlinjer för det transeuropeiska transportnätet och projekt av gemensamt intresse vars förverkligande kommer att bidra till att utveckla detta nät. I bilaga III anges de särskilda projekt som Europeiska rådet vid mötena i Essen 1994 och Dublin 1996 bedömdes vara särskilt viktiga. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut nr 1692/96/EG
   (5), fastställs gemenskapens riktlinjer för det transeuropeiska transportnätet och projekt av gemensamt intresse vars förverkligande kommer att bidra till att utveckla detta nät. I bilaga III anges de särskilda projekt som Europeiska rådet vid mötena i Essen 1994 och Dublin 1996 bedömdes vara särskilt viktiga.

| (2) | Den kommande utvidgningen av Europeiska unionen, målet att omfördela trafiken mellan transportsätten och
  skapa ett infrastrukturnät som uppfyller de ökande kraven, samt
  det faktum att det kan ta mer än tio år att förverkliga vissa prioriterade projekt innebär att förteckningen i bilaga III till beslut nr 1692/96/EG måste ses över på nytt. |
| --- | --- |

(2)

Den kommande utvidgningen av Europeiska unionen, målet att omfördela trafiken mellan transportsätten och
  skapa ett infrastrukturnät som uppfyller de ökande kraven, samt
  det faktum att det kan ta mer än tio år att förverkliga vissa prioriterade projekt innebär att förteckningen i bilaga III till beslut nr 1692/96/EG måste ses över på nytt.

| (3) | Den 2 oktober 2001 föreslog kommissionen att beslut nr 1692/96/EG skulle ändras genom att man ersatte bilaga III till detta beslut med en förteckning över de oavslutade prioriterade projekt som vid Europeiska rådets möten i Essen 1994 och i Dublin 1996 bedömdes vara särskilt viktiga och sex nya projekt. |
| --- | --- |

(3)

Den 2 oktober 2001 föreslog kommissionen att beslut nr 1692/96/EG skulle ändras genom att man ersatte bilaga III till detta beslut med en förteckning över de oavslutade prioriterade projekt som vid Europeiska rådets möten i Essen 1994 och i Dublin 1996 bedömdes vara särskilt viktiga och sex nya projekt.

| (4) | I den rapport som högnivågruppen för det transeuropeiska transportnätet (nedan kallad ”högnivågruppen”) lämnade till kommissionen den 30 juni 2003 fastställs ett begränsat antal prioriterade projekt med hjälp av en arbetsmodell som innebär att man bland annat undersöker projektens lönsamhet, de berörda medlemsstaternas engagemang för att följa en i förväg uppgjord tidsplan, effekterna på personers och varors rörlighet mellan medlemsstaterna, sammanhållningen och en hållbar utveckling. De prioriterade projekt som fastställts av högnivågruppen inbegriper projekt som föreslogs av kommissionen den 2 oktober 2001, liksom nya projekt, däribland projekt i de nya medlemsstater som ansluter sig till unionen den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(4)

I den rapport som högnivågruppen för det transeuropeiska transportnätet (nedan kallad ”högnivågruppen”) lämnade till kommissionen den 30 juni 2003 fastställs ett begränsat antal prioriterade projekt med hjälp av en arbetsmodell som innebär att man bland annat undersöker projektens lönsamhet, de berörda medlemsstaternas engagemang för att följa en i förväg uppgjord tidsplan, effekterna på personers och varors rörlighet mellan medlemsstaterna, sammanhållningen och en hållbar utveckling. De prioriterade projekt som fastställts av högnivågruppen inbegriper projekt som föreslogs av kommissionen den 2 oktober 2001, liksom nya projekt, däribland projekt i de nya medlemsstater som ansluter sig till unionen den 1 maj 2004.

| (5) | Förteckningen över prioriterade projekt bör utvidgas något, projekten bör förklaras vara av europeiskt intresse och det bör införas mekanismer för att uppmuntra samordningen mellan medlemsstaterna så att projekten kan bli klara i tid. |
| --- | --- |

(5)

Förteckningen över prioriterade projekt bör utvidgas något, projekten bör förklaras vara av europeiskt intresse och det bör införas mekanismer för att uppmuntra samordningen mellan medlemsstaterna så att projekten kan bli klara i tid.

| (6) | Gemenskapen bör koncentrera sina egna resurser på att stärka basinfrastrukturen innan den övergår till att genomföra stora infrastrukturprojekt med omfattande ekonomiska och miljömässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapen bör koncentrera sina egna resurser på att stärka basinfrastrukturen innan den övergår till att genomföra stora infrastrukturprojekt med omfattande ekonomiska och miljömässiga konsekvenser.

| (7) | Det bör införas stödformer för att främja införandet av motorvägar till sjöss mellan medlemsstater för att minska trafikstockningarna på vägarna och förbättra tillgängligheten till länder i randområden och östater. Införandet av sådana stödformer, bland annat inom ramen för anbudsförfaranden,
  måste vara öppet och behovsanpassat och
  får inte strida mot gemenskapens konkurrenslagstiftning eller bestämmelserna om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(7)

Det bör införas stödformer för att främja införandet av motorvägar till sjöss mellan medlemsstater för att minska trafikstockningarna på vägarna och förbättra tillgängligheten till länder i randområden och östater. Införandet av sådana stödformer, bland annat inom ramen för anbudsförfaranden,
  måste vara öppet och behovsanpassat och
  får inte strida mot gemenskapens konkurrenslagstiftning eller bestämmelserna om offentlig upphandling.

| (8) | För att finansiera prioriterade projekt som stärker den territoriella sammanhållningen bör det även stadgas om användning av strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA). |
| --- | --- |

(8)

För att finansiera prioriterade projekt som stärker den territoriella sammanhållningen bör det även stadgas om användning av strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA).

| (9) | Det krävs en förbättrad samordning,
  som medlemsstaterna själva ansvarar för
  , mellan de medlemsstater som berörs av projekt längs samma trafikled för att öka investeringarnas lönsamhet och underlätta synkronisering och finansiering. |
| --- | --- |

(9)

Det krävs en förbättrad samordning,
  som medlemsstaterna själva ansvarar för
  , mellan de medlemsstater som berörs av projekt längs samma trafikled för att öka investeringarnas lönsamhet och underlätta synkronisering och finansiering.

| (10) | Stöd till utveckling av motorvägar till sjöss bör ses som ett komplement till gemenskapsstöd i syfte att främja utvecklingen av närsjöfarten inom ramen för Marco Polo-programmet som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (”Marco Polo-programmet”) (6). Gemenskapsstöd från båda dessa instrument bör dock inte beviljas samtidigt. |
| --- | --- |

(10)

Stöd till utveckling av motorvägar till sjöss bör ses som ett komplement till gemenskapsstöd i syfte att främja utvecklingen av närsjöfarten inom ramen för Marco Polo-programmet som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (”Marco Polo-programmet”) (6). Gemenskapsstöd från båda dessa instrument bör dock inte beviljas samtidigt.

| (11) | Utvecklingen av prioriterade projekt kommer att bli föremål för en strategisk miljökonsekvensbedömning i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (7) och helt förenlig med kraven i EU:s relevanta miljölagstiftning, däribland rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (8), rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (10). Det är nödvändigt att enas om en metod för kostnadseffektivitetsanalys av de transeuropeiska transportnäten, vilken bör genomföras för alla projekt i bilaga III till beslutet nr 1692/96/EG
  . Utvärderingen i efterhand av de prioriterade projekten kommer att underlätta framtida revideringar av riktlinjerna och förteckningen över prioriterade projekt, och förbättra de metoder för förhandsbedömningar som används i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

Utvecklingen av prioriterade projekt kommer att bli föremål för en strategisk miljökonsekvensbedömning i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (7) och helt förenlig med kraven i EU:s relevanta miljölagstiftning, däribland rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (8), rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (10). Det är nödvändigt att enas om en metod för kostnadseffektivitetsanalys av de transeuropeiska transportnäten, vilken bör genomföras för alla projekt i bilaga III till beslutet nr 1692/96/EG
  . Utvärderingen i efterhand av de prioriterade projekten kommer att underlätta framtida revideringar av riktlinjerna och förteckningen över prioriterade projekt, och förbättra de metoder för förhandsbedömningar som används i medlemsstaterna.

| (12) | De nationella miljökonsekvensbedömningarna och samhällsekonomiska konsekvensutredningarna genomförs utan samordning, vilket kan ha en menlig inverkan på projekt av gränsöverskridande karaktär som har förklarats vara av europeiskt intresse. För att lösa det problemet är det lämpligt att utöver de gemensamma utvärderingsmetoderna införa samordnade förfaranden för bedömning och offentliga samråd, eller gränsöverskridande utredningsförfaranden som omfattar de berörda medlemsstaterna och tar upp både miljömässiga och samhällsekonomiska aspekter. Dessa samordnade förfaranden eller gränsöverskridande utredningsförfaranden får inte påverka förpliktelser enligt gemenskapens miljöskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

(12)

De nationella miljökonsekvensbedömningarna och samhällsekonomiska konsekvensutredningarna genomförs utan samordning, vilket kan ha en menlig inverkan på projekt av gränsöverskridande karaktär som har förklarats vara av europeiskt intresse. För att lösa det problemet är det lämpligt att utöver de gemensamma utvärderingsmetoderna införa samordnade förfaranden för bedömning och offentliga samråd, eller gränsöverskridande utredningsförfaranden som omfattar de berörda medlemsstaterna och tar upp både miljömässiga och samhällsekonomiska aspekter. Dessa samordnade förfaranden eller gränsöverskridande utredningsförfaranden får inte påverka förpliktelser enligt gemenskapens miljöskyddslagstiftning.

| (13) | En strategisk miljöbedömning enligt direktiv 2001/42/EG bör genomföras för samtliga TEN-projekt innan de finansieras av gemenskapen. |
| --- | --- |

(13)

En strategisk miljöbedömning enligt direktiv 2001/42/EG bör genomföras för samtliga TEN-projekt innan de finansieras av gemenskapen.

| (14) | Kommissionen har gjort en konsekvensanaly av högnivågruppens rekommendationer. Resultaten visar att genomförandet av de projekt som fastställts av gruppen i kombination med flera åtgärder inom ramen för den gemensamma transportpolitiken, exempelvis att avgiftsbelägga användningen av infrastrukturerna och konkurrensutsätta järnvägstransporter av varor, kan ge avsevärda tidsvinster och innebära minskade utsläpp, mindre trafikstockningar, ökad tillgänglighet till länder i randområden och till de nya medlemsstaterna, och ett ökat välmående för alla. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har gjort en konsekvensanaly av högnivågruppens rekommendationer. Resultaten visar att genomförandet av de projekt som fastställts av gruppen i kombination med flera åtgärder inom ramen för den gemensamma transportpolitiken, exempelvis att avgiftsbelägga användningen av infrastrukturerna och konkurrensutsätta järnvägstransporter av varor, kan ge avsevärda tidsvinster och innebära minskade utsläpp, mindre trafikstockningar, ökad tillgänglighet till länder i randområden och till de nya medlemsstaterna, och ett ökat välmående för alla.

| (15) | Beslut nr 1692/96/EG bör därför ändras på det sätt som här sagts. |
| --- | --- |

(15)

Beslut nr 1692/96/EG bör därför ändras på det sätt som här sagts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut nr 1692/96/EG ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2.1 skall årtalet ”2010” ersättas med ”2020”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 2.1 skall årtalet ”2010” ersättas med ”2020”.

| 2. | Artikel 3.2 skall lyda enligt följande:
  ”2.   Transportinfrastrukturerna omfattar vägnät, järnvägsnät och nät av inre vattenvägar, motorvägar till sjöss, kusthamnar och inlandshamnar, flygplatser och andra förbindelsepunkter mellan olika transportslag.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 3.2 skall lyda enligt följande:

”2.   Transportinfrastrukturerna omfattar vägnät, järnvägsnät och nät av inre vattenvägar, motorvägar till sjöss, kusthamnar och inlandshamnar, flygplatser och andra förbindelsepunkter mellan olika transportslag.”

| 3. | Följande artikel 12a skall införas:
  ”Artikel 12a
  Motorvägar till sjöss
  1.   Det transeuropeiska nätet av motorvägar till sjöss är avsett att koncentrera varuflödet till vissa farleder för att upprätta nya, lönsamma, regelbundna och täta förbindelser för varutransporter mellan medlemsstaterna och därigenom minska trafikstockningarna på land och förbättra tillgängligheten till
  öregioner och
  östater och
  perifert belägna stater och
  randområden.
  2.   Det transeuropeiska nätet av motorvägar till sjöss består av
  allmänna infrastrukturåtgärder
  som berör åtminstone två hamnar i olika medlemsstater. Till
  dessa allmänna infrastrukturåtgärder
  hör
  dessutom
  hamnutrustning, elektroniska styrsystem för logistik och tull- eller förvaltningsförfaranden, liksom infrastruktur för direkt tillträde, både land- och sjövägen, även vintertid, till de hamnar som används för de förbindelser som avses i punkt 1.


  3.
     
  Vattenvägar eller kanaler som förbinder två europeiska motorvägar till sjöss och på ett betydande sätt bidrar till att förkorta sjövägarna, öka effektiviteten och spara tid inom sjöfarten skall utgöra en del av det transeuropeiska nätet för motorvägar till sjöss.



  4.   Projekt som gäller motorvägar till sjöss av gemensamt intresse skall föreslås av minst två medlemsstater. De föreslagna projekten skall förena den offentliga sektorn och den privata på ett sätt som gör det möjligt att bevilja stöd från nationella budgetar, eventuellt med stöd från gemenskapen, efter det att ett anbudsförfarande har genomförts, antingen






  a) | i form av offentliga anbudsinfordringar som arrangeras gemensamt av de berörda medlemsstaterna för att upprätta nya förbindelser med utgångspunkt från en i förväg utvald kategori Ahamn enligt artikel 12.2 i var och en av de sjöfartsregioner som anges i projekt nr 21 i bilaga III, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Följande artikel 12a skall införas:

”Artikel 12a

Motorvägar till sjöss

1.   Det transeuropeiska nätet av motorvägar till sjöss är avsett att koncentrera varuflödet till vissa farleder för att upprätta nya, lönsamma, regelbundna och täta förbindelser för varutransporter mellan medlemsstaterna och därigenom minska trafikstockningarna på land och förbättra tillgängligheten till
  öregioner och
  östater och
  perifert belägna stater och
  randområden.

2.   Det transeuropeiska nätet av motorvägar till sjöss består av
  allmänna infrastrukturåtgärder
  som berör åtminstone två hamnar i olika medlemsstater. Till
  dessa allmänna infrastrukturåtgärder
  hör
  dessutom
  hamnutrustning, elektroniska styrsystem för logistik och tull- eller förvaltningsförfaranden, liksom infrastruktur för direkt tillträde, både land- och sjövägen, även vintertid, till de hamnar som används för de förbindelser som avses i punkt 1.

3.
     
  Vattenvägar eller kanaler som förbinder två europeiska motorvägar till sjöss och på ett betydande sätt bidrar till att förkorta sjövägarna, öka effektiviteten och spara tid inom sjöfarten skall utgöra en del av det transeuropeiska nätet för motorvägar till sjöss.

4.   Projekt som gäller motorvägar till sjöss av gemensamt intresse skall föreslås av minst två medlemsstater. De föreslagna projekten skall förena den offentliga sektorn och den privata på ett sätt som gör det möjligt att bevilja stöd från nationella budgetar, eventuellt med stöd från gemenskapen, efter det att ett anbudsförfarande har genomförts, antingen

a)

i form av offentliga anbudsinfordringar som arrangeras gemensamt av de berörda medlemsstaterna för att upprätta nya förbindelser med utgångspunkt från en i förväg utvald kategori Ahamn enligt artikel 12.2 i var och en av de sjöfartsregioner som anges i projekt nr 21 i bilaga III, eller

| b) | om hamnarnas läge är jämförbart, i form av offentliga anbudsinfordringar som arrangeras gemensamt av de berörda medlemsstaterna och som riktar sig till konsortier med åtminstone rederier och hamnmyndigheter som är belägna i någon av de kustregioner som anges i projekt nr 21 i bilaga III. |
| --- | --- |

b)

om hamnarnas läge är jämförbart, i form av offentliga anbudsinfordringar som arrangeras gemensamt av de berörda medlemsstaterna och som riktar sig till konsortier med åtminstone rederier och hamnmyndigheter som är belägna i någon av de kustregioner som anges i projekt nr 21 i bilaga III.

5.
     
  Projekt av gemensamt intresse för det transeuropeiska nätet av motorvägar till sjöss kan också innefatta verksamhet som har andra positiva effekter och inte hör samman med vissa hamnar, såsom isbrytning, muddring och informationssystem, inbegripet trafikledning och elektroniska rapporteringssystem.

6.   Projekt av gemensamt intresse skall inriktas på
  de allmänna infrastrukturåtgärder
  som ingår i nätet av motorvägar till sjöss och kan vid behov inbegripa
  finansiering av stimulerande åtgärder enligt kriterierna i Marco Polo-programmet.

7.
     
  Kommissionen skall lägga fram en tydlig ram för ekonomiskt stöd vilken skall bifogas gemenskapens riktlinjer och i vilken det skall anges vilka utgifter som är stödberättigade när det gäller utrustning, infrastruktur och startbidrag, samt interventionsmetoderna i samband med olika källor för gemenskapsfinansiering, nämligen budgeten för det transeuropeiska transportnätet, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden.

8.   Projekt av gemensamt intresse skall godkännas av kommissionen.”

| 4. | Följande avsnitt skall införas:
  ”AVSNITT 10A
  SAMORDNING MELLAN MEDLEMSSTATER
  Artikel 17a
  Europeisk samordnare
  1.   För att underlätta ett samordnat genomförande av vissa viktiga projekt eller delar av projekt bland de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse enligt artikel 19a får kommissionen efter överenskommelse med de berörda medlemsstaterna
  och efter att ha hört Europaparlamentet
  utse en person till europeisk samordnare. Samordnaren agerar på kommissionens vägnar. Samordnarens uppdrag omfattar vanligen ett projekt, men får om det behövs utvidgas till att omfatta andra projekt längs samma trafikled.
  2.   Samordnaren skall utses på grundval av sin erfarenhet av de europeiska institutionerna och sina kunskaper om finansiering och samhällsekonomiska och miljömässiga utvärderingar av storskaliga projekt.
  3.   I kommissionens beslut om utnämning av europeiska samordnare anges dennes arbetsuppgifter:
  4.   Den europeiska samordnaren skall






  a) | främja gemensamma metoder för utvärdering av projekt, fungera som finansiell rådgivare åt projektförespråkare, göra förfrågningar hos tänkbara privata investerare och ha möjlighet att yttra sig om frågor som hänger samman med hur nätets utnyttjas, |
| --- | --- | --- |

4.

Följande avsnitt skall införas:

”AVSNITT 10A

SAMORDNING MELLAN MEDLEMSSTATER

Artikel 17a

Europeisk samordnare

1.   För att underlätta ett samordnat genomförande av vissa viktiga projekt eller delar av projekt bland de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse enligt artikel 19a får kommissionen efter överenskommelse med de berörda medlemsstaterna
  och efter att ha hört Europaparlamentet
  utse en person till europeisk samordnare. Samordnaren agerar på kommissionens vägnar. Samordnarens uppdrag omfattar vanligen ett projekt, men får om det behövs utvidgas till att omfatta andra projekt längs samma trafikled.

2.   Samordnaren skall utses på grundval av sin erfarenhet av de europeiska institutionerna och sina kunskaper om finansiering och samhällsekonomiska och miljömässiga utvärderingar av storskaliga projekt.

3.   I kommissionens beslut om utnämning av europeiska samordnare anges dennes arbetsuppgifter:

4.   Den europeiska samordnaren skall

a)

främja gemensamma metoder för utvärdering av projekt, fungera som finansiell rådgivare åt projektförespråkare, göra förfrågningar hos tänkbara privata investerare och ha möjlighet att yttra sig om frågor som hänger samman med hur nätets utnyttjas,

| b) | årligen utarbeta en rapport till
  Europaparlamentet,
  kommissionen och de berörda medlemsstaterna om framstegen i arbetet med att genomföra projekt som samordnaren ansvarar för, om ny lagstiftning eller andra nyheter som kan påverka projektens karaktär, liksom svårigheter och hinder som kan leda till avsevärda förseningar i förhållande till de datum som anges i bilaga III, |
| --- | --- |

b)

årligen utarbeta en rapport till
  Europaparlamentet,
  kommissionen och de berörda medlemsstaterna om framstegen i arbetet med att genomföra projekt som samordnaren ansvarar för, om ny lagstiftning eller andra nyheter som kan påverka projektens karaktär, liksom svårigheter och hinder som kan leda till avsevärda förseningar i förhållande till de datum som anges i bilaga III,

| c) | bidra,
  i nära samarbete med myndigheterna i berörda medlemsstater och utan att det påverkar de förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning
  , till dialogen
  med i synnerhet de regionala och lokala myndigheterna och även
  med aktörerna, transportanvändarna och samhällsföreträdare, bland annat för att få kunskaper om efterfrågan på transporter, svårigheterna och de serviceparametrar som krävs för att optimera utnyttjandet av finansierade infrastrukturer. |
| --- | --- |

c)

bidra,
  i nära samarbete med myndigheterna i berörda medlemsstater och utan att det påverkar de förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning
  , till dialogen
  med i synnerhet de regionala och lokala myndigheterna och även
  med aktörerna, transportanvändarna och samhällsföreträdare, bland annat för att få kunskaper om efterfrågan på transporter, svårigheterna och de serviceparametrar som krävs för att optimera utnyttjandet av finansierade infrastrukturer.

5.   De berörda medlemsstaterna skall samarbeta med den europeiske samordnaren och ge denne den information som är nödvändig för att fullgöra de arbetsuppgifter som föreskrivs i punkt 4.

6.   Kommissionen kan be den europeiske samordnaren om ett yttrande vid handläggningen av ansökningar om gemenskapsbidrag till projekt eller grupper av projekt som ingår i den europeiska samordnarens uppdrag.”

| 5. | Artikel 18.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna de förslag till nationella planer och program som de utarbetat om utbyggnaden av det transeuropeiska transportnätet, särskilt om de projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse enligt artikel 19a, och nationella planer och program som har antagits. Efter antagande skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna de nationella planerna och programmen för information.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 18.1 skall ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna de förslag till nationella planer och program som de utarbetat om utbyggnaden av det transeuropeiska transportnätet, särskilt om de projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse enligt artikel 19a, och nationella planer och program som har antagits. Efter antagande skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna de nationella planerna och programmen för information.”

| 6. | Artikel 19 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 19
  Prioriterade projekt
  1.   Prioriterade projekt är sådana projekt av gemensamt intresse som avses i artikel 7 som enligt utredningen,






  a) | syftar till att undanröja en flaskhals eller lägga till en länk som saknas på en viktig trafikled i det transeuropeiska transportnätet, i synnerhet projekt som innebär att man övervinner naturliga hinder, |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 19 skall ersättas med följande:

”Artikel 19

Prioriterade projekt

1.   Prioriterade projekt är sådana projekt av gemensamt intresse som avses i artikel 7 som enligt utredningen,

a)

syftar till att undanröja en flaskhals eller lägga till en länk som saknas på en viktig trafikled i det transeuropeiska transportnätet, i synnerhet projekt som innebär att man övervinner naturliga hinder,

| b) | är av en sådan storlek att långsiktig planering på europeisk nivå tillför ett avsevärt mervärde, |
| --- | --- |

b)

är av en sådan storlek att långsiktig planering på europeisk nivå tillför ett avsevärt mervärde,

| c) | betraktade i sin helhet kan bli samhällsekonomiskt lönsamma och medför andra samhällsekonomiska fördelar samtidigt som de berörda medlemsstaterna åtar sig att göra utredningar och utvärderingar inom en tid som gör att arbetet kan avslutas inom utsatt tid, |
| --- | --- |

c)

betraktade i sin helhet kan bli samhällsekonomiskt lönsamma och medför andra samhällsekonomiska fördelar samtidigt som de berörda medlemsstaterna åtar sig att göra utredningar och utvärderingar inom en tid som gör att arbetet kan avslutas inom utsatt tid,

| d) | tillför ett avsevärt mervärde för att underlätta personers och varors rörlighet mellan medlemsstaterna och förbättrar de nationella nätens driftskompatibilitet, |
| --- | --- |

d)

tillför ett avsevärt mervärde för att underlätta personers och varors rörlighet mellan medlemsstaterna och förbättrar de nationella nätens driftskompatibilitet,

| e) | bidrar till att öka den territoriella sammanhållningen i unionen genom att integrera de nya medlemsstaternas transportnät och förbättra förbindelserna med regionerna i gemenskapens randområden
  och öregioner
  ,
  i synnerhet genom att inbegripa regionala flygplatser och tilläggstjänster
  , |
| --- | --- |

e)

bidrar till att öka den territoriella sammanhållningen i unionen genom att integrera de nya medlemsstaternas transportnät och förbättra förbindelserna med regionerna i gemenskapens randområden
  och öregioner
  ,
  i synnerhet genom att inbegripa regionala flygplatser och tilläggstjänster
  ,

| f) | bidrar till en hållbar utveckling av transporterna genom att förbättra säkerheten och minska den transportrelaterade miljöförstöringen, bland annat genom att främja att trafik styrs över till järnväg, intermodala transporter och transporter på inre vattenvägar och till sjöss,
  förutsatt att projekten är helt förenliga med kraven i gemenskapens miljölagstiftning
  , |
| --- | --- |

f)

bidrar till en hållbar utveckling av transporterna genom att förbättra säkerheten och minska den transportrelaterade miljöförstöringen, bland annat genom att främja att trafik styrs över till järnväg, intermodala transporter och transporter på inre vattenvägar och till sjöss,
  förutsatt att projekten är helt förenliga med kraven i gemenskapens miljölagstiftning
  ,

| g) | främjar utvecklingen av hållbara transporter på inre vattenvägar i enlighet med kraven i gemenskapens relevanta miljölagstiftning, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (11), och enligt internationellt utarbetade riktlinjer för hållbar sjöfart. |
| --- | --- |

g)

främjar utvecklingen av hållbara transporter på inre vattenvägar i enlighet med kraven i gemenskapens relevanta miljölagstiftning, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (11), och enligt internationellt utarbetade riktlinjer för hållbar sjöfart.

2.   De prioriterade projekt som skall inledas före 2010, de sträckor som ingår i dessa och de tidpunkter för när arbetet skall vara avslutat som avses i punkt 1, led c anges i bilaga III.

3.   Kommissionen skall,
  vart tredje år från och med det år då beslut nr .../2004/EG träder i kraft,
  utvärdera gjorda framsteg
  med avseende på prioriterade projekt
  och
  i vilken omfattning de olika finansiärerna bidragit med medel. Kommissionen skall
  vid behov föreslå ändringar i förteckningen över de prioriterade projekt som fastställs i bilaga III i enlighet med punkt 1 i denna artikel,
  samt lägga fram detta förslag för Europaparlamentet och rådet i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget
  .

| 7. | Följande artikel 19a skall införas:
  ”Artikel 19a
  Förklaring om europeiskt intresse
  1.   De prioriterade projekt som anges i bilaga III förklaras vara av europeiskt intresse.
  Vid angivandet av sina önskemål om anslag i budgeten skall kommissionen prioritera de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse. I områden med alltför ringa infrastrukturinvesteringar kan kommissionen även föreslå att järnvägsinfrastruktur med matarfunktion till de prioriterade projekten enligt bilaga III skall förklaras vara områden av europeiskt intresse. Denna förklaring görs enbart i enlighet med det förfarande som fastställs i fördraget och de rättsakter som grundar sig på det. Godtyckligt fastställande av prioriteringar när det gäller de prioriterade projekt som förtecknas i bilaga III bör inte tillåtas.


  2.   Medlemsstaterna skall vid presentationen av sina projekt för finansiering inom ramen för sammanhållningsfonden, enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1164/94 (12), ge lämplig prioritet åt projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse.
  3.   Medlemsstaterna skall vid presentationen av sina projekt för finansiering inom ramen för den budget som avdelats för det transeuropeiska transportnätet, enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EG) nr 2236/95 (13), ge lämplig prioritet åt projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse.
  4.   Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att vid programplaneringen för strukturfonderna fästa vikt vid de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse, särskilt i de regioner som omfattas av mål 1.
  5.   Kommissionen skall se till att de länder som mottar stöd från det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet vid presentationen av projekt för finansiering inom ramen för det instrumentet och i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 2 och 7 i förordning (EG) nr 1267/1999 (14) ger lämplig prioritet åt projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse.


  6.
     
  Kommissionen kan föreslå Europaparlamentet och rådet att vissa projekt i bilaga III bör få status som prioriterade projekt i syfte att söka uppnå mål som förväntas stimulera tillväxten och bidra till den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, samt till intermodalitet inom EU. Dessa projekt kan då behandlas som prioriterade projekt inom ramen för gemenskapens finansiella instrument.



  7.   Om arbetet med något av de projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse inleds eller kommer att inledas med en avsevärd försening i förhållande till tidsgränsen 2010 skall kommissionen uppmana de berörda medlemsstaterna att inom tre månader förklara denna försening. Efter att ha mottagit och granskat de berörda medlemsstaternas svar kan kommissionen,
  efter samråd med Europaparlamentet
  , för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen och med beaktande av proportionalitetsprincipen, besluta att dra tillbaka förklaringen om att projektet är av europeiskt intresse.

  8.   Fem år efter det att ett projekt eller delprojekt som har förklarats vara av europeiskt intresse har avslutats, skall de berörda medlemsstaterna utvärdera dess samhällsekonomiska effekter och miljöeffekter, inbegripet effekterna på utbytet mellan medlemsstaterna
  och på den fria rörligheten för personer och varor
  , den territoriella sammanhållningen och den hållbara utvecklingen. Medlemsstaternas skall meddela kommissionen resultatet av denna utvärdering.

  9.   Om ett projekt förklaras vara av europeiskt intresse skall de berörda medlemsstaterna för varje del av det aktuella projektet gemensamt genomföra de förfaranden för bedömning och offentligt samråd som krävs för byggnadstillstånd.

  10.   Om en gränsöverskridande sträcka i ett projekt av europeiskt intresse inte kan delas upp tekniskt eller ekonomiskt skall de berörda medlemsstaterna bedöma sträckan och genomföra det offentliga samrådet i en gränsöverskridande utredning innan byggnadstillstånd beviljas.

  11.   De samordnade förfaranden eller gränsöverskridande utredningsförfaranden som avses i punkterna 9 och 10 påverkar inte förpliktelser enligt gemenskapens miljöskyddslagstiftning, i synnerhet när det gäller miljökonsekvensbedömningar. De berörda medlemsstaterna skall meddela
  Europaparlamentet och
  kommissionen när dessa samordnade förfaranden eller gränsöverskridande utredningar inleds och resultatet av dessa.


  12.
     
  Om det vid de förfaranden för bedömning och utredning som avses i punkterna 9-11 konstateras att projektet eller projekten i fråga troligen kommer att få oönskade sociala, ekonomiska eller miljömässiga konsekvenser skall medlemsstaterna samråda med kommissionen i syfte att mildra dessa konsekvenser och eventuellt dra tillbaka projektet eller projekten från förteckningen över prioriterade projekt. |
| --- | --- |

7.

Följande artikel 19a skall införas:

”Artikel 19a

Förklaring om europeiskt intresse

1.   De prioriterade projekt som anges i bilaga III förklaras vara av europeiskt intresse.
  Vid angivandet av sina önskemål om anslag i budgeten skall kommissionen prioritera de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse. I områden med alltför ringa infrastrukturinvesteringar kan kommissionen även föreslå att järnvägsinfrastruktur med matarfunktion till de prioriterade projekten enligt bilaga III skall förklaras vara områden av europeiskt intresse. Denna förklaring görs enbart i enlighet med det förfarande som fastställs i fördraget och de rättsakter som grundar sig på det. Godtyckligt fastställande av prioriteringar när det gäller de prioriterade projekt som förtecknas i bilaga III bör inte tillåtas.

2.   Medlemsstaterna skall vid presentationen av sina projekt för finansiering inom ramen för sammanhållningsfonden, enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1164/94 (12), ge lämplig prioritet åt projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse.

3.   Medlemsstaterna skall vid presentationen av sina projekt för finansiering inom ramen för den budget som avdelats för det transeuropeiska transportnätet, enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EG) nr 2236/95 (13), ge lämplig prioritet åt projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse.

4.   Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att vid programplaneringen för strukturfonderna fästa vikt vid de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse, särskilt i de regioner som omfattas av mål 1.

5.   Kommissionen skall se till att de länder som mottar stöd från det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet vid presentationen av projekt för finansiering inom ramen för det instrumentet och i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 2 och 7 i förordning (EG) nr 1267/1999 (14) ger lämplig prioritet åt projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse.

6.
     
  Kommissionen kan föreslå Europaparlamentet och rådet att vissa projekt i bilaga III bör få status som prioriterade projekt i syfte att söka uppnå mål som förväntas stimulera tillväxten och bidra till den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, samt till intermodalitet inom EU. Dessa projekt kan då behandlas som prioriterade projekt inom ramen för gemenskapens finansiella instrument.

7.   Om arbetet med något av de projekt som har förklarats vara av europeiskt intresse inleds eller kommer att inledas med en avsevärd försening i förhållande till tidsgränsen 2010 skall kommissionen uppmana de berörda medlemsstaterna att inom tre månader förklara denna försening. Efter att ha mottagit och granskat de berörda medlemsstaternas svar kan kommissionen,
  efter samråd med Europaparlamentet
  , för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen och med beaktande av proportionalitetsprincipen, besluta att dra tillbaka förklaringen om att projektet är av europeiskt intresse.

8.   Fem år efter det att ett projekt eller delprojekt som har förklarats vara av europeiskt intresse har avslutats, skall de berörda medlemsstaterna utvärdera dess samhällsekonomiska effekter och miljöeffekter, inbegripet effekterna på utbytet mellan medlemsstaterna
  och på den fria rörligheten för personer och varor
  , den territoriella sammanhållningen och den hållbara utvecklingen. Medlemsstaternas skall meddela kommissionen resultatet av denna utvärdering.

9.   Om ett projekt förklaras vara av europeiskt intresse skall de berörda medlemsstaterna för varje del av det aktuella projektet gemensamt genomföra de förfaranden för bedömning och offentligt samråd som krävs för byggnadstillstånd.

10.   Om en gränsöverskridande sträcka i ett projekt av europeiskt intresse inte kan delas upp tekniskt eller ekonomiskt skall de berörda medlemsstaterna bedöma sträckan och genomföra det offentliga samrådet i en gränsöverskridande utredning innan byggnadstillstånd beviljas.

11.   De samordnade förfaranden eller gränsöverskridande utredningsförfaranden som avses i punkterna 9 och 10 påverkar inte förpliktelser enligt gemenskapens miljöskyddslagstiftning, i synnerhet när det gäller miljökonsekvensbedömningar. De berörda medlemsstaterna skall meddela
  Europaparlamentet och
  kommissionen när dessa samordnade förfaranden eller gränsöverskridande utredningar inleds och resultatet av dessa.

12.
     
  Om det vid de förfaranden för bedömning och utredning som avses i punkterna 9-11 konstateras att projektet eller projekten i fråga troligen kommer att få oönskade sociala, ekonomiska eller miljömässiga konsekvenser skall medlemsstaterna samråda med kommissionen i syfte att mildra dessa konsekvenser och eventuellt dra tillbaka projektet eller projekten från förteckningen över prioriterade projekt.

| 8. | Bilaga III skall ersättas med följande:






  a) | Rubriken skall ersättas med följande: ”Prioriterade projekt där arbetet skall inledas före 2010”. |
| --- | --- | --- |

8.

Bilaga III skall ersättas med följande:

a)

Rubriken skall ersättas med följande: ”Prioriterade projekt där arbetet skall inledas före 2010”.

| b) | Innehållet skall ändras i enlighet med bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

b)

Innehållet skall ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  EUT C ...

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2004.

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2004.

(5)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1. Senast ändrat genom beslut nr 1346/2001/EG (EGT L 185, 6.7.2001, s. 1).

5

Senast ändrat genom beslut nr 1346/2001/EG (EGT L 185, 6.7.2001, s. 1).

(6)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 1.

6

(7)  EGT L 197, 21.7.2001, s. 30.

7

(8)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. Senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

8

(9)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

10

(11)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).”

11

(12)  Rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond (EGT L 130, 25.5.1994, s. 1). Senast ändrad genom förordning (EG) nr 1265/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 62).

12

Rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond (EGT L 130, 25.5.1994, s. 1). Senast ändrad genom förordning (EG) nr 1265/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 62).

(13)  Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (EGT L 228, 23.9.1995, s. 1). Senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/1999 (EGT L 197, 29.7.1999, s. 1).

13

Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (EGT L 228, 23.9.1995, s. 1). Senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/1999 (EGT L 197, 29.7.1999, s. 1).

(14)  Rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73). Senast ändrad genom förordning (EG) nr 2500/2001 (EGT L 342, 27.12.2001, s. 1).”

14

Rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73). Senast ändrad genom förordning (EG) nr 2500/2001 (EGT L 342, 27.12.2001, s. 1).

BILAGA

Förteckningen över prioriterade projekt innehåller, utöver de prioriterade projekt som ingår i kommissionens förslag från oktober 2001 (1) och som godkändes av Europaparlamentet vid första behandlingen den 30 maj 2002, följande nya prioriterade
  projekt
  :

Förlängning
  av projekt nr 3 på järnvägssystemet för höghastighetståg i sydöstra Europa

| — | Lissabon/Porto-Madrid (2011) |
| --- | --- |

—

Lissabon/Porto-Madrid (2011)

| — | Dax-Bordeaux (2020) |
| --- | --- |

—

Dax-Bordeaux (2020)

| — | Bordeaux-Tours (2015) |
| --- | --- |

—

Bordeaux-Tours (2015)

Förlängning av projekt nr 6 på järnvägslinjen Lyon-Trieste-
  Divaca
  /Koper-Ljubljana-
  Maribor-Graz-
  Budapest-gränsen till Ukraina (2)

| — | Venedig—
  södra Ronchi-—
  Trieste/Koper-Divaca
  -Ljubljana
  (2015) |
| --- | --- |

—

Venedig—
  södra Ronchi-—
  Trieste/Koper-Divaca
  -Ljubljana
  (2015)

| — | Ljubljana-
  Maribor-Graz-
  Budapest (2015) |
| --- | --- |

—

Ljubljana-
  Maribor-Graz-
  Budapest (2015)

Förlängning av projekt nr 7 på motorvägssträckan Igoumenitsa/Patra-Aten-Sofia-Budapest

| — | Motorvägen Sofia-Kulata-gränsen mellan Grekland och Bulgarien (2010), med Promahon-Kulata som gränsöverskridande avsnitt |
| --- | --- |

—

Motorvägen Sofia-Kulata-gränsen mellan Grekland och Bulgarien (2010), med Promahon-Kulata som gränsöverskridande avsnitt

| — | Motorvägen Nadlac-Sibiu-(leden mot Bukarest och Constanta) (2007) |
| --- | --- |

—

Motorvägen Nadlac-Sibiu-(leden mot Bukarest och Constanta) (2007)

Förlängning av projekt nr 16 på järnvägslinjen för godstransport Sines
  /Algeciras
  -Madrid-Paris

| — | Järnvägslinjen Sines-Badajoz
  /Algeciras-Bobadilla
  (2010) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Sines-Badajoz
  /Algeciras-Bobadilla
  (2010)

Förlängning av projekt nr 17 på järnvägslinjen Paris-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava

| — | Strasbourg-Stuttgart (2015) med bron i Kehl som gränsöverskridande avsnitt |
| --- | --- |

—

Strasbourg-Stuttgart (2015) med bron i Kehl som gränsöverskridande avsnitt

| — | Wien-Bratislava (2010), gränsöverskridande avsnittet |
| --- | --- |

—

Wien-Bratislava (2010), gränsöverskridande avsnittet

Förlängning av projekt nr 18 på vattenvägen Rhen/Maas-Main-Donau (3)

| — | Rhen-Maas (2019) med slussen i Lanay som gränsöverskridande avsnitt |
| --- | --- |

—

Rhen-Maas (2019) med slussen i Lanay som gränsöverskridande avsnitt

| — | Åtgärder för förbättrad farbarhet på Donau mellan Vilshofen och Straubing (2013) |
| --- | --- |

—

Åtgärder för förbättrad farbarhet på Donau mellan Vilshofen och Straubing (2013)

| — | Wien-Bratislava (2015), gränsöverskridande avsnittet |
| --- | --- |

—

Wien-Bratislava (2015), gränsöverskridande avsnittet

| — | Palkovicovo-Mohács (2014) |
| --- | --- |

—

Palkovicovo-Mohács (2014)

| — | Flaskhalsar i Rumänien och Bulgarien (2011) |
| --- | --- |

—

Flaskhalsar i Rumänien och Bulgarien (2011)

Förlängning av projekt nr 20 på järnvägslinjen Fehmarn bält

| — | Järnvägslinjen till Danmark från Öresund (2015) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen till Danmark från Öresund (2015)

| — | Järnvägslinjen till Tyskland från Hannover (2015) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen till Tyskland från Hannover (2015)

| — | Järnvägslinjen Hannover-Hamburg/Bremen (2015) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Hannover-Hamburg/Bremen (2015)

Projekt nr 21: Motorvägar till sjöss

Projekt av gemensamt intresse som fastställts enligt artikel 12a och som rör någon av följande motorvägar till sjöss:

| — | Motorvägen till sjöss
  i Östersjön (som förenar medlemsstaterna i
  Östersjöområdet
  med medlemsstaterna i Central- och Västeuropa,
  inbegripet rutten genom Kielkanalen
  ) (2010) |
| --- | --- |

—

Motorvägen till sjöss
  i Östersjön (som förenar medlemsstaterna i
  Östersjöområdet
  med medlemsstaterna i Central- och Västeuropa,
  inbegripet rutten genom Kielkanalen
  ) (2010)

| — | Motorvägen till sjöss
  i Nordsjön och Irländska sjön (2010) |
| --- | --- |

—

Motorvägen till sjöss
  i Nordsjön och Irländska sjön (2010)

| — | Motorvägen till sjöss i Atlanten (2010) |
| --- | --- |

—

Motorvägen till sjöss i Atlanten (2010)

| — | Motorvägen till sjöss
  i sydöstra Europa (som förenar Adriatiska havet med Joniska havet och östra Medelhavet och inkluderar Cypern) (2010) |
| --- | --- |

—

Motorvägen till sjöss
  i sydöstra Europa (som förenar Adriatiska havet med Joniska havet och östra Medelhavet och inkluderar Cypern) (2010)

| — | Motorvägen till sjöss
  i sydvästra Europa (västra Medelhavet) som förenar Spanien, Frankrike, Italien och Malta och hänger samman med motorvägen till sjöss i sydöstra Europa (4) (2010) |
| --- | --- |

—

Motorvägen till sjöss
  i sydvästra Europa (västra Medelhavet) som förenar Spanien, Frankrike, Italien och Malta och hänger samman med motorvägen till sjöss i sydöstra Europa (4) (2010)

Kommissionen skall inom ett år fastställa och offentliggöra en förteckning över särskilda projekt som kan inledas under innevarande programplaneringsperiod för vart och ett av de berörda sjöområdena.

Projekt nr 22: Järnvägslinjen Aten-Sofia-Budapest-Wien-Prag-Nürnberg/Dresden (5)

| — | Järnvägslinjen från gränsen mellan Grekland och Bulgarien-Kulata-Sofia-Vidin/Calafat (2015) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen från gränsen mellan Grekland och Bulgarien-Kulata-Sofia-Vidin/Calafat (2015)

| — | Järnvägslinjen Curtici-Brasov (mot Bukarest och Constanta) (2010) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Curtici-Brasov (mot Bukarest och Constanta) (2010)

| — | Järnvägslinjen Budapest-Wien (2010), gränsöverskridande avsnittet |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Budapest-Wien (2010), gränsöverskridande avsnittet

| — | Järnvägslinjen Brno-Prag-Nürnberg (2010), med Nürnberg-Prag som gränsöverskridande avsnitt |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Brno-Prag-Nürnberg (2010), med Nürnberg-Prag som gränsöverskridande avsnitt

Projekt nr 23: Järnvägslinjen Gdansk-Warszawa-Brno/Bratislava-Wien (6)

| — | Järnvägslinjen Gdansk-Warszawa-Katowice (2015) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Gdansk-Warszawa-Katowice (2015)

| — | Järnvägslinjen Katowice-Brno-Breclav (2010) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Katowice-Brno-Breclav (2010)

| — | Järnvägslinjen Katowice-Zilina-Nove Mesto n.V. (2010) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Katowice-Zilina-Nove Mesto n.V. (2010)

Projekt nr 24: Järnvägslinjen Lyon/Genua-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen

| — | Lyon-Mulhouse-Mülheim (7) (med Mulhouse-Mülheim som gränsöverskridande avsnitt) (2018) |
| --- | --- |

—

Lyon-Mulhouse-Mülheim (7) (med Mulhouse-Mülheim som gränsöverskridande avsnitt) (2018)

| — | Genua-Milano/Novara-schweiziska gränsen (2013) |
| --- | --- |

—

Genua-Milano/Novara-schweiziska gränsen (2013)

| — | Basel-Karlsruhe (2015) |
| --- | --- |

—

Basel-Karlsruhe (2015)

| — | Frankfurt-Mannheim (2012) |
| --- | --- |

—

Frankfurt-Mannheim (2012)

| — | Duisburg-Emmerich (2009) (8) |
| --- | --- |

—

Duisburg-Emmerich (2009) (8)

| — | ”Järn-Rhen” Rheidt-Antwerpen (2010) |
| --- | --- |

—

”Järn-Rhen” Rheidt-Antwerpen (2010)

Projekt nr 25: Motorvägen Gdansk-Brno/Bratislava-Wien (9)

| — | Motorvägen Gdansk-Katowice (2010) |
| --- | --- |

—

Motorvägen Gdansk-Katowice (2010)

| — | Katowice-
  Brno-Wien-Bratislava/Zilina-Budapest-Ivandarda |
| --- | --- |

—

Katowice-
  Brno-Wien-Bratislava/Zilina-Budapest-Ivandarda

| — | Motorvägen Brno-Wien (2009), gränsöverskridande avsnittet |
| --- | --- |

—

Motorvägen Brno-Wien (2009), gränsöverskridande avsnittet

Projekt nr 26: Järnvägs- och vägförbindelsen Irland/Förenade kungariket/ kontinenten

| — | Korridoren järnväg/bilväg som förenar Dublin med Nordirland (Belfast-Larne) och södra Irland (Cork) (2010) (10) |
| --- | --- |

—

Korridoren järnväg/bilväg som förenar Dublin med Nordirland (Belfast-Larne) och södra Irland (Cork) (2010) (10)

| — | Korridor järnväg/bilväg Hull-Liverpool (2015) |
| --- | --- |

—

Korridor järnväg/bilväg Hull-Liverpool (2015)

| — | Järnvägslinjen Felixstowe-Nuneaton (2011) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Felixstowe-Nuneaton (2011)

| — | Järnvägslinjen Crewe-Holyhead (2008) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Crewe-Holyhead (2008)

Projekt nr 27: Rail Baltica: Järnvägsförbindelsen Warszawa-Kaunas-Riga-Tallinn

| — | Warszawa-Kaunas (2010) |
| --- | --- |

—

Warszawa-Kaunas (2010)

| — | Kaunas-Riga (2014) |
| --- | --- |

—

Kaunas-Riga (2014)

| — | Riga-Tallinn (2016) |
| --- | --- |

—

Riga-Tallinn (2016)

Projekt nr 28: ”Eurocaprail” på järnvägslinjen Bryssel-Luxemburg-Strasbourg

| — | Bryssel-Luxemburg-Strasbourg (2012) |
| --- | --- |

—

Bryssel-Luxemburg-Strasbourg (2012)

Projekt nr 29: Järnvägslinjen i den intermodala jonisk/adriatiska korridoren
  /Svarta havet (”Korridor VIII”):

| — | Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012) |
| --- | --- |

—

Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012)

| — | Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014) |
| --- | --- |

—

Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014)

| — | Bari-Durazzo-Sofia-Varna/Burgas (Svarta havet) (2020) |
| --- | --- |

—

Bari-Durazzo-Sofia-Varna/Burgas (Svarta havet) (2020)

Inom parentes anges när arbetet skall vara klart. Tidsangivelserna för projekten 1-20 och detaljerna om avsnitten kommer ur högnivågruppens rapport (i den mån rapporten innehåller sådana uppgifter).

Projekt nr 30: Inre vattenväg Seine-Schelde

| — | Förbättring av farbarheten Deulemont-Gent (2012) |
| --- | --- |

—

Förbättring av farbarheten Deulemont-Gent (2012)

| — | Kanalen Compiègne-Cambrai (2012) |
| --- | --- |

—

Kanalen Compiègne-Cambrai (2012)

Projekt nr 31: Järnvägsförbindelse Prag-Linz-Ljubljana

| — | Järnvägslinjen Prag-České-Budějovice (2010)-Linz (2016) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Prag-České-Budějovice (2010)-Linz (2016)

| — | Järnvägslinjen Linz-Graz-Ljubljana-Zagreb (2016) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Linz-Graz-Ljubljana-Zagreb (2016)

| — | Järnvägslinjen Wien-Graz-Ljubljana/Villach-Koper/Trieste (2018) |
| --- | --- |

—

Järnvägslinjen Wien-Graz-Ljubljana/Villach-Koper/Trieste (2018)

---

(1)  KOM(2001) 544.

(2)  Delar av denna linje ingår i den alleuropeiska korridoren nr V.

(3)  En del av denna linje motsvarar till stor del definitionen av alleuropeiska korridoren nr VII.

(4)  Inbegripet mot Svarta havet.

(5)  Denna viktiga led motsvarar till stor del definitionen av alleuropeiska korridoren nr IV.

(6)  Denna viktiga led motsvarar till stor del definitionen av alleuropeiska korridoren nr VI.

(7)  Inbegripet TGV Rhen-Rhône utom den västra sträckningen.

(8)  Projekt nr 5 (Betuwelinjen) förbinder Rotterdam med Emmerich.

(9)  Denna viktiga led motsvarar till stor del definitionen av alleuropeiska korridoren nr VI.

(10)  Inklusive Essenprojekt nr 13 — vägförbindelse Irland/Förenade kungariket/Benelux.

P5_TA(2004)0174

Skyddsregler för den civila luftfarten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2003) 566 — C5-0424/2003 — 2003/0222(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 566) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 566) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0424/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0424/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0061/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0061/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0175

Systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2003) 468 — C5-0368/2003 — 2003/0184(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 468) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 468) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0368/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0368/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0058/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0058/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0184

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71

EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter konsultation av Regionkommittén,

i enlighet med tillvägagångssättet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordningar (EEG) nr 1408/71 (4) och nr 574/72 (5) måste ändras för att ta hänsyn till EG-domstolens senaste rättspraxis, underlätta tillämpningen av dessa förordningar och beakta ändringar i medlemsstaternas lagstiftning om social trygghet. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordningar (EEG) nr 1408/71 (4) och nr 574/72 (5) måste ändras för att ta hänsyn till EG-domstolens senaste rättspraxis, underlätta tillämpningen av dessa förordningar och beakta ändringar i medlemsstaternas lagstiftning om social trygghet.

| (2) | Vid beaktandet av den senaste rättspraxisen bör man dra slutsatser av domarna, främst i målen Duchon
   (6) och Office national de l'emploi
   (7). |
| --- | --- |

(2)

Vid beaktandet av den senaste rättspraxisen bör man dra slutsatser av domarna, främst i målen Duchon
   (6) och Office national de l'emploi
   (7).

| (3) | Domarna i målen Jauch, Leclere och Deaconescu
   (8), om klassificeringen av särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner, kräver för rättssäkerhetens skull att de två kumulativa kriterier som skall beaktas preciseras så att dessa förmåner kan förtecknas i bilaga IIa till förordning (EEG) nr 1408/71. Med anledning av detta bör bilagan ses över med beaktande av de lagändringar som införts i medlemsstaterna rörande denna typ av förmåner och som är föremål för en särskild samordning eftersom de är blandade. Dessutom bör övergångsbestämmelserna om den förmån som domen i målet Jauch handlade om preciseras för att skydda förmånstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

(3)

Domarna i målen Jauch, Leclere och Deaconescu
   (8), om klassificeringen av särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner, kräver för rättssäkerhetens skull att de två kumulativa kriterier som skall beaktas preciseras så att dessa förmåner kan förtecknas i bilaga IIa till förordning (EEG) nr 1408/71. Med anledning av detta bör bilagan ses över med beaktande av de lagändringar som införts i medlemsstaterna rörande denna typ av förmåner och som är föremål för en särskild samordning eftersom de är blandade. Dessutom bör övergångsbestämmelserna om den förmån som domen i målet Jauch handlade om preciseras för att skydda förmånstagarnas rättigheter.

| (4) | Mot bakgrund av den rättspraxis som gäller förhållandet mellan förordningen och bestämmelserna i de bilaterala konventionerna om social trygghet, särskilt domen i målet Rönfeldt (9), måste bilaga III till förordning (EEG) nr 1408/71 ändras. Införanden i bilaga III A är motiverade endast i två fall: när de är förmånligare för de migrerande arbetstagarna och när det rör sig om särskilda och exceptionella förhållanden, som vanligen är av historisk art. Inga införanden bör tillåtas i del B utom när objektiva, exceptionella förhållanden motiverar ett undantag från artikel 3.1 i förordningen, och artiklarna 12, 39 och 42 i fördraget (10). |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av den rättspraxis som gäller förhållandet mellan förordningen och bestämmelserna i de bilaterala konventionerna om social trygghet, särskilt domen i målet Rönfeldt (9), måste bilaga III till förordning (EEG) nr 1408/71 ändras. Införanden i bilaga III A är motiverade endast i två fall: när de är förmånligare för de migrerande arbetstagarna och när det rör sig om särskilda och exceptionella förhållanden, som vanligen är av historisk art. Inga införanden bör tillåtas i del B utom när objektiva, exceptionella förhållanden motiverar ett undantag från artikel 3.1 i förordningen, och artiklarna 12, 39 och 42 i fördraget (10).

| (5) | För att underlätta tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 bör vissa bestämmelser föreskrivas om dels offentligt anställda och personer som behandlas som sådana, dels den resande eller flygande personalen hos företag som bedriver internationell befordran av passagerare eller gods med järnväg, landsvägstransporter, flyg eller inrikes sjöfart, och likaså bör man faställa regler för att bestämma det genomsnittsbelopp som skall beaktas inom ramen för artikel 23 i förordningen. |
| --- | --- |

(5)

För att underlätta tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 bör vissa bestämmelser föreskrivas om dels offentligt anställda och personer som behandlas som sådana, dels den resande eller flygande personalen hos företag som bedriver internationell befordran av passagerare eller gods med järnväg, landsvägstransporter, flyg eller inrikes sjöfart, och likaså bör man faställa regler för att bestämma det genomsnittsbelopp som skall beaktas inom ramen för artikel 23 i förordningen.

| (6) | För att, på begäran av de medlemsstater vars institutioner är behöriga att bevilja förmåner vid sjukdom, likställa pensionstagare som arbetat i mer än en medlemsstat och som får pension från institutioner i andra medlemsstater med pensionstagare som får hela sin pension utbetald av institutionen i bosättningsstaten, bör texten i artikel 33.1 i förordning (EEG) nr 1408/71 preciseras så att det framgår att socialförsäkringsavgifterna för sjukförsäkringar kan beräknas med beaktande av alla pensioner som betalas ut till de försäkrade, om den nationella lagstiftningen ger möjlighet till det. Vid denna beräkning tas dock endast hänsyn till de pensioner som faktiskt utbetalats av institutionerna i de övriga medlemsstaterna, dvs. nettobelopp, med hänsyn tagen till eventuella avdrag från dessa belopp i den medlemsstat där den utbetalande institutionen finns. |
| --- | --- |

(6)

För att, på begäran av de medlemsstater vars institutioner är behöriga att bevilja förmåner vid sjukdom, likställa pensionstagare som arbetat i mer än en medlemsstat och som får pension från institutioner i andra medlemsstater med pensionstagare som får hela sin pension utbetald av institutionen i bosättningsstaten, bör texten i artikel 33.1 i förordning (EEG) nr 1408/71 preciseras så att det framgår att socialförsäkringsavgifterna för sjukförsäkringar kan beräknas med beaktande av alla pensioner som betalas ut till de försäkrade, om den nationella lagstiftningen ger möjlighet till det. Vid denna beräkning tas dock endast hänsyn till de pensioner som faktiskt utbetalats av institutionerna i de övriga medlemsstaterna, dvs. nettobelopp, med hänsyn tagen till eventuella avdrag från dessa belopp i den medlemsstat där den utbetalande institutionen finns.

| (7) | Kommissionen skulle kunna uppmana de medlemsstater, i vilka vissa försäkrade personer riskerar att missgynnas, att planera för bilaterala lösningar och att föreslå en övergångsperiod. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen skulle kunna uppmana de medlemsstater, i vilka vissa försäkrade personer riskerar att missgynnas, att planera för bilaterala lösningar och att föreslå en övergångsperiod.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 1408/71 ändras på följande sätt:

| 1) | I artikel 4 skall punkt 2 a ersättas av följande:
  ”2a   Bestämmelserna i denna artikel gäller särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner som utges i enlighet med en lagstiftning som på grund av den personkrets som omfattas, målen med den eller villkoren för rätt till förmånen har drag av både den lagstiftning om social trygghet som nämns i artikel 4.1 och av socialt bistånd.
  Särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner är förmåner






  a) | som är avsedda som






  i) | täckning av de risker som omfattas av de försäkringsgrenar som anges i artikel 4.1, i stället för eller som tillägg till andra förmåner, och som garanterar ett minimiskydd för de berörda personerna mot bakgrund av den ekonomiska och sociala situationen i den berörda medlemsstaten eller |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I artikel 4 skall punkt 2 a ersättas av följande:

”2a   Bestämmelserna i denna artikel gäller särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner som utges i enlighet med en lagstiftning som på grund av den personkrets som omfattas, målen med den eller villkoren för rätt till förmånen har drag av både den lagstiftning om social trygghet som nämns i artikel 4.1 och av socialt bistånd.

Särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner är förmåner

a)

som är avsedda som

i)

täckning av de risker som omfattas av de försäkringsgrenar som anges i artikel 4.1, i stället för eller som tillägg till andra förmåner, och som garanterar ett minimiskydd för de berörda personerna mot bakgrund av den ekonomiska och sociala situationen i den berörda medlemsstaten eller

| ii) | enbart särskilt skydd för funktionshindrade personer, som är nära knutet till personens sociala miljö i den berörda medlemsstaten |
| --- | --- |

ii)

enbart särskilt skydd för funktionshindrade personer, som är nära knutet till personens sociala miljö i den berörda medlemsstaten

och

| b) | som finansieras enbart genom sådan obligatorisk beskattning som är avsedd att täcka de allmänna offentliga utgifterna, och när villkoren för att utge och beräkna förmånerna inte är beroende av att förmånstagaren har betalat in avgifter. Förmåner som utges som ersättning för en avgiftsfinansierad förmån skall inte av detta skäl anses utgöra avgiftsfinansierade förmåner |
| --- | --- |

b)

som finansieras enbart genom sådan obligatorisk beskattning som är avsedd att täcka de allmänna offentliga utgifterna, och när villkoren för att utge och beräkna förmånerna inte är beroende av att förmånstagaren har betalat in avgifter. Förmåner som utges som ersättning för en avgiftsfinansierad förmån skall inte av detta skäl anses utgöra avgiftsfinansierade förmåner

och

| c) | som förtecknas i bilaga IIa.” |
| --- | --- |

c)

som förtecknas i bilaga IIa.”

| 2) | Artikel 9a skall ersättas med följande:
  ”Artikel 9a
  Förlängning av referensperioden
  Om rätten till förmåner är beroende av att en minsta försäkringsperiod har fullgjorts under en viss period före det försäkringsfall för vilket försäkring gäller (referensperiod) enligt lagstiftningen i en medlemsstat, och om denna lagstiftning föreskriver att perioder under vilka förmåner har beviljats enligt lagstiftningen i den medlemsstaten eller perioder som har ägnats åt barnuppfostran inom denna medlemsstats territorium ger anledning till förlängning av referensperioden, skall perioder under vilka invaliditets- eller ålderspensioner, sjukförsäkringsförmåner, arbetslöshetsförmåner eller förmåner vid olycksfall i arbetet har beviljats enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat och perioder som har ägnats åt barnuppfostran inom en annan medlemsstats territorium även ge anledning till förlänging av den nämnda referensperioden.” |
| --- | --- |

2)

Artikel 9a skall ersättas med följande:

”Artikel 9a

Förlängning av referensperioden

Om rätten till förmåner är beroende av att en minsta försäkringsperiod har fullgjorts under en viss period före det försäkringsfall för vilket försäkring gäller (referensperiod) enligt lagstiftningen i en medlemsstat, och om denna lagstiftning föreskriver att perioder under vilka förmåner har beviljats enligt lagstiftningen i den medlemsstaten eller perioder som har ägnats åt barnuppfostran inom denna medlemsstats territorium ger anledning till förlängning av referensperioden, skall perioder under vilka invaliditets- eller ålderspensioner, sjukförsäkringsförmåner, arbetslöshetsförmåner eller förmåner vid olycksfall i arbetet har beviljats enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat och perioder som har ägnats åt barnuppfostran inom en annan medlemsstats territorium även ge anledning till förlänging av den nämnda referensperioden.”

| 3) | I artikel 10a skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Bestämmelserna i artikel 10 och avdelning III gäller inte de särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner som avses i artikel 4.2 a. De personer för vilka denna förordning gäller skall erhålla dessa förmåner uteslutande inom den medlemsstats territorium där de är bosatta i enlighet med lagstiftningen i den staten, under förutsättning att förmånerna är förtecknade i bilaga IIa. Förmånerna skall utges och bekostas av institutionen på bosättningsorten.” |
| --- | --- |

3)

I artikel 10a skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Bestämmelserna i artikel 10 och avdelning III gäller inte de särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner som avses i artikel 4.2 a. De personer för vilka denna förordning gäller skall erhålla dessa förmåner uteslutande inom den medlemsstats territorium där de är bosatta i enlighet med lagstiftningen i den staten, under förutsättning att förmånerna är förtecknade i bilaga IIa. Förmånerna skall utges och bekostas av institutionen på bosättningsorten.”

| 4) | I artikel 23 skall följande stycke 2a läggas till:
  ”2a.   Punkterna 1 och 2 skall också gälla när det i den lagstiftning som tillämpas av den behöriga institutionen föreskrivs en viss referensperiod och denna period i tillämpliga fall helt eller delvis motsvarar de perioder som har fullgjorts av personen i fråga enligt lagstiftningen i en eller flera medlemsstater.” |
| --- | --- |

4)

I artikel 23 skall följande stycke 2a läggas till:

”2a.   Punkterna 1 och 2 skall också gälla när det i den lagstiftning som tillämpas av den behöriga institutionen föreskrivs en viss referensperiod och denna period i tillämpliga fall helt eller delvis motsvarar de perioder som har fullgjorts av personen i fråga enligt lagstiftningen i en eller flera medlemsstater.”

| 5) | I artikel 33 skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Den institution i en medlemsstat som svarar för betalningen av en pension och som tillämpar en lagstiftning med regler om avdrag på pensioner för avgifter för sjukdom och moderskap, som skall betalas av denna institution i enlighet med artiklarna 27, 28, 28a, 29, 31 och 32, skall vara behörig att göra sådana avdrag, beräknade enligt lagstiftningen i fråga, på den pension som utges av institutionen eller en annan medlemsstat. Denna institution tar hänsyn till de faktiska beloppen på pensioner som beviljats av de övriga medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

5)

I artikel 33 skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Den institution i en medlemsstat som svarar för betalningen av en pension och som tillämpar en lagstiftning med regler om avdrag på pensioner för avgifter för sjukdom och moderskap, som skall betalas av denna institution i enlighet med artiklarna 27, 28, 28a, 29, 31 och 32, skall vara behörig att göra sådana avdrag, beräknade enligt lagstiftningen i fråga, på den pension som utges av institutionen eller en annan medlemsstat. Denna institution tar hänsyn till de faktiska beloppen på pensioner som beviljats av de övriga medlemsstaterna.”

| 6) | I artikel 35 skall punkt 2 strykas. |
| --- | --- |

6)

I artikel 35 skall punkt 2 strykas.

| 7) | I artikel 69 skall punkt 4 strykas. |
| --- | --- |

7)

I artikel 69 skall punkt 4 strykas.

| 8) | Följande artiklar 95f och 95g skall införas:
  ”Artikel 95f
  Övergångsbestämmelser i avsnitt II under rubriken ‧C. TYSKLAND‧ i bilaga II
  1.   Del ‧C. TYSKLAND‧ i avsnitt I i bilaga II, ändrad genom förordning [denna förordning], ger inte rätt till förmåner för en period före den 1 januari 2004.
  2.   Alla försäkringsperioder och, i förekommande fall, alla anställningsperioder, perioder av verksamhet som egenföretagare eller bosättningsperioder som har fullgjorts enligt en medlemsstats lagstiftning före den 1 januari 2004 skall beaktas vid fastställande av rätt till förmåner enligt bestämmelserna i denna förordning.
  3.   Om något annat inte följer av bestämmelserna i punkt 1 skall rätt enligt denna förordning förvärvas även om rätten hänför sig till ett försäkringsfall som inträffade före den 1 januari 2004.
  4.   Varje förmån som inte har fastställts eller som har innehållits på grund av en persons medborgarskap eller bosättningsort, skall på dennes begäran fastställas eller på nytt utges från och med den 1 januari 2004, under förutsättning att de rättigheter som tidigare fastställts inte har medfört utbetalning av ett engångsbelopp.
  5.   Rättigheter för personer som beviljats pension före den 1 januari 2004 kan på deras begäran omprövas enligt bestämmelserna i denna förordning. Denna bestämmelse skall även gälla andra förmåner som avses i artikel 78.
  6.   Om den begäran som avses i punkt 4 eller punkt 5 lämnas in inom två år från och med den 1 januari 2004, skall rättigheter förvärvas enligt denna förordning med verkan från och med denna dag, utan att bestämmelser i någon medlemsstats lagstiftning om förverkande eller preskription av rättigheter skall kunna åberopas mot berörda personer.
  7.   Om den begäran som avses i punkt 4 eller 5 lämnas in efter utgången av två år från och med den 1 januari 2004, skall rättigheter som inte förverkats eller preskriberats, gälla från den dag ansökan lämnas in, såvida inte förmånligare bestämmelser gäller enligt någon medlemsstats lagstiftning.
  Artikel 95 g
  Övergångsbestämmelser angående upphävandet av punkten om österrikiska vårdförmåner i bilaga IIa (Pflegegeld)
  För alla ansökningar om vårdförmåner enligt den österrikiska lagen om vårdförmåner (Bundespflegegeldgesetz) som gjorts senast den 8 mars 2001 med stöd av artikel 10a.3 i denna förordning gäller denna bestämmelse så länge som mottagaren av vårdförmånerna är bosatt i Österrike efter den 8 mars 2001.” |
| --- | --- |

8)

Följande artiklar 95f och 95g skall införas:

”Artikel 95f

Övergångsbestämmelser i avsnitt II under rubriken ‧C. TYSKLAND‧ i bilaga II

1.   Del ‧C. TYSKLAND‧ i avsnitt I i bilaga II, ändrad genom förordning [denna förordning], ger inte rätt till förmåner för en period före den 1 januari 2004.

2.   Alla försäkringsperioder och, i förekommande fall, alla anställningsperioder, perioder av verksamhet som egenföretagare eller bosättningsperioder som har fullgjorts enligt en medlemsstats lagstiftning före den 1 januari 2004 skall beaktas vid fastställande av rätt till förmåner enligt bestämmelserna i denna förordning.

3.   Om något annat inte följer av bestämmelserna i punkt 1 skall rätt enligt denna förordning förvärvas även om rätten hänför sig till ett försäkringsfall som inträffade före den 1 januari 2004.

4.   Varje förmån som inte har fastställts eller som har innehållits på grund av en persons medborgarskap eller bosättningsort, skall på dennes begäran fastställas eller på nytt utges från och med den 1 januari 2004, under förutsättning att de rättigheter som tidigare fastställts inte har medfört utbetalning av ett engångsbelopp.

5.   Rättigheter för personer som beviljats pension före den 1 januari 2004 kan på deras begäran omprövas enligt bestämmelserna i denna förordning. Denna bestämmelse skall även gälla andra förmåner som avses i artikel 78.

6.   Om den begäran som avses i punkt 4 eller punkt 5 lämnas in inom två år från och med den 1 januari 2004, skall rättigheter förvärvas enligt denna förordning med verkan från och med denna dag, utan att bestämmelser i någon medlemsstats lagstiftning om förverkande eller preskription av rättigheter skall kunna åberopas mot berörda personer.

7.   Om den begäran som avses i punkt 4 eller 5 lämnas in efter utgången av två år från och med den 1 januari 2004, skall rättigheter som inte förverkats eller preskriberats, gälla från den dag ansökan lämnas in, såvida inte förmånligare bestämmelser gäller enligt någon medlemsstats lagstiftning.

Artikel 95 g

Övergångsbestämmelser angående upphävandet av punkten om österrikiska vårdförmåner i bilaga IIa (Pflegegeld)

För alla ansökningar om vårdförmåner enligt den österrikiska lagen om vårdförmåner (Bundespflegegeldgesetz) som gjorts senast den 8 mars 2001 med stöd av artikel 10a.3 i denna förordning gäller denna bestämmelse så länge som mottagaren av vårdförmånerna är bosatt i Österrike efter den 8 mars 2001.”

| 9) | Bilagorna II, IIa, III, IV och VI skall ändras i överensstämmelse med bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

9)

Bilagorna II, IIa, III, IV och VI skall ändras i överensstämmelse med bilaga I till denna förordning.

Artikel 2

Förordning (EEG) nr 574/72 ändras på följande sätt:

| 1) | I artikel 4 skall punkt 11 strykas. |
| --- | --- |

1)

I artikel 4 skall punkt 11 strykas.

| 2) | Följande artikel 10c skall läggas till:
  ”Artikel 10c
  Förfarande enligt artikel 13.2 d i förordningen om offentligt anställda och personer som behandlas som sådana.
  För tillämpningen av artikel 13.2 d skall den institution som utsetts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig utfärda ett intyg om att den offentligt anställde eller en person som behandlas som sådan omfattas av dess lagstiftning.” |
| --- | --- |

2)

Följande artikel 10c skall läggas till:

”Artikel 10c

Förfarande enligt artikel 13.2 d i förordningen om offentligt anställda och personer som behandlas som sådana.

För tillämpningen av artikel 13.2 d skall den institution som utsetts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig utfärda ett intyg om att den offentligt anställde eller en person som behandlas som sådan omfattas av dess lagstiftning.”

| 3) | Artikel 12a skall ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till artikel 12a skall ersättas med följande:
  ”Regler som gäller de personer som avses i artiklarna 14.2, 14.3, 14a.2-14a.4 och 14c i förordningen och som normalt är anställda eller egenföretagare inom två eller flera medlemsstaters territorier” |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 12a skall ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till artikel 12a skall ersättas med följande:

”Regler som gäller de personer som avses i artiklarna 14.2, 14.3, 14a.2-14a.4 och 14c i förordningen och som normalt är anställda eller egenföretagare inom två eller flera medlemsstaters territorier”

| b) | De inledande orden skall ersättas med följande:
  ”Vid tillämpningen av artiklarna 14.2, 14.3, 14a.2-14a.4 och 14c i förordningen skall följande regler gälla:” |
| --- | --- |

b)

De inledande orden skall ersättas med följande:

”Vid tillämpningen av artiklarna 14.2, 14.3, 14a.2-14a.4 och 14c i förordningen skall följande regler gälla:”

| c) | Följande punkt 1a skall läggas till:
  ”1a.   Om en person som i enlighet med artikel 14.2 a i förordningen hör till den resande eller flygande personalen hos ett företag som bedriver internationell befordran omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där företaget har sitt säte, en filial eller en permanent representation eller där personen är bosatt och har sin huvudsakliga sysselsättning, skall den institution som har utsetts av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten utfärda ett intyg på att han omfattas av dess lagstiftning.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt 1a skall läggas till:

”1a.   Om en person som i enlighet med artikel 14.2 a i förordningen hör till den resande eller flygande personalen hos ett företag som bedriver internationell befordran omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där företaget har sitt säte, en filial eller en permanent representation eller där personen är bosatt och har sin huvudsakliga sysselsättning, skall den institution som har utsetts av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten utfärda ett intyg på att han omfattas av dess lagstiftning.”

| 4) | Artikel 32a skall strykas. |
| --- | --- |

4)

Artikel 32a skall strykas.

| 5) | Bilagorna skall ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

5)

Bilagorna skall ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den [...] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Artikel 1.8 i denna förordning om artikel 95f i förordning (EEG) nr 1408/71 skall tilllämpas från och med den 1 januari 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  
  EUT C 80, 30.3.2004, s. 118.

2

EUT C 80, 30.3.2004, s. 118.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2004.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2004.

(4)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2. Förordningen uppdaterad genom förordning (EG) nr 118/97 (EGT L 28, 30.1.1997, s. 1) och senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 631/2004 (EUT L 100, 6.4.2004, s. 1).

4

631/2004 (EUT L 100, 6.4.2004, s. 1).

(5)  EGT L 74, 27.3.1972, s. 1. Förordningen uppdaterad genom förordning (EG) nr 118/97 och senast ändrad genom förordning (EG) nr 631/2004.

5

genom förordning

genom förordning

631/2004.

(6)  Dom av den 18 april 2002 i mål C-290/00, Duchon, REG 2002, s. I-3567.

6

C-290/00, Duchon, REG 2002,

(7)  Dom av 13 juni 1996 i mål C-170/95 Office national de l'emploi, REG 1996, s. I-2921.

7

juni

l'emploi

REG

(8)  Dom av den 8 mars 2001 i mål C-215/99, Jauch, REG 2001, s. I-1901, och av den 31 maj 2001 i mål C-43/99, Leclere och Deaconescu, REG 2001, s. I-4265.

8

Jauch,

Leclere och Deaconescu,

(9)  Dom av den 7 februari 1991 i mål C-227/89, Rönfeldt, Rec 1991, s. I-323, som ständigt har åberopats sedan dess, särskilt i dom av den 9 november 1995 i mål C- 475/93, Thévenon, REG 1995, s. I-3813. Dom av den 9 november 2000 i mål C-75/99, Thelen, REG 2000, s. I-9399 och dom av den 5 februari 2002 i mål C-277/99, Kaske, REG s. I-1261.

9

mål C-227/89, Rönfeldt, Rec

mål C- 475/93, Thévenon, REG

mål C-75/99, Thelen,

mål C-277/99, Kaske,

(10)  Dom av den 30 april 1996 i mål C-214/94, Boukalfa, REG 1996, s. I-2253, dom av den 30 april 1996 i mål C-308/96, Cabanis-Issarte, REG 1996, s. I-2097 och dom av den 15 januari 2002 i mål C-55/2000, Gottardo, REG 2002, s. I-413.

10

mål C-214/94, Boukalfa,

dom

och dom

mål C-55/2000, Gottardo,

BILAGA I

Bilagorna till förordning (EEG) nr 1408/71 skall ändras på följande sätt:

| 1) | Bilaga II skall ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt I under rubriken ”C. TYSKLAND” skall texten ersättas med ”Ej tillämplig”. |
| --- | --- | --- |

1)

Bilaga II skall ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt I under rubriken ”C. TYSKLAND” skall texten ersättas med ”Ej tillämplig”.

| b) | Avsnitt II skall ändras på följande sätt:






  i) | Under rubriken ”D. SPANIEN” skall ordet ”Inga” ersättas med
  ”Bidrag vid barns födelse (kontantförmån i form av ett engångsbelopp som från och med det tredje barnet betalas ut i samband med födelsen och en kontantförmån som betalas ut i samband med flerbarnsfödsel)” |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt II skall ändras på följande sätt:

i)

Under rubriken ”D. SPANIEN” skall ordet ”Inga” ersättas med

”Bidrag vid barns födelse (kontantförmån i form av ett engångsbelopp som från och med det tredje barnet betalas ut i samband med födelsen och en kontantförmån som betalas ut i samband med flerbarnsfödsel)”

| ii) | Under rubriken ”M. FINLAND” skall texten ersättas med följande:
  ”Moderskapsförpackning eller moderskapsunderstöd som engångsprestation och ett fast belopp för att kompensera kostnaderna vid internationell adoption, med stöd av lagen om moderskapsunderstöd.” |
| --- | --- |

ii)

Under rubriken ”M. FINLAND” skall texten ersättas med följande:

”Moderskapsförpackning eller moderskapsunderstöd som engångsprestation och ett fast belopp för att kompensera kostnaderna vid internationell adoption, med stöd av lagen om moderskapsunderstöd.”

| c) | I avsnitt III under rubriken ”C. TYSKLAND” skall led b strykas. |
| --- | --- |

c)

I avsnitt III under rubriken ”C. TYSKLAND” skall led b strykas.

| 2) | Bilaga IIa skall ersättas med följande:

  ”Bilaga IIa
  SÄRSKILDA ICKE AVGIFTSFINANSIERADE KONTANTFÖRMÅNER
  (Artikel 10a)
  A.   BELGIEN






  a) | Förmån vid inkomstbortfall (lag av den 27 februari 1987). |
| --- | --- | --- |

2)

Bilaga IIa skall ersättas med följande:

”Bilaga IIa

SÄRSKILDA ICKE AVGIFTSFINANSIERADE KONTANTFÖRMÅNER

(Artikel 10a)

A.   BELGIEN

a)

Förmån vid inkomstbortfall (lag av den 27 februari 1987).

| b) | Garantiinkomst för äldre personer (lag av den 1 april 1969). |
| --- | --- |

b)

Garantiinkomst för äldre personer (lag av den 1 april 1969).

B.   DANMARK

Bostadskostnader för pensionärer (lagen om hjälp till enskilt boende, lag nr 204 av den 29 mars 1995).

C.   TYSKLAND

Förmåner enligt lagen om behovsprövad grundgaranti vid ålderdom och nedsatt arbetsförmåga.

D.   SPANIEN

| a) | Garanterad minimiinkomst (lag nr 13/82 av den 7 april 1982). |
| --- | --- |

a)

Garanterad minimiinkomst (lag nr 13/82 av den 7 april 1982).

| b) | Kontantförmåner för bistånd till äldre personer och till invalider oförmögna till arbete (kungligt dekret nr 2620/81 av den 24 juli 1981). |
| --- | --- |

b)

Kontantförmåner för bistånd till äldre personer och till invalider oförmögna till arbete (kungligt dekret nr 2620/81 av den 24 juli 1981).

| c) | Icke avgiftsfinansierade invaliditets- och ålderspensioner enligt artikel 38.1 i den reviderade texten till den allmänna lagen om social trygghet, godkänd genom lag-dekret nr 1/1994 av den 20 juni 1994. |
| --- | --- |

c)

Icke avgiftsfinansierade invaliditets- och ålderspensioner enligt artikel 38.1 i den reviderade texten till den allmänna lagen om social trygghet, godkänd genom lag-dekret nr 1/1994 av den 20 juni 1994.

| d) | Färdbidrag som resekostnadsersättning. |
| --- | --- |

d)

Färdbidrag som resekostnadsersättning.

E.   FRANKRIKE

| a) | Tilläggsförmån från den nationella solidaritetsfonden (lag av den 30 juni 1956). |
| --- | --- |

a)

Tilläggsförmån från den nationella solidaritetsfonden (lag av den 30 juni 1956).

| b) | Bidrag till vuxna funktionshindrade (lag av den 30 juni 1975). |
| --- | --- |

b)

Bidrag till vuxna funktionshindrade (lag av den 30 juni 1975).

| c) | Särskilt bidrag (lag av den 10 juli 1952). |
| --- | --- |

c)

Särskilt bidrag (lag av den 10 juli 1952).

F.   GREKLAND

Särskilda förmåner för äldre personer (lag 1296/82).

G.   IRLAND

| a) | Arbetslöshetsunderstöd (Social Welfare (Consolidation) Act, 1993, del III, kapitel 2). |
| --- | --- |

a)

Arbetslöshetsunderstöd (Social Welfare (Consolidation) Act, 1993, del III, kapitel 2).

| b) | Ålderspensioner (icke avgiftsfinansierade) (Social Welfare (Consolidation) Act, 1993, del III, kapitel 4). |
| --- | --- |

b)

Ålderspensioner (icke avgiftsfinansierade) (Social Welfare (Consolidation) Act, 1993, del III, kapitel 4).

| c) | Efterlevandepension (icke-avgiftsfinansierad) (Social Welfare (Consolidation) Act, 1993, del III, kapitel 6, ändrad genom del V i Social Welfare, 1997). |
| --- | --- |

c)

Efterlevandepension (icke-avgiftsfinansierad) (Social Welfare (Consolidation) Act, 1993, del III, kapitel 6, ändrad genom del V i Social Welfare, 1997).

| d) | Handikappbidrag (Social Welfare Act, 1996, del IV). |
| --- | --- |

d)

Handikappbidrag (Social Welfare Act, 1996, del IV).

| e) | Färdbidrag (Mobility allowance). |
| --- | --- |

e)

Färdbidrag (Mobility allowance).

H.   ITALIEN

| a) | Social pension för obemedlade personer (lag nr 153 av den 30 april 1969). |
| --- | --- |

a)

Social pension för obemedlade personer (lag nr 153 av den 30 april 1969).

| b) | Pensioner och bidrag för civila funktionshindrade eller invalider (lag nr 118 av den 30 mars 1974, nr 18 av den 11 februari 1980 och nr 508 av den 23 november 1988). |
| --- | --- |

b)

Pensioner och bidrag för civila funktionshindrade eller invalider (lag nr 118 av den 30 mars 1974, nr 18 av den 11 februari 1980 och nr 508 av den 23 november 1988).

| c) | Pensioner och bidrag för dövstumma (lag nr 381 av den 26 maj 1970 och nr 508 av den 23 november 1988). |
| --- | --- |

c)

Pensioner och bidrag för dövstumma (lag nr 381 av den 26 maj 1970 och nr 508 av den 23 november 1988).

| d) | Pensioner och bidrag för civila blinda (lag nr 382 av den 27 maj 1970 och nr 508 av den 23 november 1988). |
| --- | --- |

d)

Pensioner och bidrag för civila blinda (lag nr 382 av den 27 maj 1970 och nr 508 av den 23 november 1988).

| e) | Förmåner som tillägg till minimipension (lag nr 218 av den 4 april 1952, nr 638 av den 11 november 1983 och nr 407 av den 29 december 1990). |
| --- | --- |

e)

Förmåner som tillägg till minimipension (lag nr 218 av den 4 april 1952, nr 638 av den 11 november 1983 och nr 407 av den 29 december 1990).

| f) | Tillägg till invaliditetsförmåner (lag nr 222 av den 12 juni 1984). |
| --- | --- |

f)

Tillägg till invaliditetsförmåner (lag nr 222 av den 12 juni 1984).

| g) | Socialbidrag (lag av den 8 augusti 1995). |
| --- | --- |

g)

Socialbidrag (lag av den 8 augusti 1995).

| h) | Förhöjt socialbidrag. |
| --- | --- |

h)

Förhöjt socialbidrag.

I.   LUXEMBURG

Inga.

J.   NEDERLÄNDERNA

| a) | Förmåner vid arbetsoförmåga för unga funktionshindrade (lag av den 24 april 1997). |
| --- | --- |

a)

Förmåner vid arbetsoförmåga för unga funktionshindrade (lag av den 24 april 1997).

| b) | Lag om utgivande av tillägg upp till en fastställd minimiinkomstnivå till personer som uppbär förmåner enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring, lagen om sjukförsäkring, lagen om invaliditetsförsäkring för egenföretagare, lagen om invaliditetsförmåner för unga funktionshindrade, lagen om invaliditetsförsäkring och lagen om invaliditetsförmåner för militär personal (lag av den 6 november 1986 om ersättningstillägg). |
| --- | --- |

b)

Lag om utgivande av tillägg upp till en fastställd minimiinkomstnivå till personer som uppbär förmåner enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring, lagen om sjukförsäkring, lagen om invaliditetsförsäkring för egenföretagare, lagen om invaliditetsförmåner för unga funktionshindrade, lagen om invaliditetsförsäkring och lagen om invaliditetsförmåner för militär personal (lag av den 6 november 1986 om ersättningstillägg).

K.   ÖSTERRIKE

Tilläggsersättning (lag av den 9 september 1955 om allmän socialförsäkring — ASVG, lag av den 11 oktober 1978 om socialförsäkring för personer verksamma inom handeln — GSVG och lag av den 11 oktober 1978 om socialförsäkring för jordbrukare — BSVG).

L.   PORTUGAL

| a) | Statlig ålders- och invaliditetspension (icke avgiftsfinansierad) (lag-dekret nr 464/80 av den 13 oktober 1980). |
| --- | --- |

a)

Statlig ålders- och invaliditetspension (icke avgiftsfinansierad) (lag-dekret nr 464/80 av den 13 oktober 1980).

| b) | Icke avgiftsfinansierad änkepension (förordning nr 52/81 av den 11 november 1981). |
| --- | --- |

b)

Icke avgiftsfinansierad änkepension (förordning nr 52/81 av den 11 november 1981).

M.   FINLAND

| a) | Handikappbidrag (lag om handikappbidrag 124/88). |
| --- | --- |

a)

Handikappbidrag (lag om handikappbidrag 124/88).

| b) | Bostadsbidrag för pensionstagare (lagen om bostadsbidrag för pensionstagare 591/78). |
| --- | --- |

b)

Bostadsbidrag för pensionstagare (lagen om bostadsbidrag för pensionstagare 591/78).

| c) | Arbetsmarknadsstöd (lagen om arbetsmarknadsstöd 1542/93). |
| --- | --- |

c)

Arbetsmarknadsstöd (lagen om arbetsmarknadsstöd 1542/93).

N.   SVERIGE

| a) | Bostadstillägg till pensionärer (lag 1994:308). |
| --- | --- |

a)

Bostadstillägg till pensionärer (lag 1994:308).

| b) | Äldreförsörjningsstöd (lag 2001:853). |
| --- | --- |

b)

Äldreförsörjningsstöd (lag 2001:853).

O.   FÖRENADE KUNGARIKET

| a) | Pensionstillägg. |
| --- | --- |

a)

Pensionstillägg.

| b) | Inkomstprövade bidrag till arbetssökande (Jobseekers Act 1995 av den 28 juni 1995, avsnitt 1.2 d ii och Jobseekers (Northern Ireland) Order 1995 av den 18 oktober 1995, artiklarna 3.2 d ii och 5). |
| --- | --- |

b)

Inkomstprövade bidrag till arbetssökande (Jobseekers Act 1995 av den 28 juni 1995, avsnitt 1.2 d ii och Jobseekers (Northern Ireland) Order 1995 av den 18 oktober 1995, artiklarna 3.2 d ii och 5).

| c) | Inkomstbidrag (Income support).
  ” |
| --- | --- |

c)

Inkomstbidrag (Income support).
  ”

| 3) | Bilaga III skall ändras på följande sätt:






  a) | I del A skall följande punkter strykas:
  Punkterna 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21 22, 23, 24, 27, 29 a och b, 30 a och c, 31, 32, 35 a-g, 36, 37, 38, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 152 och 153. |
| --- | --- | --- |

3)

Bilaga III skall ändras på följande sätt:

a)

I del A skall följande punkter strykas:

Punkterna 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21 22, 23, 24, 27, 29 a och b, 30 a och c, 31, 32, 35 a-g, 36, 37, 38, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 152 och 153.

| b) | Del B skall strykas i sin helhet. |
| --- | --- |

b)

Del B skall strykas i sin helhet.

| 4) | I bilaga IV skall avsnitt B ändras på följande sätt:






  a) | Under rubriken ”C. TYSKLAND” skall texten ersättas med följande:
  ”Åldersförsäkring för lantbrukare (Alterssicherung der Landwirte).” |
| --- | --- | --- |

4)

I bilaga IV skall avsnitt B ändras på följande sätt:

a)

Under rubriken ”C. TYSKLAND” skall texten ersättas med följande:

”Åldersförsäkring för lantbrukare (Alterssicherung der Landwirte).”

Alterssicherung der Landwirte

| b) | Under rubriken ”H. ITALIEN” skall texten ersättas med följande:
  ”Pensionsförsäkringssystem för (Assicurazione pensioni per)






  — | läkare (medici) |
| --- | --- | --- |

b)

Under rubriken ”H. ITALIEN” skall texten ersättas med följande:

”Pensionsförsäkringssystem för (Assicurazione pensioni per)

Assicurazione pensioni per

—

läkare (medici)

medici

| — | apotekare (farmacisti) |
| --- | --- |

—

apotekare (farmacisti)

farmacisti

| — | veterinärer (veterinari) |
| --- | --- |

—

veterinärer (veterinari)

veterinari

| — | sjuksköterskor, medicinska assistenter och barnsköterskor (infermieri, assistenti sanitari, vigilatrici infanzia) |
| --- | --- |

—

sjuksköterskor, medicinska assistenter och barnsköterskor (infermieri, assistenti sanitari, vigilatrici infanzia)

infermieri, assistenti sanitari, vigilatrici infanzia

| — | ingenjörer och arkitekter (ingegneri e architetti) |
| --- | --- |

—

ingenjörer och arkitekter (ingegneri e architetti)

ingegneri e architetti

| — | lantmätare (geometri) |
| --- | --- |

—

lantmätare (geometri)

geometri

| — | advokater (avvocati) |
| --- | --- |

—

advokater (avvocati)

avvocati

| — | ekonomer (dottori commercialisti) |
| --- | --- |

—

ekonomer (dottori commercialisti)

dottori commercialisti

| — | revisorer (ragionieri e periti commerciali) |
| --- | --- |

—

revisorer (ragionieri e periti commerciali)

ragionieri e periti commerciali

| — | arbetskonsulenter (consulenti del lavoro) |
| --- | --- |

—

arbetskonsulenter (consulenti del lavoro)

consulenti del lavoro

| — | notarier (notai) |
| --- | --- |

—

notarier (notai)

notai

| — | tullspeditörer (spedizionieri doganali) |
| --- | --- |

—

tullspeditörer (spedizionieri doganali)

spedizionieri doganali

| — | biologer (biologi) |
| --- | --- |

—

biologer (biologi)

biologi

| — | jordbrukstekniker och lantmästare (agrotecnici e periti agrari) |
| --- | --- |

—

jordbrukstekniker och lantmästare (agrotecnici e periti agrari)

agrotecnici e periti agrari

| — | företagsrepresentanter och handelsresande (agenti e rappresentanti di commercio) |
| --- | --- |

—

företagsrepresentanter och handelsresande (agenti e rappresentanti di commercio)

agenti e rappresentanti di commercio

| — | journalister (giornalisti) |
| --- | --- |

—

journalister (giornalisti)

giornalisti

| — | industritekniker (periti industriali) |
| --- | --- |

—

industritekniker (periti industriali)

periti industriali

| — | aktuarier, kemister, agronomer, jägmästare och geologer (attuari, chimici, dottori agronomi, dottori forestali, geologi)” |
| --- | --- |

—

aktuarier, kemister, agronomer, jägmästare och geologer (attuari, chimici, dottori agronomi, dottori forestali, geologi)”

attuari, chimici, dottori agronomi, dottori forestali, geologi

| 5) | Bilaga VI skall ändras på följande sätt:






  a) | Under rubriken ”B. DANMARK” skall punkt 6 b strykas. |
| --- | --- | --- |

5)

Bilaga VI skall ändras på följande sätt:

a)

Under rubriken ”B. DANMARK” skall punkt 6 b strykas.

| b) | Under rubriken ”C. TYSKLAND” skall punkterna 3, 11 och 17 strykas. |
| --- | --- |

b)

Under rubriken ”C. TYSKLAND” skall punkterna 3, 11 och 17 strykas.

| c) | Under rubriken ”E. FRANKRIKE” skall texten ”och förmåner till föräldrar som själva undervisar barn” i punkt 7 strykas. |
| --- | --- |

c)

Under rubriken ”E. FRANKRIKE” skall texten ”och förmåner till föräldrar som själva undervisar barn” i punkt 7 strykas.

| d) | Under rubriken ”G. IRLAND” skall punkterna 5 och 11 strykas. |
| --- | --- |

d)

Under rubriken ”G. IRLAND” skall punkterna 5 och 11 strykas.

| e) | Under rubriken ”O. FÖRENADE KUNGARIKET” skall texten ändras på följande sätt:






  i) | I punkt 2 b skall punkterna i och ii ersättas med följande:






  ”i) | make eller före detta make, om ansökan görs av






  — | en gift kvinna eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Under rubriken ”O. FÖRENADE KUNGARIKET” skall texten ändras på följande sätt:

i)

I punkt 2 b skall punkterna i och ii ersättas med följande:

”i)

make eller före detta make, om ansökan görs av

—

en gift kvinna eller

| — | en person vars äktenskap upplösts av annan orsak än makens död, |
| --- | --- |

—

en person vars äktenskap upplösts av annan orsak än makens död,

eller

| ii) | en före detta make, om ansökan görs av






  — | en änkling som omedelbart före uppnådd pensionsålder inte har rätt till ersättning till efterlevande make med barn, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

en före detta make, om ansökan görs av

—

en änkling som omedelbart före uppnådd pensionsålder inte har rätt till ersättning till efterlevande make med barn, eller

| — | en änka som omedelbart före uppnådd pensionsålder inte har rätt till bidraget för änkor med barn, ersättning till efterlevande make med barn eller änkepension, eller som endast har rätt till åldersrelaterad änkepension beräknad enligt artikel 46.2 i förordningen (med ‧åldersrelaterad änkepension‧ avses en proportionellt minskad änkepension enligt artikel 39.4 i lagen om socialförsäkringsförmåner och socialförsäkringsförmåner (Social Security Contributions and Benefits Act 1992).” |
| --- | --- |

—

en änka som omedelbart före uppnådd pensionsålder inte har rätt till bidraget för änkor med barn, ersättning till efterlevande make med barn eller änkepension, eller som endast har rätt till åldersrelaterad änkepension beräknad enligt artikel 46.2 i förordningen (med ‧åldersrelaterad änkepension‧ avses en proportionellt minskad änkepension enligt artikel 39.4 i lagen om socialförsäkringsförmåner och socialförsäkringsförmåner (Social Security Contributions and Benefits Act 1992).”

Social Security Contributions and Benefits Act 1992

| ii) | Punkt 22 skall strykas. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Punkt 22 skall strykas.

BILAGA II

Bilagorna till förordning (EEG) nr 574/72 skall ändras på följande sätt:

| 1) | I bilaga IV skall följande punkt läggas till som punkt 9 under rubriken ”C. TYSKLAND”
  ”9. Yrkesanknutna pensionskassor:

  Arbeitsgemeinschaft Berufsständischer Versorgungseinrichtungen, Köln” |
| --- | --- |

1)

I bilaga IV skall följande punkt läggas till som punkt 9 under rubriken ”C. TYSKLAND”

”9. Yrkesanknutna pensionskassor:

Arbeitsgemeinschaft Berufsständischer Versorgungseinrichtungen, Köln”

| 2) | Bilaga XI skall strykas |
| --- | --- |

2)

Bilaga XI skall strykas

P5_TA(2004)0176

Mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande mervärdesskatt på tjänster som tillhandahålls inom postsektorn (KOM(2003) 234 — C5-0227/2003 — 2003/0091(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 234) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 234) (1),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0227/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0227/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0467/2003). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0467/2003).

| — | med beaktande av det andra betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0122/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av det andra betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0122/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 5A (nytt) |
| | (5a) För att undvika prisökningar eller åtminstone begränsa dem till ett minimum skall medlemsstaterna tillämpa reducerade mervärdesskattesatser för posttjänster. |
| Ändring 3 |
| SKÄL 5B (nytt) |
| | (5b) Medlemsstater som den 1 januari 2003 tillämpade en superreducerad skattesats på en grupp varor och tjänster får tillämpa denna superreducerade skattesats på posttjänster. |
| Ändring 2 |
| SKÄL 5C (nytt) |
| | (5c) Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som behövs, t.ex. anta särskilda bestämmelser exempelvis för återbetalning, för att välgörenhetsorganisationerna inte skall drabbas av extra ekonomiska bördor p.g.a. det föreliggande direktivet. |
| Ändring 13 |
| SKÄL 7 |
| (7) Det bör i syfte att effektivisera förenklade redovisningssystem för postoperatörer vara möjligt att likställa frimärken med varor, dock inte, i beskattningshänseende, om de köps i syfte att erhålla posttjänster. | (7) Det bör i syfte att effektivisera förenklade redovisningssystem för postoperatörer vara möjligt att likställa frimärken med varor, dock inte, i beskattningshänseende, om de köps i syfte att erhålla posttjänster.
  Samma system tillämpas på tillhandahållande av frimärken i samlarsyfte då dessa även kan användas som bevis på förtidsbetalning för posttjänster. |
| Ändring 4 |
| SKÄL 9A (nytt) |
| | (9a) För att ge postoperatörerna möjlighet att anpassa sina system skall medlemsstaterna ges tillräcklig tid att genomföra den lagstiftning och de bestämmelser och administrativa regler som behövs för att efterkomma detta direktiv. |
| Ändring 5 |
| SKÄL 10A (nytt) |
| | (10a) Kommissionen skall undersöka hur de reducerade skattesatserna fungerar och vilka konsekvenser de får, genom de studier som föreskrivs i artiklarna 7 och 23 i direktiv 97/67/EG (ändrat genom direktiv 2002/39/EG). |
| Ändring 6 |
| ARTIKEL 1, LED 1
  Artikel 9, punkt 2a, stycke 1 (direktiv 77/388/EEG) |
| Med avvikelse från punkt 2 b skall de standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  2 kg
  , anses ha tillhandahållits i det land där transporten inleds, om inte uppsamlingen och överlämnandet betalas av mottagaren, i vilket fall försändelsen skall anses ha tillhandahållits på platsen för överlämnandet av försändelsen. | Med avvikelse från punkt 2 b skall de standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  10 kg
  , anses ha tillhandahållits i det land där transporten inleds, om inte uppsamlingen och överlämnandet betalas av mottagaren, i vilket fall försändelsen skall anses ha tillhandahållits på platsen för överlämnandet av försändelsen. |
| Ändring 7 |
| ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)
  Artikel 12, punkt 3a (ny) (direktiv 77/388EEG) |
| | 1a. I artikel 12 skall följande punkt 3a införas:





  ”3a.
     
  Medlemsstaterna skall tillämpa reducerade mervärdesskattesatser för posttjänster.” |
| Ändring 8 |
| ARTIKEL 1, LED 1B (nytt)
  Artikel 12, punkt 4a (ny) (direktiv 77/388/EEG) |
| | 1b. I artikel 12 skall följande punkt 4a införas:



  ”
  4a.
     
  De medlemsstater som den 1 januari 2003 tillämpade en superreducerad skattesats på vissa typer av varor och tjänster får tillämpa denna skattesats på posttjänster.” |
| Ändring 9 |
| ARTIKEL 1, LED 3
  Artikel 15, punkt 13 (direktiv 77/388/EEG) |
| 13. Tillhandahållande av tjänster, inbegripet transporter och anknytande verksamhet men med undantag av tillhandahållande av tjänster som är undantagna från skatteplikt i enlighet med artikel 13 och standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  2 kg
  , om de är direkt förbundna med export eller import av varor som omfattas av artikel 7.3 eller artikel 16.1 A. | 13. Tillhandahållande av tjänster, inbegripet transporter och anknytande verksamhet men med undantag av tillhandahållande av tjänster som är undantagna från skatteplikt i enlighet med artikel 13 och standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  10 kg
  , om de är direkt förbundna med export eller import av varor som omfattas av artikel 7.3 eller artikel 16.1 A. |
| Ändring 10 |
| ARTIKEL 1, LED 6
  Bilaga H, punkt 18 (direktiv 77/388/EEG) |
| 18 Standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  2 kg
  , vilket skall vara den fastställda övre gränsen för att denna möjlighet skall få utnyttjas. | 18 Standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  10 kg
  , vilket skall vara den fastställda övre gränsen för att denna möjlighet skall få utnyttjas. |
| Ändring 11 |
| ARTIKEL 2, LED 1, STYCKE 1 |
| Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... De skall genast underrätta kommissionen om detta. | Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den
  1 januari 2007
  . De skall genast underrätta kommissionen om detta. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 5A (nytt)

(5a) För att undvika prisökningar eller åtminstone begränsa dem till ett minimum skall medlemsstaterna tillämpa reducerade mervärdesskattesatser för posttjänster.

Ändring 3

SKÄL 5B (nytt)

(5b) Medlemsstater som den 1 januari 2003 tillämpade en superreducerad skattesats på en grupp varor och tjänster får tillämpa denna superreducerade skattesats på posttjänster.

Ändring 2

SKÄL 5C (nytt)

(5c) Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som behövs, t.ex. anta särskilda bestämmelser exempelvis för återbetalning, för att välgörenhetsorganisationerna inte skall drabbas av extra ekonomiska bördor p.g.a. det föreliggande direktivet.

Ändring 13

SKÄL 7

(7) Det bör i syfte att effektivisera förenklade redovisningssystem för postoperatörer vara möjligt att likställa frimärken med varor, dock inte, i beskattningshänseende, om de köps i syfte att erhålla posttjänster.

(7) Det bör i syfte att effektivisera förenklade redovisningssystem för postoperatörer vara möjligt att likställa frimärken med varor, dock inte, i beskattningshänseende, om de köps i syfte att erhålla posttjänster.
  Samma system tillämpas på tillhandahållande av frimärken i samlarsyfte då dessa även kan användas som bevis på förtidsbetalning för posttjänster.

Ändring 4

SKÄL 9A (nytt)

(9a) För att ge postoperatörerna möjlighet att anpassa sina system skall medlemsstaterna ges tillräcklig tid att genomföra den lagstiftning och de bestämmelser och administrativa regler som behövs för att efterkomma detta direktiv.

Ändring 5

SKÄL 10A (nytt)

(10a) Kommissionen skall undersöka hur de reducerade skattesatserna fungerar och vilka konsekvenser de får, genom de studier som föreskrivs i artiklarna 7 och 23 i direktiv 97/67/EG (ändrat genom direktiv 2002/39/EG).

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 1

Artikel 9, punkt 2a, stycke 1 (direktiv 77/388/EEG)

Med avvikelse från punkt 2 b skall de standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  2 kg
  , anses ha tillhandahållits i det land där transporten inleds, om inte uppsamlingen och överlämnandet betalas av mottagaren, i vilket fall försändelsen skall anses ha tillhandahållits på platsen för överlämnandet av försändelsen.

Med avvikelse från punkt 2 b skall de standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  10 kg
  , anses ha tillhandahållits i det land där transporten inleds, om inte uppsamlingen och överlämnandet betalas av mottagaren, i vilket fall försändelsen skall anses ha tillhandahållits på platsen för överlämnandet av försändelsen.

Ändring 7

ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)

Artikel 12, punkt 3a (ny) (direktiv 77/388EEG)

1a. I artikel 12 skall följande punkt 3a införas:

”3a.
     
  Medlemsstaterna skall tillämpa reducerade mervärdesskattesatser för posttjänster.”

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED 1B (nytt)

Artikel 12, punkt 4a (ny) (direktiv 77/388/EEG)

1b. I artikel 12 skall följande punkt 4a införas:

1b. I artikel 12 skall följande punkt 4a införas:

”
  4a.
     
  De medlemsstater som den 1 januari 2003 tillämpade en superreducerad skattesats på vissa typer av varor och tjänster får tillämpa denna skattesats på posttjänster.”

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED 3

Artikel 15, punkt 13 (direktiv 77/388/EEG)

13. Tillhandahållande av tjänster, inbegripet transporter och anknytande verksamhet men med undantag av tillhandahållande av tjänster som är undantagna från skatteplikt i enlighet med artikel 13 och standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  2 kg
  , om de är direkt förbundna med export eller import av varor som omfattas av artikel 7.3 eller artikel 16.1 A.

2 kg

13. Tillhandahållande av tjänster, inbegripet transporter och anknytande verksamhet men med undantag av tillhandahållande av tjänster som är undantagna från skatteplikt i enlighet med artikel 13 och standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  10 kg
  , om de är direkt förbundna med export eller import av varor som omfattas av artikel 7.3 eller artikel 16.1 A.

10 kg

Ändring 10

ARTIKEL 1, LED 6

Bilaga H, punkt 18 (direktiv 77/388/EEG)

18 Standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  2 kg
  , vilket skall vara den fastställda övre gränsen för att denna möjlighet skall få utnyttjas.

2 kg

18 Standardposttjänster som avser adresserade kuvert eller paket som är normala försändelser, direktreklam, böcker, kataloger eller tidningar och som var för sig inte väger mer än
  10 kg
  , vilket skall vara den fastställda övre gränsen för att denna möjlighet skall få utnyttjas.

10 kg

Ändring 11

ARTIKEL 2, LED 1, STYCKE 1

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den
  1 januari 2007
  . De skall genast underrätta kommissionen om detta.

1 januari 2007

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

P5_TA(2004)0177

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Israel *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel (KOM(2003) 568 — C5-0478/2003 — 2003/0220(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 568) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 568) (1),

| — | med beaktande av artikel 170 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 170 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0478/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0478/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0115/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0115/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut och godkänner slutandet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut och godkänner slutandet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Staten Israel, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Staten Israel, parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0178

Europeiska rådet (regeringskonferensen)

Europaparlamentets resolution om förberedelserna av Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (1), som utarbetats av Europeiska konventet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (1), som utarbetats av Europeiska konventet,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 24 september 2003 (2), 4 december 2003 (3), 18 december 2003 (4) och 29 januari 2004 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 24 september 2003 (2), 4 december 2003 (3), 18 december 2003 (4) och 29 januari 2004 (5),

| — | med beaktande av Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004 och valet till Europaparlamentet den 10-13 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004 och valet till Europaparlamentet den 10-13 juni 2004,

| — | med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I huvudsak är regeringskonferensen redan överens om Europeiska konventets utkast till konstitution. |
| --- | --- |

A.

I huvudsak är regeringskonferensen redan överens om Europeiska konventets utkast till konstitution.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemmar i Europeiska rådet att visa prov på den flexibilitet som krävs för att undvika ett dödläge under regeringskonferensen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemmar i Europeiska rådet att visa prov på den flexibilitet som krävs för att undvika ett dödläge under regeringskonferensen.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker en varning om att de frågor som regeringskonferensen ännu inte kunnat lösa knappast kommer att bli lättare att lösa i ett senare skede. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker en varning om att de frågor som regeringskonferensen ännu inte kunnat lösa knappast kommer att bli lättare att lösa i ett senare skede.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska rådet att vid mötet den 25-26 mars 2004 besluta att omedelbart återuppta regeringskonferensen, så att man kan nå en lösning på grundval av Europeiska konventets utkast till konstitution före den 1 maj 2004. Den övergripande balansen i utkastet får dock inte rubbas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Europeiska rådet att vid mötet den 25-26 mars 2004 besluta att omedelbart återuppta regeringskonferensen, så att man kan nå en lösning på grundval av Europeiska konventets utkast till konstitution före den 1 maj 2004. Den övergripande balansen i utkastet får dock inte rubbas.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar det irländska ordförandeskapet att vidta alla de åtgärder som krävs för att bryta det nuvarande dödläget och stöder helhjärtat alla initiativ som gör det möjligt att avsluta regeringskonferensen på ett positivt sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar det irländska ordförandeskapet att vidta alla de åtgärder som krävs för att bryta det nuvarande dödläget och stöder helhjärtat alla initiativ som gör det möjligt att avsluta regeringskonferensen på ett positivt sätt.

| 5. | Europaparlamentet tror att ett misslyckande med att nå en överenskommelse om konstitutionen skulle försvåra integrationsprocessen, göra det omöjligt för EU att överväga någon ytterligare utvidgning och leda till en förgörande solidaritets- och legitimitetsförlust. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet tror att ett misslyckande med att nå en överenskommelse om konstitutionen skulle försvåra integrationsprocessen, göra det omöjligt för EU att överväga någon ytterligare utvidgning och leda till en förgörande solidaritets- och legitimitetsförlust.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet och medlemsstaternas och de anslutande ländernas parlament. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet och medlemsstaternas och de anslutande ländernas parlament.

---

(1)  EUT C 169, 18.7.2003, s. 1.

(2)  P5_TA(2003)0407.

(3)  P5_TA(2003)0549.

(4)  P5_TA(2003)0593.

(5)  P5_TA(2003)0052.

P5_TA(2004)0179

Framsteg som gjorts under 2003 när det gäller skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2003)

Europaparlamentets resolution om de framsteg som gjorts under 2003 när det gäller skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, och i synnerhet artikel 2 fjärde strecksatsen som fastställer att ett av unionens mål skall vara att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer garanteras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende kontroller vid yttre gränser, asyl, invandring och förebyggande och bekämpande av brottslighet, liksom artikel 39.3 enligt vilken Europaparlamentet varje år skall hålla en debatt om de framsteg som gjorts när det gäller skapandet av ett sådant område, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, och i synnerhet artikel 2 fjärde strecksatsen som fastställer att ett av unionens mål skall vara att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer garanteras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende kontroller vid yttre gränser, asyl, invandring och förebyggande och bekämpande av brottslighet, liksom artikel 39.3 enligt vilken Europaparlamentet varje år skall hålla en debatt om de framsteg som gjorts när det gäller skapandet av ett sådant område,

| — | med beaktande av artikel 61 a i EG-fördraget, som dels fastställer att den fria rörligheten för personer skall vara införd och beslut skall ha fattats om direkt relaterade stödåtgärder avseende kontroller vid yttre gränser, asyl och invandring inom fem år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande, dels sidan fastställer ett direkt samband mellan de åtgärder som behövs för att skapa ett sådant område, och de särskilda åtgärder som avser att bekämpa och förhindra brottslighet i enlighet med artikel 31 e i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 61 a i EG-fördraget, som dels fastställer att den fria rörligheten för personer skall vara införd och beslut skall ha fattats om direkt relaterade stödåtgärder avseende kontroller vid yttre gränser, asyl och invandring inom fem år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande, dels sidan fastställer ett direkt samband mellan de åtgärder som behövs för att skapa ett sådant område, och de särskilda åtgärder som avser att bekämpa och förhindra brottslighet i enlighet med artikel 31 e i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 4 i protokoll nr 4 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och artikel 19.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4 i protokoll nr 4 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och artikel 19.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets och kommissionens handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna i Amsterdamfördraget rörande skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (även kallad handlingsplanen från Wien) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna i Amsterdamfördraget rörande skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (även kallad handlingsplanen från Wien) (1),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets extra möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999, som behandlade skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets extra möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999, som behandlade skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i Wien den 11-12 december 1998, Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000, Nice den 7-9 december 2000, Laeken den 14-15 december 2001, Sevilla den 21-22 juni 2002, Thessaloniki den 19-20 juni 2003 samt Bryssel den 16-17 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i Wien den 11-12 december 1998, Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000, Nice den 7-9 december 2000, Laeken den 14-15 december 2001, Sevilla den 21-22 juni 2002, Thessaloniki den 19-20 juni 2003 samt Bryssel den 16-17 oktober 2003,

| — | med beaktande av de nya bestämmelserna i Nicefördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nya bestämmelserna i Nicefördraget,

| — | med beaktande av de tio nya medlemsstaternas anslutningsfördrag, vilka undertecknades i Aten den 16 april 2003 och träder i kraft den 1 maj 2004, och enligt vilka länderna godkänner gemenskapens regelverk, och i synnerhet kapitel 24 om rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tio nya medlemsstaternas anslutningsfördrag, vilka undertecknades i Aten den 16 april 2003 och träder i kraft den 1 maj 2004, och enligt vilka länderna godkänner gemenskapens regelverk, och i synnerhet kapitel 24 om rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om upprättandet av en konstitution för Europa, som utarbetades av Europeiska konventet, och den utveckling man arbetar för i fråga om området med frihet, säkerhet och rättvisa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om upprättandet av en konstitution för Europa, som utarbetades av Europeiska konventet, och den utveckling man arbetar för i fråga om området med frihet, säkerhet och rättvisa,

| — | med beaktande av kommissionens ”resultattavla” av den 30 december 2003, där man analyserar huruvida nödvändiga åtgärder vidtagits och huruvida de tidsfrister respekterats som fastställdes i Amsterdamfördraget, handlingsplanen från Wien och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors, för att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ”resultattavla” av den 30 december 2003, där man analyserar huruvida nödvändiga åtgärder vidtagits och huruvida de tidsfrister respekterats som fastställdes i Amsterdamfördraget, handlingsplanen från Wien och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors, för att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av uttalandena från rådets och kommissionens ordföranden under den debatt som hölls under sammanträdesperioden i februari 2004, till följd av de muntliga frågor som ställdes av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från rådets och kommissionens ordföranden under den debatt som hölls under sammanträdesperioden i februari 2004, till följd av de muntliga frågor som ställdes av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artikel 42.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 1 maj 2004 löper den femårsperiod ut, som i Amsterdamfördraget fastställdes för skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i EU. Samma dag träder inte bara anslutningsavtalet för tio nya medlemsstater i kraft, utan även några bestämmelser i Nicefördraget som stärker EU:s befogenheter i fråga om skapandet av detta område. |
| --- | --- |

A.

Den 1 maj 2004 löper den femårsperiod ut, som i Amsterdamfördraget fastställdes för skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i EU. Samma dag träder inte bara anslutningsavtalet för tio nya medlemsstater i kraft, utan även några bestämmelser i Nicefördraget som stärker EU:s befogenheter i fråga om skapandet av detta område.

| B. | Texten i utkastet till fördrag om upprättandet av en konstitution för Europa, som Europeiska konventet utarbetat, innehåller en avsevärd konsolidering av området med frihet, säkerhet och rättvisa, och är därför något man har och har haft stora förväntningar på. |
| --- | --- |

B.

Texten i utkastet till fördrag om upprättandet av en konstitution för Europa, som Europeiska konventet utarbetat, innehåller en avsevärd konsolidering av området med frihet, säkerhet och rättvisa, och är därför något man har och har haft stora förväntningar på.

| C. | Följaktligen bör man göra en allmän utvärdering av de åtgärder som vidtagits under hela perioden från maj 1999 fram till idag, för att kontrollera i vilken grad de tidsfrister som fastställdes i Amsterdamfördraget och de mål som beslutades i Tammerfors och uppdaterades vid Europeiska rådets efterföljande möten har respekterats i fråga om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i EU, ej att förglömma ett konkret omnämnande av de framsteg som gjorts under 2003. Dessutom bör utarbetande av ett nytt femårigt program övervägas, i vilket hänsyn tas till EU:s nya utmaningar. |
| --- | --- |

C.

Följaktligen bör man göra en allmän utvärdering av de åtgärder som vidtagits under hela perioden från maj 1999 fram till idag, för att kontrollera i vilken grad de tidsfrister som fastställdes i Amsterdamfördraget och de mål som beslutades i Tammerfors och uppdaterades vid Europeiska rådets efterföljande möten har respekterats i fråga om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i EU, ej att förglömma ett konkret omnämnande av de framsteg som gjorts under 2003. Dessutom bör utarbetande av ett nytt femårigt program övervägas, i vilket hänsyn tas till EU:s nya utmaningar.

I.   UTVÄRDERING AV SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA I FRÅGA OM ETT OMRÅDE UTAN INRE GRÄNSER SOM GRUNDAR SIG PÅ RESPEKT FÖR MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER

a)   Skydd för de grundläggande rättigheterna, respekt för privatlivet, i synnerhet skydd för personuppgifter, samt bekämpning av varje form av diskriminering

| 1. | Europaparlamentet beklagar att rådet inte har kunnat nå en överenskommelse i fråga om antagandet av en enhetlig lagstiftning om skydd för personuppgifter inom ramen för den tredje pelaren, som skulle ge garantier motsvarande dem som ges i direktiv 95/46/EG (2) när det gäller första pelaren. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt i detta hänseende, och uppmanar rådet att prioritera antagandet av denna rättsakt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att rådet inte har kunnat nå en överenskommelse i fråga om antagandet av en enhetlig lagstiftning om skydd för personuppgifter inom ramen för den tredje pelaren, som skulle ge garantier motsvarande dem som ges i direktiv 95/46/EG (2) när det gäller första pelaren. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt i detta hänseende, och uppmanar rådet att prioritera antagandet av denna rättsakt.

| 2. | Europaparlamentet betonar att personuppgiftsskyddet är en grundläggande rättighet för unionsmedborgarna i enlighet med artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och beklagar att kommissionen har godkänt att personuppgifter avseende de unionsmedborgare som reser till Förenta staterna skall överföras till de amerikanska säkerhetsorganen utan någon tillbörlig garanti för att medborgarnas grundläggande rättigheter kommer att respekteras i fråga om en konfidentiell hantering av uppgifterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att personuppgiftsskyddet är en grundläggande rättighet för unionsmedborgarna i enlighet med artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och beklagar att kommissionen har godkänt att personuppgifter avseende de unionsmedborgare som reser till Förenta staterna skall överföras till de amerikanska säkerhetsorganen utan någon tillbörlig garanti för att medborgarnas grundläggande rättigheter kommer att respekteras i fråga om en konfidentiell hantering av uppgifterna.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de oerhörda hot mot de grundläggande rättigheterna som inbegripandet av biometriska uppgifter i identitetshandlingar innebär och begär att all eventuell utveckling av informationssystem för Schengen (SIS) sker i full överensstämmelse med direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de oerhörda hot mot de grundläggande rättigheterna som inbegripandet av biometriska uppgifter i identitetshandlingar innebär och begär att all eventuell utveckling av informationssystem för Schengen (SIS) sker i full överensstämmelse med direktiv 95/46/EG.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att Förenta staterna och kommissionen träffat en överenskommelse om vidarebefordran av flygpassagerares personuppgifter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att Förenta staterna och kommissionen träffat en överenskommelse om vidarebefordran av flygpassagerares personuppgifter.

| 5. | Europaparlamentet påminner rådet om behovet av att anta kommissionens förslag till rambeslut från november 2001 om bekämpning av rasism och främlingsfientlighet, om vilket parlamentet antog sin ståndpunkt den 4 juli 2002 (3). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner rådet om behovet av att anta kommissionens förslag till rambeslut från november 2001 om bekämpning av rasism och främlingsfientlighet, om vilket parlamentet antog sin ståndpunkt den 4 juli 2002 (3).

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för och sin solidaritet med terrorismens offer och deras anhöriga, liksom de organisationer och sammanslutningar som hjälper dem. Parlamentet rekommenderar därför att Europeiska unionen på världsnivå tar initiativ till inrättandet av en internationell årsdag för terrorismens offer, och uppmanar kommissionen att den redan nu till RIF-rådet skall översända ett förslag om inrättande av en europeisk dag till minne av terrorismens offer, samt föreslår att denna dag skall högtidlighållas den 11 mars. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för och sin solidaritet med terrorismens offer och deras anhöriga, liksom de organisationer och sammanslutningar som hjälper dem. Parlamentet rekommenderar därför att Europeiska unionen på världsnivå tar initiativ till inrättandet av en internationell årsdag för terrorismens offer, och uppmanar kommissionen att den redan nu till RIF-rådet skall översända ett förslag om inrättande av en europeisk dag till minne av terrorismens offer, samt föreslår att denna dag skall högtidlighållas den 11 mars.

| 7. | Europaparlamentet begär att utvecklandet av informationssystemet för Schengen (SIS) alltid måste ske i full överensstämmelse med direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att utvecklandet av informationssystemet för Schengen (SIS) alltid måste ske i full överensstämmelse med direktiv 95/46/EG.

b)   Fri rörlighet för medborgarna i ett område utan gränser

| 8. | Europaparlamentet fäster stor vikt vid det förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, kommissionen första gången lade fram den 23 maj 2001. Förslaget syftar till att införliva EG-domstolens rättspraxis på detta område i gemenskapslagstiftningen, och se till att unionsmedborgarnas rätt till inresa och vistelse, som för närvarande regleras i ett komplicerat regelverk bestående av två förordningar och nio direktiv, istället regleras i en enda rättsakt. Europaparlamentet uppmärksammar rådets gemensamma ståndpunkt, och uppmanar rådet att anta direktivet och därvid ta hänsyn till Europaparlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fäster stor vikt vid det förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, kommissionen första gången lade fram den 23 maj 2001. Förslaget syftar till att införliva EG-domstolens rättspraxis på detta område i gemenskapslagstiftningen, och se till att unionsmedborgarnas rätt till inresa och vistelse, som för närvarande regleras i ett komplicerat regelverk bestående av två förordningar och nio direktiv, istället regleras i en enda rättsakt. Europaparlamentet uppmärksammar rådets gemensamma ståndpunkt, och uppmanar rådet att anta direktivet och därvid ta hänsyn till Europaparlamentets ståndpunkt.

c)   Förvaltning av de yttre gränserna

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag avseende införandet av en gemensam och enhetlig politik när det gäller att med gemenskapsmedel förvalta EU:s yttre gränser, och uppmanar även rådet att anta kommissionens förslag så snart som möjligt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag avseende införandet av en gemensam och enhetlig politik när det gäller att med gemenskapsmedel förvalta EU:s yttre gränser, och uppmanar även rådet att anta kommissionens förslag så snart som möjligt.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som RIF-rådet nådde den 27 november 2003 om förslaget till rådets slutsatser beträffande de viktigaste delarna i kommissionens förslag till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna, i enlighet med de uppmaningar som framförts vid Europeiska rådets möten i Tammerfors 1999, Laeken 2001, Sevilla 2002, Thessaloniki 2003 och Bryssel i oktober 2003, samtidigt som varje enskild medlemsstat själv skall ansvara för kontrollen av inresande tredjelandsmedborgare och förvaltningen av de yttre EU-gränserna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som RIF-rådet nådde den 27 november 2003 om förslaget till rådets slutsatser beträffande de viktigaste delarna i kommissionens förslag till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna, i enlighet med de uppmaningar som framförts vid Europeiska rådets möten i Tammerfors 1999, Laeken 2001, Sevilla 2002, Thessaloniki 2003 och Bryssel i oktober 2003, samtidigt som varje enskild medlemsstat själv skall ansvara för kontrollen av inresande tredjelandsmedborgare och förvaltningen av de yttre EU-gränserna.

II.   UTVÄRDERING AV SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA I FRÅGA OM ASYL- OCH INVANDRINGSPOLITIK

d)   Asylpolitik

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen inom de fastställda tidsfristerna lagt fram alla de förslag till rättsakter som krävts för att genomföra den första fasen av den gemensamma asylpolitiken, det vill säga att man infört ett system för tillfälligt skydd, skapat en europeisk flyktingfond, antagit ett direktiv om villkor för mottagande av asylsökande, antagit en förordning som skall ersätta Dublinkonventionen och som fastställer vilken medlemsstat som skall utreda asylansökningarna och, slutligen, upprättat Eurodac genom att anta en förordning om identifiering av asylsökande genom att jämföra fingeravtryck. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen inom de fastställda tidsfristerna lagt fram alla de förslag till rättsakter som krävts för att genomföra den första fasen av den gemensamma asylpolitiken, det vill säga att man infört ett system för tillfälligt skydd, skapat en europeisk flyktingfond, antagit ett direktiv om villkor för mottagande av asylsökande, antagit en förordning som skall ersätta Dublinkonventionen och som fastställer vilken medlemsstat som skall utreda asylansökningarna och, slutligen, upprättat Eurodac genom att anta en förordning om identifiering av asylsökande genom att jämföra fingeravtryck.

| 12. | Europaparlamentet beklagar de upprepade förseningarna, vilka framför allt är rådets ansvar, och beklagar att de fastställda tidsfristerna inte uppfyllts för inrättandet av den första fasen av ett gemensamt europeiskt asylsystem i enlighet med vad som fastställdes i Amsterdamfördraget och i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors 1999, samt upprepades vid Europeiska rådets möten i Laeken 2001, Sevilla d 2002 och Thessaloniki 2003. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar de upprepade förseningarna, vilka framför allt är rådets ansvar, och beklagar att de fastställda tidsfristerna inte uppfyllts för inrättandet av den första fasen av ett gemensamt europeiskt asylsystem i enlighet med vad som fastställdes i Amsterdamfördraget och i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors 1999, samt upprepades vid Europeiska rådets möten i Laeken 2001, Sevilla d 2002 och Thessaloniki 2003.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt, och under beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt i dessa frågor, anta de två texter som fattas för att fullborda den första fasen i den gemensamma asylpolitiken, nämligen






  (i) | förslaget till rådets direktiv om miniminormer för det förfarande som medlemsstaterna måste tillämpa då de beviljar eller drar tillbaka asylrätt |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt, och under beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt i dessa frågor, anta de två texter som fattas för att fullborda den första fasen i den gemensamma asylpolitiken, nämligen

(i)

förslaget till rådets direktiv om miniminormer för det förfarande som medlemsstaterna måste tillämpa då de beviljar eller drar tillbaka asylrätt

| (ii) | förslaget till rådets direktiv som fastställer miniminormer som medlemsstaterna måste tillämpa i fråga om när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt dessa personers rättsliga ställning. |
| --- | --- |

(ii)

förslaget till rådets direktiv som fastställer miniminormer som medlemsstaterna måste tillämpa i fråga om när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt dessa personers rättsliga ställning.

| 14. | Europaparlamentet begär att kollektiva utvisningar förbjuds. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att kollektiva utvisningar förbjuds.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ägna särskild uppmärksamhet åt de externa aspekterna av asylpolitiken, och därvid ta hänsyn till skyddsordningarnas senaste utveckling på internationell nivå, och anser att det mot den bakgrunden är nödvändigt att komplettera de befintliga asylsystemen genom att anta lämpliga rättsakter |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ägna särskild uppmärksamhet åt de externa aspekterna av asylpolitiken, och därvid ta hänsyn till skyddsordningarnas senaste utveckling på internationell nivå, och anser att det mot den bakgrunden är nödvändigt att komplettera de befintliga asylsystemen genom att anta lämpliga rättsakter

| 16. | Europaparlamentet begär att förslagen skall utgöra en ambitiös lagstiftning som innebär ett mervärde för Europa både i fråga om effektivitet och respekt för medlemsstaternas internationella åtaganden på detta område. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att förslagen skall utgöra en ambitiös lagstiftning som innebär ett mervärde för Europa både i fråga om effektivitet och respekt för medlemsstaternas internationella åtaganden på detta område.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen avser att upprätthålla Europeiska flyktingfonden efter 2004 och tilldela den anslag uppgående till 670 miljoner euro för 2005-2010. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen avser att upprätthålla Europeiska flyktingfonden efter 2004 och tilldela den anslag uppgående till 670 miljoner euro för 2005-2010.

e)   Invandringspolitik

| 18. | Europaparlamentet beklagar att rådet inte lyckas inta en gemensam hållning i fråga om en invandringspolitik som klarar att möta 2000-talets utmaningar, och som inbegriper lagenliga inresekanaler, integrationspolitik och relationer med tredje land, för att göra invandring till en positiv faktor både för ursprungsländerna och för värdländerna. Parlamentet välkomnar att man antagit rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (4), vilket kommer att underlätta deras integration som är en nyckelfaktor för den ekonomiska och sociala sammanhållningen, och direktivet om familjeåterförening, vilka utgör gemenskapens första bestämmelser i fråga om laglig invandring, men beklagar att innehållet blivit mycket begränsat efter rådets förhandlingar. Parlamentet beklagar än mer att rådet inte heller kunnat godkänna de bestämmelser som redan föreslagits i fråga om rätten till inresa och vistelse för att arbeta, studera eller yrkesutbilda sig. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att rådet inte lyckas inta en gemensam hållning i fråga om en invandringspolitik som klarar att möta 2000-talets utmaningar, och som inbegriper lagenliga inresekanaler, integrationspolitik och relationer med tredje land, för att göra invandring till en positiv faktor både för ursprungsländerna och för värdländerna. Parlamentet välkomnar att man antagit rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (4), vilket kommer att underlätta deras integration som är en nyckelfaktor för den ekonomiska och sociala sammanhållningen, och direktivet om familjeåterförening, vilka utgör gemenskapens första bestämmelser i fråga om laglig invandring, men beklagar att innehållet blivit mycket begränsat efter rådets förhandlingar. Parlamentet beklagar än mer att rådet inte heller kunnat godkänna de bestämmelser som redan föreslagits i fråga om rätten till inresa och vistelse för att arbeta, studera eller yrkesutbilda sig.

| 19. | I syfte att upprätta en gemensam invandringspolitik uppmanar Europaparlamentet rådet att under beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt i dessa frågor skynda på sitt arbete för att anta de förslag som kommissionen har lagt fram i enlighet med artikel 63.3 a i EG-fördraget, och som för närvarande har blockerats, i fråga om






  (i) | villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, |
| --- | --- | --- |

19.

I syfte att upprätta en gemensam invandringspolitik uppmanar Europaparlamentet rådet att under beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt i dessa frågor skynda på sitt arbete för att anta de förslag som kommissionen har lagt fram i enlighet med artikel 63.3 a i EG-fördraget, och som för närvarande har blockerats, i fråga om

(i)

villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare,

| (ii) | villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, yrkesutbildning eller volontärarbete, |
| --- | --- |

(ii)

villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, yrkesutbildning eller volontärarbete,

| (iii) | kriterier och praktiska tillvägagångssätt för att kompensera finansiella obalanser som kan uppstå vid tillämpningen av rådets direktiv 2001/40/EG av den 28 maj 2001 om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (5). |
| --- | --- |

(iii)

kriterier och praktiska tillvägagångssätt för att kompensera finansiella obalanser som kan uppstå vid tillämpningen av rådets direktiv 2001/40/EG av den 28 maj 2001 om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (5).

f)   Åtgärder för en smidig integrering av lagliga invandrare i EU:s samhällen och för en rättvis behandling av tredjelandsmedborgare

| 20. | Europaparlamentet påminner om att man på EU-nivå måste utarbeta en övergripande och mångdimensionell integrationspolitik avseende lagligt bosatta tredjelandsmedborgare och erkänna dem, för att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas i enlighet med vad som anges i slutsatserna från Europeiska rådets möten i Tammerfors och Thessaloniki, varvid deltagande i det politiska livet på lokal nivå bör prioriteras. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att man på EU-nivå måste utarbeta en övergripande och mångdimensionell integrationspolitik avseende lagligt bosatta tredjelandsmedborgare och erkänna dem, för att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas i enlighet med vad som anges i slutsatserna från Europeiska rådets möten i Tammerfors och Thessaloniki, varvid deltagande i det politiska livet på lokal nivå bör prioriteras.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar dels att anpassa sin respektive integrationspolitik till en enhetlig gemenskapsram i detta hänseende, dels att vidta de åtgärder som krävs för att invandring och integration i högre grad skall betraktas som positiva faktorer för ekonomin och den ekonomiska tillväxten, samt berikande för den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar dels att anpassa sin respektive integrationspolitik till en enhetlig gemenskapsram i detta hänseende, dels att vidta de åtgärder som krävs för att invandring och integration i högre grad skall betraktas som positiva faktorer för ekonomin och den ekonomiska tillväxten, samt berikande för den kulturella mångfalden.

g)   Samarbete och partnerskap med invandrarnas ursprungs- och transitländer samt återtagandeavtal

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att, i överensstämmelse med slutsatserna från Europeiska rådets möten i Tammerfors, Sevilla och Thessaloniki, prioritera arbetet med att utreda invandringen ur ett integrerat, globalt och balanserat perspektiv, och därvid ta hänsyn till de olika situationer som råder i de olika regionerna och i varje enskilt associeringsland i fråga om ekonomiska, politiska och sociala aspekter och respekten för de mänskliga rättigheterna, och försöka angripa de orsaker som ligger bakom invandringen genom att utöka handelsutbytet, utvecklingsstödet och förebyggandet av konflikter, och samtidigt integrera hanteringen av migrationsströmmarna i Europeiska unionens utrikespolitik. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att, i överensstämmelse med slutsatserna från Europeiska rådets möten i Tammerfors, Sevilla och Thessaloniki, prioritera arbetet med att utreda invandringen ur ett integrerat, globalt och balanserat perspektiv, och därvid ta hänsyn till de olika situationer som råder i de olika regionerna och i varje enskilt associeringsland i fråga om ekonomiska, politiska och sociala aspekter och respekten för de mänskliga rättigheterna, och försöka angripa de orsaker som ligger bakom invandringen genom att utöka handelsutbytet, utvecklingsstödet och förebyggandet av konflikter, och samtidigt integrera hanteringen av migrationsströmmarna i Europeiska unionens utrikespolitik.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport om prioriteringarna för gemenskapspolitiken beträffande återtagande av illegala invandrare och om de åtgärder som bör vidtas för att garantera att ingen skickas tillbaka till en farlig situation. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport om prioriteringarna för gemenskapspolitiken beträffande återtagande av illegala invandrare och om de åtgärder som bör vidtas för att garantera att ingen skickas tillbaka till en farlig situation.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i juni 2003 lade fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för tekniskt och finansiellt stöd till tredje land avseende asyl och migration. Enligt förslaget införs ett femårigt program och anslås 250 miljoner euro under budgetpost B7-667, för att tillhandahålla specifika och kompletterande lösningar på de behov som upptäckts i tredjeländer som utgör ursprungsland eller transiteringsland, under dessa länders arbete för att garantera en bättre hantering av samtliga aspekter av migrationsströmmarna, inklusive det internationella skyddet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i juni 2003 lade fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för tekniskt och finansiellt stöd till tredje land avseende asyl och migration. Enligt förslaget införs ett femårigt program och anslås 250 miljoner euro under budgetpost B7-667, för att tillhandahålla specifika och kompletterande lösningar på de behov som upptäckts i tredjeländer som utgör ursprungsland eller transiteringsland, under dessa länders arbete för att garantera en bättre hantering av samtliga aspekter av migrationsströmmarna, inklusive det internationella skyddet.

| 25. | Europaparlamentet stöder de återtagandeavtal som slutits med Hongkong, Macao och Sri Lanka och uppmanar gemenskapen att skynda på och underlätta de pågående avtalsförhandlingarna med Albanien, Ryssland, Marocko, Ukraina, Turkiet, Kina, Pakistan och Algeriet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder de återtagandeavtal som slutits med Hongkong, Macao och Sri Lanka och uppmanar gemenskapen att skynda på och underlätta de pågående avtalsförhandlingarna med Albanien, Ryssland, Marocko, Ukraina, Turkiet, Kina, Pakistan och Algeriet.

h)   Kampen mot människohandel

| 26. | Europaparlamentet insisterar på vikten av att det snarast vidtas åtgärder för att uppfylla åtagandena i Brysselförklaringen från den europeiska konferensen om förebyggande och bekämpning av människohandel. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet insisterar på vikten av att det snarast vidtas åtgärder för att uppfylla åtagandena i Brysselförklaringen från den europeiska konferensen om förebyggande och bekämpning av människohandel.

III.   UTVÄRDERING AV SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA I FRÅGA OM CIVILRÄTT

i)   Antagande av bestämmelser beträffande behörighet, erkännande och verkställande av beslut, samt främjande av förenlighet mellan medlemsstaternas bestämmelser om lag- och behörighetstvister och förenlighet mellan medlemsstaternas civilprocessrättsliga regler

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att man sedan Amsterdamfördragets ikraftträdande hittills har antagit sex förordningar rörande civil- och handelsrättsligt samarbete som har ett samband med de frågor som får gränsöverskridande följder i enlighet med artikel 65 i EG-fördraget. Rent konkret handlar dessa förordningar om konkursförfaranden, domstolars behörighet och erkännande och verkställighet av civil-och handelsrättsliga domar (tidigare ”Bryssel I”), äktenskapsmål och mål om föräldraansvar för minderåriga (tidigare ”Bryssel II”), samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om civil- och handelsrättslig bevisning, delgivning av rättsliga och icke-rättsliga handlingar inom civil- och handelsrätt i medlemsstaterna samt om föräldraansvar och äktenskapsfrågor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar att man sedan Amsterdamfördragets ikraftträdande hittills har antagit sex förordningar rörande civil- och handelsrättsligt samarbete som har ett samband med de frågor som får gränsöverskridande följder i enlighet med artikel 65 i EG-fördraget. Rent konkret handlar dessa förordningar om konkursförfaranden, domstolars behörighet och erkännande och verkställighet av civil-och handelsrättsliga domar (tidigare ”Bryssel I”), äktenskapsmål och mål om föräldraansvar för minderåriga (tidigare ”Bryssel II”), samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om civil- och handelsrättslig bevisning, delgivning av rättsliga och icke-rättsliga handlingar inom civil- och handelsrätt i medlemsstaterna samt om föräldraansvar och äktenskapsfrågor.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s medlemsstater har ratificerat 1996 års Haagkonvention om föräldraansvar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar att EU:s medlemsstater har ratificerat 1996 års Haagkonvention om föräldraansvar.

| 29. | Europaparlamentets uppmanar rådet att så snabbt som möjligt anta förslaget till direktiv om miniminormer för brottsofferersättning, vilket ger brottsoffer rätt till skadestånd. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentets uppmanar rådet att så snabbt som möjligt anta förslaget till direktiv om miniminormer för brottsofferersättning, vilket ger brottsoffer rätt till skadestånd.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar gemenskapen och medlemsstaterna att, då de antar nya rättsakter, vara särskilt noggranna med att undvika den brist på sammanhang som eventuellt kan uppstå om man skapar två olika rättsliga system, ett för EU som tillämpas i de fall där det finns gränsöverskridande inslag, och ett annat bestående av olika nationella bestämmelser som tillämpas i de nationella ärenden som inte har några gränsöverskridande inslag. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar gemenskapen och medlemsstaterna att, då de antar nya rättsakter, vara särskilt noggranna med att undvika den brist på sammanhang som eventuellt kan uppstå om man skapar två olika rättsliga system, ett för EU som tillämpas i de fall där det finns gränsöverskridande inslag, och ett annat bestående av olika nationella bestämmelser som tillämpas i de nationella ärenden som inte har några gränsöverskridande inslag.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar gemenskapen att arbeta för en tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftningar i fråga om alternativa tvistlösningar inom civil- och handelsrätt i form av utomrättsliga förfaranden för att lösa tvister genom medling av en neutral tredje part. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar gemenskapen att arbeta för en tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftningar i fråga om alternativa tvistlösningar inom civil- och handelsrätt i form av utomrättsliga förfaranden för att lösa tvister genom medling av en neutral tredje part.

IV.   UTVÄRDERING AV SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA I FRÅGA OM STRAFFRÄTT OCH POLISSAMARBETE

j)   Kampen mot brottslighet och tillnärmning av materiell straffrätt

| 32. | Europaparlamentet stöder de framsteg som gjorts i fråga om tillnärmningen av medlemsstaternas materiella straffrätt, och välkomnar att EU antagit miniminormer beträffande brottsrekvisit och påföljder när det gäller penningtvätt, skydd mot falskmynteri (bland annat förfalskning av euron), skydd mot förfalskning av andra betalningsmedel än kontanter, terrorism, människosmuggling, miljöskydd genom strafflagstiftning, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, korruption inom den privata sektorn, beslag av vinning av brott, samt brottslighet som begås via internet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder de framsteg som gjorts i fråga om tillnärmningen av medlemsstaternas materiella straffrätt, och välkomnar att EU antagit miniminormer beträffande brottsrekvisit och påföljder när det gäller penningtvätt, skydd mot falskmynteri (bland annat förfalskning av euron), skydd mot förfalskning av andra betalningsmedel än kontanter, terrorism, människosmuggling, miljöskydd genom strafflagstiftning, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, korruption inom den privata sektorn, beslag av vinning av brott, samt brottslighet som begås via internet.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att rambeslutet om förebyggande och bekämpande av olaglig handel med mänskliga organ och vävnader blockeras i rådet. Rambeslutet baserar sig på ett grekiskt initiativ, och Europaparlamentet har redan antagit sin ståndpunkt den 23 oktober 2003 (6). Med tanke på hur viktig och allvarlig frågan är rekommenderar parlamentet att rambeslutet antas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar att rambeslutet om förebyggande och bekämpande av olaglig handel med mänskliga organ och vävnader blockeras i rådet. Rambeslutet baserar sig på ett grekiskt initiativ, och Europaparlamentet har redan antagit sin ståndpunkt den 23 oktober 2003 (6). Med tanke på hur viktig och allvarlig frågan är rekommenderar parlamentet att rambeslutet antas så snart som möjligt.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar ett mer målinriktat arbetssätt inom narkotikapolitiken. Parlamentet anser att detta även bör inbegripa fortsatta framsteg när det gäller att anta gemensamma ståndpunkter om minimibestämmelser inom hela EU och Schengenområdet i enlighet med rambeslutet om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel, som RIF-rådet antog den 26 november 2003, samt ett mer effektivt samarbete för att bekämpa narkotikahandeln. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar ett mer målinriktat arbetssätt inom narkotikapolitiken. Parlamentet anser att detta även bör inbegripa fortsatta framsteg när det gäller att anta gemensamma ståndpunkter om minimibestämmelser inom hela EU och Schengenområdet i enlighet med rambeslutet om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel, som RIF-rådet antog den 26 november 2003, samt ett mer effektivt samarbete för att bekämpa narkotikahandeln.

k)   Skydd av de individuella rättigheterna, tillnärmning av de straffprocessrättsliga bestämmelserna, rambeslut om den europeiska arresteringsordern och tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska unionen endast har antagit två rambeslut på det straffprocessrättsliga området, ett om brottsoffrens ställning i samband med rättegång och ett om beslag av vinning av brott. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska unionen endast har antagit två rambeslut på det straffprocessrättsliga området, ett om brottsoffrens ställning i samband med rättegång och ett om beslag av vinning av brott.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar att rådet antagit rambeslut 2002/584/RIF (7) om en europeisk arresteringsorder och om överlämnande mellan medlemsstaterna, som innebär ett mycket viktigt framsteg då det ersätter 15 olika utlämningsförfaranden. Europaparlamentet beklagar att sju medlemsstater inte lyckades hålla den tidsfrist för genomförandet, nämligen den 31 december 2003, som fastställs i artikel 34.1 i rambeslutet, och tar med tillfredsställelse del av kommissionens och rådets förklaring enligt vilken problemet med förseningarna kommer att vara avhjälpt i samtliga nuvarande medlemsstater före den 31 mars 2004. Samtliga tio anslutningsländer kommer också att till fullo omfattas av detta rambeslut från och med anslutningsdatumet, det vill säga, från och med den 1 maj 2004, och parlamentet betonar att de snabbt måste tillämpa det. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar att rådet antagit rambeslut 2002/584/RIF (7) om en europeisk arresteringsorder och om överlämnande mellan medlemsstaterna, som innebär ett mycket viktigt framsteg då det ersätter 15 olika utlämningsförfaranden. Europaparlamentet beklagar att sju medlemsstater inte lyckades hålla den tidsfrist för genomförandet, nämligen den 31 december 2003, som fastställs i artikel 34.1 i rambeslutet, och tar med tillfredsställelse del av kommissionens och rådets förklaring enligt vilken problemet med förseningarna kommer att vara avhjälpt i samtliga nuvarande medlemsstater före den 31 mars 2004. Samtliga tio anslutningsländer kommer också att till fullo omfattas av detta rambeslut från och med anslutningsdatumet, det vill säga, från och med den 1 maj 2004, och parlamentet betonar att de snabbt måste tillämpa det.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att principen om ömsesidigt erkännande av domar är grundvalen för det straffrättsliga samarbetet. Parlamentet hoppas att andra bestämmelser i fråga om ömsesidigt erkännande vidtas för att underlätta det straffrättsliga samarbetet — såsom ett europeiskt bevisupptagningsbeslut — som är av avgörande betydelse för att förebygga och bekämpa brottsligheten inom ett område utan inre gränser. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att principen om ömsesidigt erkännande av domar är grundvalen för det straffrättsliga samarbetet. Parlamentet hoppas att andra bestämmelser i fråga om ömsesidigt erkännande vidtas för att underlätta det straffrättsliga samarbetet — såsom ett europeiskt bevisupptagningsbeslut — som är av avgörande betydelse för att förebygga och bekämpa brottsligheten inom ett område utan inre gränser.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att garantierna vid straffrättsliga förfaranden och skydd av misstänktas och anklagades rättigheter inte försummas då den europeiska arresteringsordern träder i kraft. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar att garantierna vid straffrättsliga förfaranden och skydd av misstänktas och anklagades rättigheter inte försummas då den europeiska arresteringsordern träder i kraft.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att mellan januari 2003 och januari 2004 skulle samtliga medlemsstater ha infört den gemenskapsrättsliga definitionen av terrorism i sina respektive rättssystem, tillsammans med de straff som skall utdömas för terrorism, samt den europeiska arresteringsordern. De medlemsstater som ännu inte gjort detta uppmanas därför att anta de lagar som krävs för att dessa båda nyckelinstrument i kampen mot terrorism genast skall kunna tillämpas. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att mellan januari 2003 och januari 2004 skulle samtliga medlemsstater ha infört den gemenskapsrättsliga definitionen av terrorism i sina respektive rättssystem, tillsammans med de straff som skall utdömas för terrorism, samt den europeiska arresteringsordern. De medlemsstater som ännu inte gjort detta uppmanas därför att anta de lagar som krävs för att dessa båda nyckelinstrument i kampen mot terrorism genast skall kunna tillämpas.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar rådet att skynda på förhandlingarna för att kunna anta ett rambeslut om tillämpningen av principen om non bis in idem. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar rådet att skynda på förhandlingarna för att kunna anta ett rambeslut om tillämpningen av principen om non bis in idem.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till rambeslut om förfarandegarantier för personer som misstänks, anklagas, åtalas eller döms för brott enligt brottslagstiftningen i EU, vilket skall garantera respekten och skyddet för de individuella rättigheterna och skapa det nödvändiga ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas olika rättssystem. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till rambeslut om förfarandegarantier för personer som misstänks, anklagas, åtalas eller döms för brott enligt brottslagstiftningen i EU, vilket skall garantera respekten och skyddet för de individuella rättigheterna och skapa det nödvändiga ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas olika rättssystem.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i enlighet med lojalitetsplikten se till att rambesluten införlivas i deras nationella lagstiftningar i tid och på ett fullständigt och korrekt sätt och att vidta alla de åtgärder som behövs för att de mekanismer och organ som inrättas inom ramen för EU skall kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. I annat fall uppstår skillnader som skulle äventyra tillämpningen av lagstiftningen, skapa orättvisor bland anhållna och dömda personer och väcka tvivel mot hela idén om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa liksom mot själva dynamiken i principen om ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i enlighet med lojalitetsplikten se till att rambesluten införlivas i deras nationella lagstiftningar i tid och på ett fullständigt och korrekt sätt och att vidta alla de åtgärder som behövs för att de mekanismer och organ som inrättas inom ramen för EU skall kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. I annat fall uppstår skillnader som skulle äventyra tillämpningen av lagstiftningen, skapa orättvisor bland anhållna och dömda personer och väcka tvivel mot hela idén om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa liksom mot själva dynamiken i principen om ömsesidigt erkännande.

l)   Europol och det europeiska polissamarbetet

| 43. | Europaparlamentet välkomnar att Schengenregelverket införlivats i fördragen och dess gemenskapsintegrering, som gjort det möjligt att förbättra samordningen mellan medlemsstaternas respektive polisoch rättsväsenden i kampen mot organiserad brottslighet och begär att Europeiska unionen skyndar på arbetet med att skapa ett nytt informationssystem för Schengen (SIS II), förutsatt att de europeiska medborgarnas rätt till personuppgiftsskydd respekteras. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar att Schengenregelverket införlivats i fördragen och dess gemenskapsintegrering, som gjort det möjligt att förbättra samordningen mellan medlemsstaternas respektive polisoch rättsväsenden i kampen mot organiserad brottslighet och begär att Europeiska unionen skyndar på arbetet med att skapa ett nytt informationssystem för Schengen (SIS II), förutsatt att de europeiska medborgarnas rätt till personuppgiftsskydd respekteras.

| 44. | Europaparlamentet är övertygat om att det är nödvändigt att man på EU-nivå vidtar nya lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att stärka de gemensamma ramarna för polissamarbetet i syfte att göra samarbetet mellan medlemsstaternas rättsliga myndigheter avsevärt mycket effektivare i fråga om förebyggande och bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är övertygat om att det är nödvändigt att man på EU-nivå vidtar nya lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att stärka de gemensamma ramarna för polissamarbetet i syfte att göra samarbetet mellan medlemsstaternas rättsliga myndigheter avsevärt mycket effektivare i fråga om förebyggande och bekämpning av grov brottslighet och terrorism.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att anta en rättsakt som tar hänsyn till de framsteg som gjorts inom EU i fråga om polissamarbete, som helt eller delvis ersätter Europolkonventionen och som enkelt kan anpassas efter nya förhållanden genom ett rättsligt förfarande som är snabbare och mindre komplicerat och som möjliggör rättslig och demokratisk kontroll på EU-nivå. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att anta en rättsakt som tar hänsyn till de framsteg som gjorts inom EU i fråga om polissamarbete, som helt eller delvis ersätter Europolkonventionen och som enkelt kan anpassas efter nya förhållanden genom ett rättsligt förfarande som är snabbare och mindre komplicerat och som möjliggör rättslig och demokratisk kontroll på EU-nivå.

m)   Eurojust

| 46. | Europaparlamentet välkomnar att rådet den 28 februari 2002 antog beslutet om att inrätta Europeiska enheten för rättsligt samarbete, Eurojust, och uppmanar medlemsstaterna att se till att deras domare alltid måste vända sig till Eurojust i de fastställda frågor som faller under Eurojusts befogenhetsområde. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar att rådet den 28 februari 2002 antog beslutet om att inrätta Europeiska enheten för rättsligt samarbete, Eurojust, och uppmanar medlemsstaterna att se till att deras domare alltid måste vända sig till Eurojust i de fastställda frågor som faller under Eurojusts befogenhetsområde.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att Europaparlamentet inte ens har informerats om det befintliga förslaget till avtal mellan Europol och Eurojust och betonar vikten av att man på dessa områden gör framsteg för att få till stånd ett ordentligt skydd av medborgarnas rättigheter från EG-domstolens sida och en utökad respekt för den demokratiska principen i linje med tanken att Europol och Eurojust skall ingå i gemenskapens behörighetsområde. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att Europaparlamentet inte ens har informerats om det befintliga förslaget till avtal mellan Europol och Eurojust och betonar vikten av att man på dessa områden gör framsteg för att få till stånd ett ordentligt skydd av medborgarnas rättigheter från EG-domstolens sida och en utökad respekt för den demokratiska principen i linje med tanken att Europol och Eurojust skall ingå i gemenskapens behörighetsområde.

V.   EU:S EXTERNA PRIORITERINGAR NÄR DET GÄLLER SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA

| 48. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000 godkände rådets och kommissionens rapport om Europeiska unionens externa prioriteringar på området för rättsliga och inrikes frågor, som bör integreras i EU:s övergripande strategi. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000 godkände rådets och kommissionens rapport om Europeiska unionens externa prioriteringar på området för rättsliga och inrikes frågor, som bör integreras i EU:s övergripande strategi.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta att utveckla stabiliserings- och partnerskapsavtalen med länderna på västra Balkan när det gäller kampen mot organiserad brottslighet, rättsväsendet, kampen mot narkotika, förvaltningen av gränserna och hanteringen av invandringen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta att utveckla stabiliserings- och partnerskapsavtalen med länderna på västra Balkan när det gäller kampen mot organiserad brottslighet, rättsväsendet, kampen mot narkotika, förvaltningen av gränserna och hanteringen av invandringen.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta att utveckla de aspekter i de yttre förbindelserna som har med rättsliga och inrikes frågor att göra. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta att utveckla de aspekter i de yttre förbindelserna som har med rättsliga och inrikes frågor att göra.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att EU:s arbete på internationell nivå har genomförts i mycket nära samarbete med FN, Europarådet och Haagkonferensen om internationell privaträtt, vilket gjort det möjligt att underteckna FN:s konvention mot organiserad internationell brottslighet (och tillhörande tre tilläggsprotokoll om människosmuggling, människohandel och olaglig vapenhandel) och delta i antagandet av FN:s konvention om korruption och Europarådets konvention om brottslighet som begås över internet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att EU:s arbete på internationell nivå har genomförts i mycket nära samarbete med FN, Europarådet och Haagkonferensen om internationell privaträtt, vilket gjort det möjligt att underteckna FN:s konvention mot organiserad internationell brottslighet (och tillhörande tre tilläggsprotokoll om människosmuggling, människohandel och olaglig vapenhandel) och delta i antagandet av FN:s konvention om korruption och Europarådets konvention om brottslighet som begås över internet.

VI.   FRAMTIDSUTSIKTER FÖR SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA

n)   Generellt

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att man, även om det gjorts stora framsteg i fråga om vissa delar av området med frihet, säkerhet och rättvisa, i vissa delar generellt sett inte har lyckats hålla de tidsfrister som fastställdes i Tammerfors, och flera mål som fastställts har inte uppnåtts alls. De mest uppseendeväckande framstegen har i hög grad uppnåtts efter påtryckningar från den allmänna opinionen och efter terroristattackerna den 11 september 2001. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att man, även om det gjorts stora framsteg i fråga om vissa delar av området med frihet, säkerhet och rättvisa, i vissa delar generellt sett inte har lyckats hålla de tidsfrister som fastställdes i Tammerfors, och flera mål som fastställts har inte uppnåtts alls. De mest uppseendeväckande framstegen har i hög grad uppnåtts efter påtryckningar från den allmänna opinionen och efter terroristattackerna den 11 september 2001.

| 53. | Europaparlamentet rekommenderar rådet att redan under det nederländska ordförandeskapet under det andra halvåret 2004 eller senast under det luxemburgska ordförandeskapet under det första halvåret 2005, arbeta för ett nytt möte i Europeiska rådet om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Tammerfors II). Vid detta Tammerfors II-möte bör man






  a) | grundligt och öppet göra ett politiskt bokslut över politiken för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa mellan åren 1999-2004 och dess resultat och framsteg men också bakslag och misslyckanden, |
| --- | --- | --- |

53.

Europaparlamentet rekommenderar rådet att redan under det nederländska ordförandeskapet under det andra halvåret 2004 eller senast under det luxemburgska ordförandeskapet under det första halvåret 2005, arbeta för ett nytt möte i Europeiska rådet om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Tammerfors II). Vid detta Tammerfors II-möte bör man

a)

grundligt och öppet göra ett politiskt bokslut över politiken för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa mellan åren 1999-2004 och dess resultat och framsteg men också bakslag och misslyckanden,

| b) | direkt ta itu med de frågor som fortfarande väntar på behandling, |
| --- | --- |

b)

direkt ta itu med de frågor som fortfarande väntar på behandling,

| c) | utarbeta en ny tidsplan som motsvarar de behov Europeiska unionen fortfarande har på detta område och med politisk sannfärdighet och strategiskt omdöme fastställa ett nytt realistiskt program på medellång sikt för 2005-2009. |
| --- | --- |

c)

utarbeta en ny tidsplan som motsvarar de behov Europeiska unionen fortfarande har på detta område och med politisk sannfärdighet och strategiskt omdöme fastställa ett nytt realistiskt program på medellång sikt för 2005-2009.

| 54. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt för att förbättra och intensifiera utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, att man stramar upp den regelbundna dialogen med de nationella parlamenten om de frågor som diskuteras och de förslag som behandlas. Parlamentet rekommenderar att Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor från och med nästa valperiod utarbetar ett regelbundet rådfrågnings- och samarbetsförfarande med de nationella parlamenten, i likhet med det som utskottet för konstitutionella frågor utarbetat. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt för att förbättra och intensifiera utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, att man stramar upp den regelbundna dialogen med de nationella parlamenten om de frågor som diskuteras och de förslag som behandlas. Parlamentet rekommenderar att Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor från och med nästa valperiod utarbetar ett regelbundet rådfrågnings- och samarbetsförfarande med de nationella parlamenten, i likhet med det som utskottet för konstitutionella frågor utarbetat.

| 55. | Europaparlamentet beklagar det faktum att den demokratiska legitimiteten fortfarande ligger på en oacceptabelt låg nivå på grund av att Europaparlamentet inte har medbeslutanderätt beträffande rättsakter om åtgärder rörande rättsliga och inrikes frågor, och att rådet, även om det tekniskt sett uppfyllt sin skyldighet enligt fördraget när det gäller att höra Europaparlamentet, ofta har gjort detta på ett sätt som innebär att det snarare är fråga om att formellt legitimera politiska överenskommelser som redan har ingåtts. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar det faktum att den demokratiska legitimiteten fortfarande ligger på en oacceptabelt låg nivå på grund av att Europaparlamentet inte har medbeslutanderätt beträffande rättsakter om åtgärder rörande rättsliga och inrikes frågor, och att rådet, även om det tekniskt sett uppfyllt sin skyldighet enligt fördraget när det gäller att höra Europaparlamentet, ofta har gjort detta på ett sätt som innebär att det snarare är fråga om att formellt legitimera politiska överenskommelser som redan har ingåtts.

o)   Informationspolitik

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att genomföra informationskampanjer och ge ut informationsblad och broschyrer på flera olika språk om det rättsliga samarbetet inom EU, vilka bör rikta sig både till allmänheten och till advokater, domare, allmänna åklagare, tjänstemän och olika specialister. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att genomföra informationskampanjer och ge ut informationsblad och broschyrer på flera olika språk om det rättsliga samarbetet inom EU, vilka bör rikta sig både till allmänheten och till advokater, domare, allmänna åklagare, tjänstemän och olika specialister.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla och förbättra de ständiga informationssystemen genom att skapa specialiserade internetsidor som innehåller informationsblad om samtliga väsentliga frågor som rör skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, både på nationell nivå, gemenskapsnivå och internationell nivå. Informationsbladen bör finnas tillgängliga på samtliga EU-språk. Detta bör betraktas som en prioritering inom ramen för gemenskapens olika eEurope-program och handlingsprogram. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla och förbättra de ständiga informationssystemen genom att skapa specialiserade internetsidor som innehåller informationsblad om samtliga väsentliga frågor som rör skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, både på nationell nivå, gemenskapsnivå och internationell nivå. Informationsbladen bör finnas tillgängliga på samtliga EU-språk. Detta bör betraktas som en prioritering inom ramen för gemenskapens olika eEurope-program och handlingsprogram.

p)   Utvidgningen

| 58. | Europaparlamentet begär att de rättsliga och inrikes frågorna snabbt skall integreras i unionens övriga politik och att man skall slutföra skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa enligt besluten från Europeiska rådet i Tammerfors, med uttryckligt mål att de tio nya medlemsländerna skall kunna dra största möjliga nytta av det. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet begär att de rättsliga och inrikes frågorna snabbt skall integreras i unionens övriga politik och att man skall slutföra skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa enligt besluten från Europeiska rådet i Tammerfors, med uttryckligt mål att de tio nya medlemsländerna skall kunna dra största möjliga nytta av det.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över tillämpningen av gemenskapens regelverk i anslutningsländerna, i synnerhet när det gäller rättsliga och inrikes frågor, tillämpningen av Schengenregelverket och regelverket beträffande kontroll av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över tillämpningen av gemenskapens regelverk i anslutningsländerna, i synnerhet när det gäller rättsliga och inrikes frågor, tillämpningen av Schengenregelverket och regelverket beträffande kontroll av de yttre gränserna.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i förhandlingarna om kapitel 24 om rättsliga och inrikes frågor med Bulgarien och Rumänien och konsolideringen av förbindelserna med Turkiet och Kroatien i dessa frågor. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i förhandlingarna om kapitel 24 om rättsliga och inrikes frågor med Bulgarien och Rumänien och konsolideringen av förbindelserna med Turkiet och Kroatien i dessa frågor.

q)   Konsolidering av de framsteg som gjorts i fråga om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

| 61. | Europaparlamentet rekommenderar att man före 2004 års utgång vidtar de åtgärder som ännu inte vidtagits, med de mål och tidsfrister som redan fastställts. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet rekommenderar att man före 2004 års utgång vidtar de åtgärder som ännu inte vidtagits, med de mål och tidsfrister som redan fastställts.

| 62. | Europaparlamentet anser att upprättandet och stärkandet av ett verkligt ömsesidigt förtroende mellan de nationella rättssystemen förutsätter att det finns ett effektivt system på EU-nivå som kan garantera att medlemsstaternas myndigheter tillämpar gemenskapslagstiftningen på ett korrekt sätt på lokal nivå och att nationell praxis stämmer fullständigt överens med de gemensamma normer som antagits. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att upprättandet och stärkandet av ett verkligt ömsesidigt förtroende mellan de nationella rättssystemen förutsätter att det finns ett effektivt system på EU-nivå som kan garantera att medlemsstaternas myndigheter tillämpar gemenskapslagstiftningen på ett korrekt sätt på lokal nivå och att nationell praxis stämmer fullständigt överens med de gemensamma normer som antagits.

| 63. | Europaparlamentet anser att lämpliga rättsakter bör antas för att se till att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden i fråga om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, när det gäller den lagstiftning som antagits inom ramen för avdelning VI i EU-fördraget, dess införlivande i de nationella rättssystemen och dess tillämpning. När det gäller de frågor som omfattas av den första pelaren (avdelning IV i EG-fördraget) pågår för närvarande förfaranden som enligt artiklarna 226 och 227 i EG-fördraget tilllämpas vid underlåtenhet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att lämpliga rättsakter bör antas för att se till att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden i fråga om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, när det gäller den lagstiftning som antagits inom ramen för avdelning VI i EU-fördraget, dess införlivande i de nationella rättssystemen och dess tillämpning. När det gäller de frågor som omfattas av den första pelaren (avdelning IV i EG-fördraget) pågår för närvarande förfaranden som enligt artiklarna 226 och 227 i EG-fördraget tilllämpas vid underlåtenhet.

| 64. | Europaparlamentet anser att bristerna när det gäller rättvisa, frihet och säkerhet måste åtgärdas genom att man upprättar en praxis och ett förfarande för inbördes utvärdering och ömsesidig kontroll, som omfattar samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att bristerna när det gäller rättvisa, frihet och säkerhet måste åtgärdas genom att man upprättar en praxis och ett förfarande för inbördes utvärdering och ömsesidig kontroll, som omfattar samtliga medlemsstater.

| 65. | Europaparlamentet anser att inrättandet och utvecklandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som ett område utan inre gränser baserat på respekten för de mänskliga rättigheterna är ett konkret uttryck för att EU även är ”ett medborgarnas område” och inte enbart institutioner och system, och ett värdefullt uttryck för unionsmedborgarskapet, som nämns i artikel 17 och därpåföljande artiklar i EG-fördraget. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att inrättandet och utvecklandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som ett område utan inre gränser baserat på respekten för de mänskliga rättigheterna är ett konkret uttryck för att EU även är ”ett medborgarnas område” och inte enbart institutioner och system, och ett värdefullt uttryck för unionsmedborgarskapet, som nämns i artikel 17 och därpåföljande artiklar i EG-fördraget.

r)   En nödvändig institutionell och normativ omdefiniering av området för frihet, säkerhet och rättvisa och godkännande av fördraget om en konstitution

| 66. | Europaparlamentet beklagar den situation som Europeiska unionen befinner sig i efter Europeiska rådets möte i Bryssel den 13 december 2003, då man blockerade godkännandet av fördraget om en konstitution på grundval av det utkast som Europeiska konventet lagt fram, och som innehöll viktiga framsteg i fråga om området om frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet beklagar den situation som Europeiska unionen befinner sig i efter Europeiska rådets möte i Bryssel den 13 december 2003, då man blockerade godkännandet av fördraget om en konstitution på grundval av det utkast som Europeiska konventet lagt fram, och som innehöll viktiga framsteg i fråga om området om frihet, säkerhet och rättvisa.

| 67. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för utvecklandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa att utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa antas, och särskilt att följande huvudpunkter genomförs:






  i) | Införliva Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i det konstitutionella fördraget, för att garantera att den följs inom EU:s samtliga verksamhetsområden. |
| --- | --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för utvecklandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa att utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa antas, och särskilt att följande huvudpunkter genomförs:

i)

Införliva Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i det konstitutionella fördraget, för att garantera att den följs inom EU:s samtliga verksamhetsområden.

| ii) | Avskaffa pelarstrukturen. |
| --- | --- |

ii)

Avskaffa pelarstrukturen.

| iii) | Öka antalet beslut som fattas med kvalificerad majoritet och tillsammans med Europaparlamentet genom medbeslutandeförfarandet, vilket är nödvändigt för att stärka den demokratiska legitimiteten i de beslut som inom området för frihet, säkerhet och rättvisa får mycket omfattande och viktiga konsekvenser för medborgarnas liv och rättigheter. |
| --- | --- |

iii)

Öka antalet beslut som fattas med kvalificerad majoritet och tillsammans med Europaparlamentet genom medbeslutandeförfarandet, vilket är nödvändigt för att stärka den demokratiska legitimiteten i de beslut som inom området för frihet, säkerhet och rättvisa får mycket omfattande och viktiga konsekvenser för medborgarnas liv och rättigheter.

| iv) | Stärka kommissionens initiativrätt, utan att detta påverkar medlemsstaternas initiativrätt, när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

iv)

Stärka kommissionens initiativrätt, utan att detta påverkar medlemsstaternas initiativrätt, när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete.

| v) | Utöka gemenskapsmetoden till att även omfatta straffrättsligt samarbete och polissamarbete och därmed göra beslutsförfarandet på detta område mer demokratiskt och effektivt. |
| --- | --- |

v)

Utöka gemenskapsmetoden till att även omfatta straffrättsligt samarbete och polissamarbete och därmed göra beslutsförfarandet på detta område mer demokratiskt och effektivt.

| vi) | Föreskriva att det inrättas en europeisk åklagare för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot gemenskapens ekonomiska intressen och andra grova, gränsöverskridande brott. |
| --- | --- |

vi)

Föreskriva att det inrättas en europeisk åklagare för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot gemenskapens ekonomiska intressen och andra grova, gränsöverskridande brott.

| vii) | Utöka de nationella parlamentens roll och deltagande, inte minst i kontrollen av att subsidiaritetsprincipen följs, i den ömsesidiga utvärderingen av genomförandet av EU:s politik och i den parlamentariska kontrollen av Europol och Eurojust. |
| --- | --- |

vii)

Utöka de nationella parlamentens roll och deltagande, inte minst i kontrollen av att subsidiaritetsprincipen följs, i den ömsesidiga utvärderingen av genomförandet av EU:s politik och i den parlamentariska kontrollen av Europol och Eurojust.

| viii) | Utöka EG-domstolens befogenheter. |
| --- | --- |

viii)

Utöka EG-domstolens befogenheter.

| ix) | Precisera och fastställa de grundläggande rättigheterna i EU även i relation till Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som undertecknades i Rom den 4 november 1950. |
| --- | --- |

ix)

Precisera och fastställa de grundläggande rättigheterna i EU även i relation till Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som undertecknades i Rom den 4 november 1950.

| 68. | Europaparlamentet anser att dessa mål måste uppnås genom att konventets utkast tas upp på nytt, men påminner om att de befintliga fördragen redan innehåller bestämmelser som gör det möjligt att fortsätta inom många av dessa grundläggande områden, och påpekar att man vid behov måste utnyttja den möjligheten. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att dessa mål måste uppnås genom att konventets utkast tas upp på nytt, men påminner om att de befintliga fördragen redan innehåller bestämmelser som gör det möjligt att fortsätta inom många av dessa grundläggande områden, och påpekar att man vid behov måste utnyttja den möjligheten.

s)   Budget

| 69. | Europaparlamentet förkastar det beklagliga initiativ som Tyskland, Österrike, Frankrike, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket tog då de nyligen skickade en skrivelse till kommissionen där de krävde en avsevärd nedskärning av gemenskapsbudgeten redan i EU:s nästa budgetplan för perioden 2007-2013. Kommissionens ordförande Romano Prodi har i det hänseendet varnat om att kommissionen i så fall inte kommer att kunna utföra sitt arbete inom många viktiga politiska områden, bland annat rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet förkastar det beklagliga initiativ som Tyskland, Österrike, Frankrike, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket tog då de nyligen skickade en skrivelse till kommissionen där de krävde en avsevärd nedskärning av gemenskapsbudgeten redan i EU:s nästa budgetplan för perioden 2007-2013. Kommissionens ordförande Romano Prodi har i det hänseendet varnat om att kommissionen i så fall inte kommer att kunna utföra sitt arbete inom många viktiga politiska områden, bland annat rättsliga och inrikes frågor.

*

- *

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 19, 23.1.1999, s. 1.

(2)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(3)  EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 558.

(4)  EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

(5)  EGT L 149, 2.6.2001, s. 34.

(6)  P5_TA(2003)0457.

(7)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

P5_TA(2004)0180

Heltäckande övervakningsrapport om de nya medlemsländerna

Europaparlamentets resolution om den heltäckande övervakningsrapporten om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2003) 675 — C5-0532/2003 — 2003/2201(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ansökningarna om medlemskap i Europeiska unionen från Tjeckiska republiken, Republiken Estland, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Slovakiska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ansökningarna om medlemskap i Europeiska unionen från Tjeckiska republiken, Republiken Estland, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Slovakiska republiken,

| — | med beaktande av kommissionens heltäckande övervakningsrapport om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2003) 675 — C5-0532/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens heltäckande övervakningsrapport om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2003) 675 — C5-0532/2003),

| — | med beaktande av Europaparlamentets samtliga tidigare resolutioner och betänkanden sedan utvidgningsprocessen inleddes samt kommissionens regelbundet återkommande rapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets samtliga tidigare resolutioner och betänkanden sedan utvidgningsprocessen inleddes samt kommissionens regelbundet återkommande rapporter,

| — | med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för regionalpolitik, transport och turism och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0111/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för regionalpolitik, transport och turism och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0111/2004), och av följande skäl:

| A. | De central- och östeuropeiska kandidatländernas framsteg under omställningsprocessen måste fortsätta om dessa länder skall kunna gynnas av ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

A.

De central- och östeuropeiska kandidatländernas framsteg under omställningsprocessen måste fortsätta om dessa länder skall kunna gynnas av ett EU-medlemskap.

| B. | Sedan den 1 maj 2003 är företrädare för parlamenten i de nya medlemsstaterna aktiva observatörer i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

B.

Sedan den 1 maj 2003 är företrädare för parlamenten i de nya medlemsstaterna aktiva observatörer i Europaparlamentet.

| C. | De nya medlemsstaterna har redan deltagit till fullo i Europeiska konventet och deltar i regeringskonferensen. |
| --- | --- |

C.

De nya medlemsstaterna har redan deltagit till fullo i Europeiska konventet och deltar i regeringskonferensen.

De tio anslutande länderna

| 1. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av anslutningsfördraget och den kommande anslutningen av tio nya medlemsstater den 1 maj 2004. Parlamentet uppmanar parlamenten i berörda nuvarande och framtida medlemsstater att ratificera anslutningsfördraget så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av anslutningsfördraget och den kommande anslutningen av tio nya medlemsstater den 1 maj 2004. Parlamentet uppmanar parlamenten i berörda nuvarande och framtida medlemsstater att ratificera anslutningsfördraget så snart som möjligt.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar allmänhetens i vissa fall överväldigande stöd för ett EU-medlemskap, vilket speglades i resultatet av folkomröstningarna i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar allmänhetens i vissa fall överväldigande stöd för ett EU-medlemskap, vilket speglades i resultatet av folkomröstningarna i de nya medlemsstaterna.

| 3. | Europaparlamentet betonar att syftet med att utarbeta ett konstitutionellt fördrag var och är att skapa en ram som skall garantera ett effektivt fungerande utvidgat EU och så småningom bidra till att freden och demokratin stärks. Parlamentet oroar sig över att toppmötet i Bryssel blev ett misslyckande och uppmanar de nuvarande och blivande medlemsstaterna att göra allt klart för att en konstitution skall kunna antas utgående från konventets text före den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att syftet med att utarbeta ett konstitutionellt fördrag var och är att skapa en ram som skall garantera ett effektivt fungerande utvidgat EU och så småningom bidra till att freden och demokratin stärks. Parlamentet oroar sig över att toppmötet i Bryssel blev ett misslyckande och uppmanar de nuvarande och blivande medlemsstaterna att göra allt klart för att en konstitution skall kunna antas utgående från konventets text före den 1 maj 2004.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att en union med 25 medlemmar måste försöka tala med en gemensam röst i världspolitiken, med hänsyn till de globala utmaningarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet insisterar på att en union med 25 medlemmar måste försöka tala med en gemensam röst i världspolitiken, med hänsyn till de globala utmaningarna.

| 5. | Europaparlamentet vädjar till nya och gamla medlemsstater att använda utvidgningen för att stärka känslan av ett gemensamt ansvar för att forma dagens och framtidens union, där allmänintresset alltid bör stå högre än en enda medlemsstats nationella intresse. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet vädjar till nya och gamla medlemsstater att använda utvidgningen för att stärka känslan av ett gemensamt ansvar för att forma dagens och framtidens union, där allmänintresset alltid bör stå högre än en enda medlemsstats nationella intresse.

| 6. | Europaparlamentet noterar att möjligheterna till medlemskap i Europeiska unionen, i kombination med kravet på att rätta sig efter politiska och ekonomiska krav, har varit en stark drivkraft för förändringar i alla de länder som kommer att ansluta sig i maj 2004, en drivkraft som har fått politiska och ekonomiska aktörer att genomföra reformer i imponerande skala. Parlamentet vädjar till de framtida medlemsstaterna om att inte släppa efter på ansträngningarna att helt och hållet nå upp till EU:s standarder efter anslutningen på områden som anses särskilt känsliga (till exempel romer). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att möjligheterna till medlemskap i Europeiska unionen, i kombination med kravet på att rätta sig efter politiska och ekonomiska krav, har varit en stark drivkraft för förändringar i alla de länder som kommer att ansluta sig i maj 2004, en drivkraft som har fått politiska och ekonomiska aktörer att genomföra reformer i imponerande skala. Parlamentet vädjar till de framtida medlemsstaterna om att inte släppa efter på ansträngningarna att helt och hållet nå upp till EU:s standarder efter anslutningen på områden som anses särskilt känsliga (till exempel romer).

| 7. | Europaparlamentet litar på de framtida medlemsstaternas vilja och kapacitet att fullgöra de åtaganden som ingåtts och rätta till de återstående brister som identifierats av kommissionen i övervakningsrapporterna. Parlamentet konstaterar att kommissionen har framhållit allvarliga problem inom endast 3 procent av lagstiftningsprocessen och att de nya medlemsstaterna kommer att ha införlivat regelverket korrekt på alla andra områden på anslutningsdagen, men att det fortfarande finns stora brister i genomförandet och efterlevnaden på viktiga områden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet litar på de framtida medlemsstaternas vilja och kapacitet att fullgöra de åtaganden som ingåtts och rätta till de återstående brister som identifierats av kommissionen i övervakningsrapporterna. Parlamentet konstaterar att kommissionen har framhållit allvarliga problem inom endast 3 procent av lagstiftningsprocessen och att de nya medlemsstaterna kommer att ha införlivat regelverket korrekt på alla andra områden på anslutningsdagen, men att det fortfarande finns stora brister i genomförandet och efterlevnaden på viktiga områden.

| 8. | Europaparlamentet är oroat över att vissa av de nya medlemsstaterna har haft stora problem med att genomföra åtgärder inom Sapard, så att utbetalning av medel har försenats och i vissa fall inte påbörjats förrän 2003 på grund av administrativa tillkortakommanden. Parlamentet anser att det i ett övergångsskede bör vara möjligt att flytta pengar för landsbygdsutveckling som inte använts under budgetåret till nästa budget. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är oroat över att vissa av de nya medlemsstaterna har haft stora problem med att genomföra åtgärder inom Sapard, så att utbetalning av medel har försenats och i vissa fall inte påbörjats förrän 2003 på grund av administrativa tillkortakommanden. Parlamentet anser att det i ett övergångsskede bör vara möjligt att flytta pengar för landsbygdsutveckling som inte använts under budgetåret till nästa budget.

| 9. | Europaparlamentet hoppas att de nya medlemsstaternas deltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken leder till en positiv utveckling av landsbygdsområden som främjar välstånd och livskvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som syftar till att förhindra sociala störningar i form av avfolkning av jordbruksområden och ökad arbetslöshet. Parlamentet betonar vikten av jordbruk med halvt om halvt självhushållskaraktär och understryker att dessa jordbruk behöver stöd. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet hoppas att de nya medlemsstaternas deltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken leder till en positiv utveckling av landsbygdsområden som främjar välstånd och livskvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som syftar till att förhindra sociala störningar i form av avfolkning av jordbruksområden och ökad arbetslöshet. Parlamentet betonar vikten av jordbruk med halvt om halvt självhushållskaraktär och understryker att dessa jordbruk behöver stöd.

| 10. | Europaparlamentet litar på att kommissionen agerar som fördragens väktare för att förmå gamla och nya medlemsstater att anpassa sig till EU:s rättsliga miljö också efter anslutningen. Parlamentet understryker att respekten för friheter och medborgerliga friheter utgör en gemensam angelägenhet i en europeisk union som baserar sig på gemensamma värderingar och rättigheter i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet litar på att kommissionen agerar som fördragens väktare för att förmå gamla och nya medlemsstater att anpassa sig till EU:s rättsliga miljö också efter anslutningen. Parlamentet understryker att respekten för friheter och medborgerliga friheter utgör en gemensam angelägenhet i en europeisk union som baserar sig på gemensamma värderingar och rättigheter i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser skydd av det unika miljöarvet i kandidatländerna, genom fullständigt genomförande av EU:s miljölagstiftning i rätt tid och en integrering av miljön i all europeisk sektorpolitik. Parlamentet upprepar att användningen av EU-medel för utveckling av infrastruktur i kandidatländerna måste ske i överensstämmelse med EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser skydd av det unika miljöarvet i kandidatländerna, genom fullständigt genomförande av EU:s miljölagstiftning i rätt tid och en integrering av miljön i all europeisk sektorpolitik. Parlamentet upprepar att användningen av EU-medel för utveckling av infrastruktur i kandidatländerna måste ske i överensstämmelse med EU:s miljölagstiftning.

| 12. | Europaparlamentet understryker vikten av att befintlig miljölagstiftning efterlevs, i synnerhet utvärderingen av miljökonsekvenserna för de föreslagna transeuropeiska transportnäten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker vikten av att befintlig miljölagstiftning efterlevs, i synnerhet utvärderingen av miljökonsekvenserna för de föreslagna transeuropeiska transportnäten.

| 13. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att genomförandet av gemenskapens regelverk för offentlig upphandling, statligt stöd och miljöskydd är grundläggande förutsättningar för erhållandet av medel ur strukturfonderna. Parlamentet påpekar också att kandidatländerna måste se till att den strategiska miljökonsekvensutvärderingen för planeringsdokumentet utförs och garantera kompatibilitet med Natura 2000. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att genomförandet av gemenskapens regelverk för offentlig upphandling, statligt stöd och miljöskydd är grundläggande förutsättningar för erhållandet av medel ur strukturfonderna. Parlamentet påpekar också att kandidatländerna måste se till att den strategiska miljökonsekvensutvärderingen för planeringsdokumentet utförs och garantera kompatibilitet med Natura 2000.

| 14. | Europaparlamentet noterar att konsumenterna i EU:s nuvarande medlemsstater särskilt oroar sig för säkerheten vad gäller livsmedel från de nya medlemsstater som träder in på den gemensamma marknaden. Parlamentet påpekar att vissa länder uppvisar ihållande bristfälligheter på området för veterinärkontroll och konstaterar att det är kommissionens skyldighet att vidta åtgärder för att stoppa export av livsmedelsprodukter från en viss region eller medlemsstat om livsmedelssäkerheten är i fara. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att konsumenterna i EU:s nuvarande medlemsstater särskilt oroar sig för säkerheten vad gäller livsmedel från de nya medlemsstater som träder in på den gemensamma marknaden. Parlamentet påpekar att vissa länder uppvisar ihållande bristfälligheter på området för veterinärkontroll och konstaterar att det är kommissionens skyldighet att vidta åtgärder för att stoppa export av livsmedelsprodukter från en viss region eller medlemsstat om livsmedelssäkerheten är i fara.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inför övergångsarrangemang för den fria rörligheten att noggrant studera mönstren för den faktiska invandringen efter utvidgningen och avskaffa dessa hinder för den fria rörligheten så snart som möjligt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inför övergångsarrangemang för den fria rörligheten att noggrant studera mönstren för den faktiska invandringen efter utvidgningen och avskaffa dessa hinder för den fria rörligheten så snart som möjligt.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att det är möjligt att tillämpa såväl de befintliga säkerhetsåtgärderna som de nya klausulerna som ingår i anslutningsfördraget, avsedda att garantera den inre marknadens funktion och skydda Europeiska unionens invånare. Parlamentet understryker att ”säkerhetsklausulerna” bör uppfattas som ett instrument för att begränsa eventuell risk för splittring av den inre marknaden men inte skall ses som ett tecken på misstroende gentemot framtida medlemmar. Parlamentet återupprepar sitt krav om att involveras fullt ut i förfarandet för tillämpningen av ”säkerhetsklausulerna” som bör tilllämpas efter att beslut med kvalificerad majoritet fattats i rådet och Europaparlamentet gett sitt samtycke därtill samt uppmanar kommissionen att före de nya medlemsstaternas anslutning den 1 maj 2004 underrätta parlamentet om vilka säkerhetsklausuler kommissionen ämnar föreslå att skall gälla. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar att det är möjligt att tillämpa såväl de befintliga säkerhetsåtgärderna som de nya klausulerna som ingår i anslutningsfördraget, avsedda att garantera den inre marknadens funktion och skydda Europeiska unionens invånare. Parlamentet understryker att ”säkerhetsklausulerna” bör uppfattas som ett instrument för att begränsa eventuell risk för splittring av den inre marknaden men inte skall ses som ett tecken på misstroende gentemot framtida medlemmar. Parlamentet återupprepar sitt krav om att involveras fullt ut i förfarandet för tillämpningen av ”säkerhetsklausulerna” som bör tilllämpas efter att beslut med kvalificerad majoritet fattats i rådet och Europaparlamentet gett sitt samtycke därtill samt uppmanar kommissionen att före de nya medlemsstaternas anslutning den 1 maj 2004 underrätta parlamentet om vilka säkerhetsklausuler kommissionen ämnar föreslå att skall gälla.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att en smidig tillämpning av EU:s regelverk med stöd av en lämplig administrativ förvaltning och ett effektivt och oberoende rättsväsende är ett nödvändigt villkor för att fördelarna med ett EU-medlemskap skall kunna utnyttjas fullt ut, understryker vikten av ett väl fungerande system för att garantera beviljandet av EU-medel och påtalar att vissa länder ännu inte vidtagit alla nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att en smidig tillämpning av EU:s regelverk med stöd av en lämplig administrativ förvaltning och ett effektivt och oberoende rättsväsende är ett nödvändigt villkor för att fördelarna med ett EU-medlemskap skall kunna utnyttjas fullt ut, understryker vikten av ett väl fungerande system för att garantera beviljandet av EU-medel och påtalar att vissa länder ännu inte vidtagit alla nödvändiga åtgärder.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar med beklagan att stora problem återstår att lösa. Parlamentet oroas i detta sammanhang av att den centrala administrationen och andra delar av den offentliga förvaltningen i många av länderna ännu inte är i stånd att säkra att gemenskapslagstiftningen, inbegripet utbetalningen av EU:s jordbruksstöd, genomförs på rätt sätt. Parlamentet anser i detta sammanhang att den utbredda korruptionen i den offentliga sektorn ger anledning till allvarliga bekymmer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar med beklagan att stora problem återstår att lösa. Parlamentet oroas i detta sammanhang av att den centrala administrationen och andra delar av den offentliga förvaltningen i många av länderna ännu inte är i stånd att säkra att gemenskapslagstiftningen, inbegripet utbetalningen av EU:s jordbruksstöd, genomförs på rätt sätt. Parlamentet anser i detta sammanhang att den utbredda korruptionen i den offentliga sektorn ger anledning till allvarliga bekymmer.

| 19. | Europaparlamentet oroar sig för att vissa anslutningsländer tills vidare gjort föga framsteg vad gäller veterinärlagstiftningen, i synnerhet när det gäller förebyggande av BSE-risk och hantering av slaktavfall. Parlamentet insisterar på att snabba framsteg är nödvändiga på området för livsmedelssäkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa samma nivå av flexibilitet i de gamla och de nya medlemsstaterna vad gäller hygienbestämmelser för direkt eller lokal marknadsföring och traditionell livsmedelsbearbetning, att göra skillnad mellan hygieniska krav för bättre folkhälsa och den industriella livsmedelsbearbetningens krav vad gäller infrastruktur, och att beakta lokala och regionala marknader, sysselsättning och livsmedelsprioriteringar bland producenter och konsumenter i respektive regioner. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet oroar sig för att vissa anslutningsländer tills vidare gjort föga framsteg vad gäller veterinärlagstiftningen, i synnerhet när det gäller förebyggande av BSE-risk och hantering av slaktavfall. Parlamentet insisterar på att snabba framsteg är nödvändiga på området för livsmedelssäkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa samma nivå av flexibilitet i de gamla och de nya medlemsstaterna vad gäller hygienbestämmelser för direkt eller lokal marknadsföring och traditionell livsmedelsbearbetning, att göra skillnad mellan hygieniska krav för bättre folkhälsa och den industriella livsmedelsbearbetningens krav vad gäller infrastruktur, och att beakta lokala och regionala marknader, sysselsättning och livsmedelsprioriteringar bland producenter och konsumenter i respektive regioner.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i ännu högre grad integrera det civila samhället med det politiska, sociala och ekonomiska livet, eftersom detta är en avgörande faktor för att uppnå full demokratisk mognad. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i ännu högre grad integrera det civila samhället med det politiska, sociala och ekonomiska livet, eftersom detta är en avgörande faktor för att uppnå full demokratisk mognad.

| 21. | Europaparlamentet noterar att vissa nya medlemsstater parallellt med sina imponerande ekonomiska framsteg också har fått betydligt högre arbetslöshet, ökade orättvisor och social utslagning. Parlamentet insisterar på att de arbetar vidare med dessa problem och att situationen bör förbättras genom fortsatta investeringar i sociala och ekonomiska åtgärder, utbildning och hälsa. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att vissa nya medlemsstater parallellt med sina imponerande ekonomiska framsteg också har fått betydligt högre arbetslöshet, ökade orättvisor och social utslagning. Parlamentet insisterar på att de arbetar vidare med dessa problem och att situationen bör förbättras genom fortsatta investeringar i sociala och ekonomiska åtgärder, utbildning och hälsa.

| 22. | Europaparlamentet understryker vikten av effektiva system för att granska det aktuella genomförandet av nuvarande regelverk, i synnerhet när det gäller arbetsmarknaden och säkerhet i arbetet. Parlamentet önskar i detta sammanhang lyfta fram den roll arbetsmarknadens parter spelar när det gäller ett effektivt genomförande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker vikten av effektiva system för att granska det aktuella genomförandet av nuvarande regelverk, i synnerhet när det gäller arbetsmarknaden och säkerhet i arbetet. Parlamentet önskar i detta sammanhang lyfta fram den roll arbetsmarknadens parter spelar när det gäller ett effektivt genomförande.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att åtgärda den ökande uppdelningen av arbetsmarknaden i dessa länder, som visar sig i form av att kunskaper och färdigheter i avsevärd grad saknas och tillgång och efterfrågan inte motsvarar varandra och genom allt större resultatskillnader på arbetsmarknaden mellan hög- och lågutbildade. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att åtgärda den ökande uppdelningen av arbetsmarknaden i dessa länder, som visar sig i form av att kunskaper och färdigheter i avsevärd grad saknas och tillgång och efterfrågan inte motsvarar varandra och genom allt större resultatskillnader på arbetsmarknaden mellan hög- och lågutbildade.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare investeringar för att förbättra kvaliteten på och förmågan hos system för yrkesutbildning och fortbildning att svara mot företags och enskilda individers behov. Parlamentet efterlyser att möjligheterna till ett livslångt lärande utvidgas för alla, i synnerhet genom att man främjar deltagande i utbildning på arbetsplatsen och genom målinriktade ingripanden i syfte att stärka anställningsbarheten hos sådana sårbara grupper som riskerar att slås ut från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare investeringar för att förbättra kvaliteten på och förmågan hos system för yrkesutbildning och fortbildning att svara mot företags och enskilda individers behov. Parlamentet efterlyser att möjligheterna till ett livslångt lärande utvidgas för alla, i synnerhet genom att man främjar deltagande i utbildning på arbetsplatsen och genom målinriktade ingripanden i syfte att stärka anställningsbarheten hos sådana sårbara grupper som riskerar att slås ut från arbetsmarknaden.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i uppbyggandet av en samlad europeisk infrastruktur (trafik, energi osv) inte bara se ett väsentligt bidrag till den egna utvecklingen, utan också ett väsentligt stöd till den europeiska sammanhållningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i uppbyggandet av en samlad europeisk infrastruktur (trafik, energi osv) inte bara se ett väsentligt bidrag till den egna utvecklingen, utan också ett väsentligt stöd till den europeiska sammanhållningen.

| 26. | Europaparlamentet bekräftar att det krävs ytterligare insatser i både nya och gamla medlemsstater som gör att alla människor kan gagnas av förmånen med EU-medlemskapets olika sidor. Parlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att snarast ta itu med de växande regionala skillnaderna inom deras territorier. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet bekräftar att det krävs ytterligare insatser i både nya och gamla medlemsstater som gör att alla människor kan gagnas av förmånen med EU-medlemskapets olika sidor. Parlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att snarast ta itu med de växande regionala skillnaderna inom deras territorier.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar medborgarna i de nya medlemsstaterna att aktivt delta i de kommande valen till Europaparlamentet, som kommer att vara de första gemensamma valen i den då nyligen utvidgade unionens historia. Parlamentet uppmanar myndigheterna i de nya medlemsstaterna att inrätta en rättslig ram i enlighet med Europeiska unionens regler, som garanterar alla medborgare lika rätt att delta i dessa val. Parlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner och myndigheterna i de nya medlemsstaterna att garantera tillräcklig och relevant information till och kommunikation med medborgarna i syfte att förbättra EU:s demokratiska legitimitet. samt uppmanar myndigheterna i de nya medlemsstaterna att utnyttja detta tillfälle för att återigen få igång den allmänna debatten om det utvidgade EU:s framtida utformning och de nya medlemmarnas roll. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar medborgarna i de nya medlemsstaterna att aktivt delta i de kommande valen till Europaparlamentet, som kommer att vara de första gemensamma valen i den då nyligen utvidgade unionens historia. Parlamentet uppmanar myndigheterna i de nya medlemsstaterna att inrätta en rättslig ram i enlighet med Europeiska unionens regler, som garanterar alla medborgare lika rätt att delta i dessa val. Parlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner och myndigheterna i de nya medlemsstaterna att garantera tillräcklig och relevant information till och kommunikation med medborgarna i syfte att förbättra EU:s demokratiska legitimitet. samt uppmanar myndigheterna i de nya medlemsstaterna att utnyttja detta tillfälle för att återigen få igång den allmänna debatten om det utvidgade EU:s framtida utformning och de nya medlemmarnas roll.

| 28. | Europaparlamentet ger sitt stöd till regeringarna i alla berörda länder för en fortsättning på den långvariga och intensiva politiken för att lösa minoritetsproblemen (särskilt när det gäller romerna), i syfte att integrera dem socialt. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra ökade organisatoriska och ekonomiska ansträngningar för att förstärka ansträngningarna i denna riktning från gamla och nya medlemsstater och göra integration av romerna till ett av de väsentliga målen i den europeiska minoritetspolitiken de närmaste åren. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet ger sitt stöd till regeringarna i alla berörda länder för en fortsättning på den långvariga och intensiva politiken för att lösa minoritetsproblemen (särskilt när det gäller romerna), i syfte att integrera dem socialt. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra ökade organisatoriska och ekonomiska ansträngningar för att förstärka ansträngningarna i denna riktning från gamla och nya medlemsstater och göra integration av romerna till ett av de väsentliga målen i den europeiska minoritetspolitiken de närmaste åren.

| 29. | Europaparlamentet kräver att alla nya medlemsstater ser till att EU:s regelverk mot diskriminering införlivas helt och hållet och att lagar och föreskrifter antas så att detta regelverk kan tillämpas, inbegripet ett fullständigt och korrekt införlivande av bestämmelserna om rimliga anpassningsåtgärder för personer med funktionshinder, i enlighet med direktiv rådets 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (1) och se till att diskriminerande lagstiftning, till exempel gentemot homosexuella, avskaffas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver att alla nya medlemsstater ser till att EU:s regelverk mot diskriminering införlivas helt och hållet och att lagar och föreskrifter antas så att detta regelverk kan tillämpas, inbegripet ett fullständigt och korrekt införlivande av bestämmelserna om rimliga anpassningsåtgärder för personer med funktionshinder, i enlighet med direktiv rådets 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (1) och se till att diskriminerande lagstiftning, till exempel gentemot homosexuella, avskaffas.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar anslutningsländerna, vad gäller social trygghet, att fortsätta sina ansträngningar och bland annat ta hänsyn till atypiska anställda och till olika former av diskriminering av kvinnor och social uteslutning: invandrarkvinnor, kvinnor ur etniska minoriteter, kvinnor från landsbygden eller från avlägsna regioner och familjer med ensamföräldrar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar anslutningsländerna, vad gäller social trygghet, att fortsätta sina ansträngningar och bland annat ta hänsyn till atypiska anställda och till olika former av diskriminering av kvinnor och social uteslutning: invandrarkvinnor, kvinnor ur etniska minoriteter, kvinnor från landsbygden eller från avlägsna regioner och familjer med ensamföräldrar.

| 31. | Europaparlamentet stöder de nya medlemsstaterna i deras kamp mot korruptionen och påminner samtliga om att korruptionen berövar ett samhälle fördelarna med en effektiv fördelning av de offentliga resurserna, som ofta är knappa men alltid begränsade och påverkar förtroendet för den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder de nya medlemsstaterna i deras kamp mot korruptionen och påminner samtliga om att korruptionen berövar ett samhälle fördelarna med en effektiv fördelning av de offentliga resurserna, som ofta är knappa men alltid begränsade och påverkar förtroendet för den offentliga förvaltningen.

| 32. | Europaparlamentet begär att revisionsrätten särskilt uppmärksammar de nya medlemsstaterna inom ramen för sitt arbete med systemen för beräkning, överföring och kontroll av de tre slagen av egna medel i gemenskapens budget. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att revisionsrätten särskilt uppmärksammar de nya medlemsstaterna inom ramen för sitt arbete med systemen för beräkning, överföring och kontroll av de tre slagen av egna medel i gemenskapens budget.

| 33. | Europaparlamentet poängterar vikten av att ytterligare höja säkerheten vid den utvidgade unionens yttre gränser genom att effektivt bekämpa olaglig handel och organiserad brottslighet och bereda sig på att snabbt genomföra Schengennormerna som en förutsättning för fri rörlighet. Samtidigt måste det fästas vederbörligt avseende vid traditionella gränsöverskridande förbindelser av ekonomisk och kulturell natur mellan gränsbefolkningen och garanteras oinskränkt respekt för asylförfarandet enligt Genèvekonventionen och protokollen till den. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet poängterar vikten av att ytterligare höja säkerheten vid den utvidgade unionens yttre gränser genom att effektivt bekämpa olaglig handel och organiserad brottslighet och bereda sig på att snabbt genomföra Schengennormerna som en förutsättning för fri rörlighet. Samtidigt måste det fästas vederbörligt avseende vid traditionella gränsöverskridande förbindelser av ekonomisk och kulturell natur mellan gränsbefolkningen och garanteras oinskränkt respekt för asylförfarandet enligt Genèvekonventionen och protokollen till den.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av EU:s omfattande strategi för det vidare Europa och närliggande områden med inriktning på de länder som kommer att stå utanför den utvidgade unionen, och räknar med att de nya medlemsstaterna aktivt kommer att bidra till att bygga broar och eftersträva ömsesidig förståelse och samarbete. Parlamentet understryker vikten av den nordliga dimensionen i de nordliga regionerna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av EU:s omfattande strategi för det vidare Europa och närliggande områden med inriktning på de länder som kommer att stå utanför den utvidgade unionen, och räknar med att de nya medlemsstaterna aktivt kommer att bidra till att bygga broar och eftersträva ömsesidig förståelse och samarbete. Parlamentet understryker vikten av den nordliga dimensionen i de nordliga regionerna.

| 35. | Europaparlamentet noterar att förbindelserna mellan Lettland, Estland och Ryssland, trots flera positiva förändringar, fortfarande är ansträngda och att gränsfördraget, som är grundläggande för normaliserade förbindelser, fortfarande inte undertecknats på grund av Rysslands nej. Parlamentet tror att Lettland och Estland som nya medlemmar i EU kommer att tillsammans med Ryssland bedriva gränsöverskridande samarbete i en anda av ömsesidig förståelse och goda grannförbindelser i en rad frågor, inklusive direkta kontakter mellan människor. Parlamentet bekräftar att partnerskapet mellan EU och Ryssland och samarbetsavtalet bör gälla utan undantag i alla medlemsstater, inklusive de nya medlemsstater som ansluter sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004, och förväntar sig att tillämpningen av de tekniska omarbetningarna kommer att ske i tid. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att förbindelserna mellan Lettland, Estland och Ryssland, trots flera positiva förändringar, fortfarande är ansträngda och att gränsfördraget, som är grundläggande för normaliserade förbindelser, fortfarande inte undertecknats på grund av Rysslands nej. Parlamentet tror att Lettland och Estland som nya medlemmar i EU kommer att tillsammans med Ryssland bedriva gränsöverskridande samarbete i en anda av ömsesidig förståelse och goda grannförbindelser i en rad frågor, inklusive direkta kontakter mellan människor. Parlamentet bekräftar att partnerskapet mellan EU och Ryssland och samarbetsavtalet bör gälla utan undantag i alla medlemsstater, inklusive de nya medlemsstater som ansluter sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004, och förväntar sig att tillämpningen av de tekniska omarbetningarna kommer att ske i tid.

| 36. | Europaparlamentet erinrar om att partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland (PCA) bör utvidgas till att omfatta de tio nya medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullfölja förhandlingarna med Ryssland med tanke på detta och att regelbundet underrätta Europaparlamentet om allt som händer på området. Parlamentet uttrycker sin oro över olösta gränsproblem mellan vissa kandidatländer och Ryssland till följd av Rysslands vägran att underteckna och ratificera gränsfördragen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet erinrar om att partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland (PCA) bör utvidgas till att omfatta de tio nya medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullfölja förhandlingarna med Ryssland med tanke på detta och att regelbundet underrätta Europaparlamentet om allt som händer på området. Parlamentet uttrycker sin oro över olösta gränsproblem mellan vissa kandidatländer och Ryssland till följd av Rysslands vägran att underteckna och ratificera gränsfördragen.

Tjeckien

| 37. | Europaparlamentet uppskattar Tjeckiens insatser under de senaste åren för att förändra sin politik, sin ekonomi och sitt samhälle, vilka har gjort att landet slutgiltigt uppfyller villkoren för anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppskattar Tjeckiens insatser under de senaste åren för att förändra sin politik, sin ekonomi och sitt samhälle, vilka har gjort att landet slutgiltigt uppfyller villkoren för anslutning till Europeiska unionen.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar Tjeckiens goda samhällsekonomiska framsteg, särskilt tillväxten av den reala BNP:n med 2,0 procent 2002 och 2,1 procent under första halvåret 2003, liksom den lilla minskningen av arbetslösheten från 8,0 procent 2001 till 7,6 procent under första halvåret 2003. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar Tjeckiens goda samhällsekonomiska framsteg, särskilt tillväxten av den reala BNP:n med 2,0 procent 2002 och 2,1 procent under första halvåret 2003, liksom den lilla minskningen av arbetslösheten från 8,0 procent 2001 till 7,6 procent under första halvåret 2003.

| 39. | Europaparlamentet stöder regeringen i dess ansträngningar att förbättra romernas levnadsförhållanden och att på alla områden bekämpa deras sociala utanförskap och diskrimineringen av dem. Parlamentet understryker att dessa ansträngningar måste fortsätta i många år framåt och uppmanar förvaltningen att utnyttja alla de EU-medel som står till buds för att nå detta mål. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet stöder regeringen i dess ansträngningar att förbättra romernas levnadsförhållanden och att på alla områden bekämpa deras sociala utanförskap och diskrimineringen av dem. Parlamentet understryker att dessa ansträngningar måste fortsätta i många år framåt och uppmanar förvaltningen att utnyttja alla de EU-medel som står till buds för att nå detta mål.

| 40. | Europaparlamentet oroar sig över människohandeln, särskilt den påstådda handeln med barn, vid den tjeckisk-tyska gränsen. Parlamentet uppmanar den tjeckiska regeringen att understöda program för särskilt bistånd till offren och inrättandet av inrättningar till skydd för dem samt för utbildning för att inom polis- och gränsbevakningen öka medvetenheten om frågan om människohandel. Parlamentet uppmanar alla berörda länder att stärka sitt gränsöverskridande samarbete på basis av Interreg för att främja gemensamma förebyggande program och vidareutveckla sociala handlingsprogram. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet oroar sig över människohandeln, särskilt den påstådda handeln med barn, vid den tjeckisk-tyska gränsen. Parlamentet uppmanar den tjeckiska regeringen att understöda program för särskilt bistånd till offren och inrättandet av inrättningar till skydd för dem samt för utbildning för att inom polis- och gränsbevakningen öka medvetenheten om frågan om människohandel. Parlamentet uppmanar alla berörda länder att stärka sitt gränsöverskridande samarbete på basis av Interreg för att främja gemensamma förebyggande program och vidareutveckla sociala handlingsprogram.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar det tjeckiska parlamentet att ratificera Romfördraget om Internationella brottmålsdomstolen, eftersom det är ett gemenskapligt kännetecken för EU:s rättskultur. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar det tjeckiska parlamentet att ratificera Romfördraget om Internationella brottmålsdomstolen, eftersom det är ett gemenskapligt kännetecken för EU:s rättskultur.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar att Tjeckien på det stora hela har antagit den lagstiftning som krävs för att landet vid tillträdet skall kunna tillämpa gemenskapens regelverk. Parlamentet uppmanar dock Tjeckien att vidta de nödvändiga anpassningar som återstår på några områden, särskilt när det gäller den fria rörligheten för livsmedel och åtgärder mot penningtvätt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar att Tjeckien på det stora hela har antagit den lagstiftning som krävs för att landet vid tillträdet skall kunna tillämpa gemenskapens regelverk. Parlamentet uppmanar dock Tjeckien att vidta de nödvändiga anpassningar som återstår på några områden, särskilt när det gäller den fria rörligheten för livsmedel och åtgärder mot penningtvätt.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligt Tjeckien att ofördröjligen vidta de nödvändiga åtgärderna för att harmonisera lagarna om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer på hälso- och sjukvårdsområdet och om ekonomistyrningen av medel ur regional- och strukturfonderna. Parlamentet är oroad över att bristen på utbildning särskilt för lokala aktörer i Tjeckiska republiken drabbar projektens kvalitet. Parlamentet hälsar med tillfredsställelse att den ändrade lagen om offentlig upphandling blivit färdig. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligt Tjeckien att ofördröjligen vidta de nödvändiga åtgärderna för att harmonisera lagarna om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer på hälso- och sjukvårdsområdet och om ekonomistyrningen av medel ur regional- och strukturfonderna. Parlamentet är oroad över att bristen på utbildning särskilt för lokala aktörer i Tjeckiska republiken drabbar projektens kvalitet. Parlamentet hälsar med tillfredsställelse att den ändrade lagen om offentlig upphandling blivit färdig.

| 44. | Europaparlamentet är bekymrat över kommissionens omdöme att Tjeckien på jordbruksområdet ännu inte är i stånd att genomföra regelverket för bearbetning av livsmedel och uppmanar Tjeckien att snarast avhjälpa detta förhållande för att inte utsätta de europeiska konsumenterna för fara. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är bekymrat över kommissionens omdöme att Tjeckien på jordbruksområdet ännu inte är i stånd att genomföra regelverket för bearbetning av livsmedel och uppmanar Tjeckien att snarast avhjälpa detta förhållande för att inte utsätta de europeiska konsumenterna för fara.

| 45. | Europaparlamentet upprepar sina krav på att informeras fullt ut av kommissionen om genomförandet av Melköverenskommelsen av den 29 november 2001 om kärnkraftverket Temelin. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet upprepar sina krav på att informeras fullt ut av kommissionen om genomförandet av Melköverenskommelsen av den 29 november 2001 om kärnkraftverket Temelin.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar den tjeckiska regeringen, mot bakgrund av erfarenheterna från översvämningarna sommaren 2002, att tänka om när det gäller dammplanerna vid floden Elbes övre lopp. Parlamentet stöder kommissionens krav på att det här projektet bör underställas en miljökonsekvensanalys och att andra tänkbara alternativ bör utredas. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar den tjeckiska regeringen, mot bakgrund av erfarenheterna från översvämningarna sommaren 2002, att tänka om när det gäller dammplanerna vid floden Elbes övre lopp. Parlamentet stöder kommissionens krav på att det här projektet bör underställas en miljökonsekvensanalys och att andra tänkbara alternativ bör utredas.

Estland

| 47. | Europaparlamentet framhåller de estniska myndigheternas beslutsamhet och kontinuitet i förberedelserna inför anslutningen under hela övergångsperioden, som nu närmar sig sitt slut. Målet har varit att Estland skall kunna bli medlem av EU den 1 maj 2004. Parlamentet stöder rekommendationerna i kommissionens övervakningsrapport när det gäller behovet av att snarast komma till rätta med kvardröjande brister, särskilt på områdena ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, arbetslagstiftning samt lika behandling av kvinnor och män. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet framhåller de estniska myndigheternas beslutsamhet och kontinuitet i förberedelserna inför anslutningen under hela övergångsperioden, som nu närmar sig sitt slut. Målet har varit att Estland skall kunna bli medlem av EU den 1 maj 2004. Parlamentet stöder rekommendationerna i kommissionens övervakningsrapport när det gäller behovet av att snarast komma till rätta med kvardröjande brister, särskilt på områdena ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, arbetslagstiftning samt lika behandling av kvinnor och män.

| 48. | Europaparlamentet gratulerar Estland till ett bra resultat i folkomröstningen om EU-medlemskap den 14 september 2003, som visade på ett starkt stöd från allmänheten trots utbredd oro för medlemskapets eventuella nackdelar. Parlamentet anser att detta stöd för den EU-vänliga politiken är mycket viktigt för det fortsatta arbetet med att uppnå en levnadsstandard som motsvarar de nuvarande medlemsstaternas och att låta alla samhällssektorer gynnas av den ekonomiska utvecklingens fördelar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet gratulerar Estland till ett bra resultat i folkomröstningen om EU-medlemskap den 14 september 2003, som visade på ett starkt stöd från allmänheten trots utbredd oro för medlemskapets eventuella nackdelar. Parlamentet anser att detta stöd för den EU-vänliga politiken är mycket viktigt för det fortsatta arbetet med att uppnå en levnadsstandard som motsvarar de nuvarande medlemsstaternas och att låta alla samhällssektorer gynnas av den ekonomiska utvecklingens fördelar.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar de estniska myndigheterna att snarast införliva EU:s lagstiftning för lika behandling av kvinnor och män och se till att den tillämpas effektivt, så att denna viktiga fråga kan åtgärdas. Parlamentet påminner om att jämställdhet bör betraktas som en demokratisk princip i det politiska, medborgerliga och ekonomiska livet på lokal, regional och nationell nivå och som en del av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, som skall följas av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar de estniska myndigheterna att snarast införliva EU:s lagstiftning för lika behandling av kvinnor och män och se till att den tillämpas effektivt, så att denna viktiga fråga kan åtgärdas. Parlamentet påminner om att jämställdhet bör betraktas som en demokratisk princip i det politiska, medborgerliga och ekonomiska livet på lokal, regional och nationell nivå och som en del av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, som skall följas av samtliga medlemsstater.

| 50. | Europaparlamentet gratulerar Estland till mycket goda ekonomiska resultat, som utmärks av stadig hög tillväxt (6 procent för BNP under 2002) i kombination med goda prognoser på medellång sikt liksom betydande utländska direktinvesteringar och förhållandevis låg inflationstakt. Parlamentet anser att det nuvarande budgetunderskottet ger anledning till oro, men är förvissat om att de estniska myndigheterna kommer att tackla problemet med hjälp av lämpliga åtgärder, till exempel en stramare skattepolitik. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet gratulerar Estland till mycket goda ekonomiska resultat, som utmärks av stadig hög tillväxt (6 procent för BNP under 2002) i kombination med goda prognoser på medellång sikt liksom betydande utländska direktinvesteringar och förhållandevis låg inflationstakt. Parlamentet anser att det nuvarande budgetunderskottet ger anledning till oro, men är förvissat om att de estniska myndigheterna kommer att tackla problemet med hjälp av lämpliga åtgärder, till exempel en stramare skattepolitik.

| 51. | Europaparlamentet stöder viktiga transeuropeiska infrastrukturprojekt som Rail Baltica, vilket skulle kunna få viktiga effekter för Estlands fortsatta modernisering och underlätta landets integration med den inre marknaden. Parlamentet noterar att kommissionen är beredd att ge finansiellt och tekniskt stöd för att hjälpa Estland att genomföra detta projekt, så snart de nödvändiga villkoren är uppfyllda. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet stöder viktiga transeuropeiska infrastrukturprojekt som Rail Baltica, vilket skulle kunna få viktiga effekter för Estlands fortsatta modernisering och underlätta landets integration med den inre marknaden. Parlamentet noterar att kommissionen är beredd att ge finansiellt och tekniskt stöd för att hjälpa Estland att genomföra detta projekt, så snart de nödvändiga villkoren är uppfyllda.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen vidtagit parallellt med anslutningsprocessen och inom ramen för Europaavtalet, i syfte att avreglera handeln på viktiga områden som jordbruks-och fiskeprodukter samt förädlade jordbruksprodukter och därmed underlätta Estlands integration med den inre marknaden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen vidtagit parallellt med anslutningsprocessen och inom ramen för Europaavtalet, i syfte att avreglera handeln på viktiga områden som jordbruks-och fiskeprodukter samt förädlade jordbruksprodukter och därmed underlätta Estlands integration med den inre marknaden.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar de estniska myndigheterna att förbättra den politiska ramen för regional utveckling och att underbygga denna politik med effektiva instrument på regional nivå, i syfte att minska befintliga regionala skillnader (till exempel Ida Viru-regionen). Parlamentet anser att det krävs framsteg på detta område om den sociala och ekonomiska sammanhållningen skall kunna bevaras och hållbar utveckling främjas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar de estniska myndigheterna att förbättra den politiska ramen för regional utveckling och att underbygga denna politik med effektiva instrument på regional nivå, i syfte att minska befintliga regionala skillnader (till exempel Ida Viru-regionen). Parlamentet anser att det krävs framsteg på detta område om den sociala och ekonomiska sammanhållningen skall kunna bevaras och hållbar utveckling främjas.

| 54. | Europaparlamentet noterar att regeringens program för minoriteters integrering i det estniska samhället ger positiva resultat. Parlamentet konstaterar dock att antalet statslösa personer (ca 165 000 enligt den estniska nationella myndigheten för medborgarskap och invandring) fortfarande kräver ytterligare insatser och uppmuntran från de estniska myndigheterna, liksom ökat intresse och motivation från de statslösa personernas sida. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet noterar att regeringens program för minoriteters integrering i det estniska samhället ger positiva resultat. Parlamentet konstaterar dock att antalet statslösa personer (ca 165 000 enligt den estniska nationella myndigheten för medborgarskap och invandring) fortfarande kräver ytterligare insatser och uppmuntran från de estniska myndigheterna, liksom ökat intresse och motivation från de statslösa personernas sida.

| 55. | Europaparlamentet noterar, när det gäller energisektorn, att försörjningen för beredskapslager av olja tycks ha garanterats i enlighet med regelverket. Parlamentet betonar de insatser som gjorts genom omstruktureringen av oljeskiffersektorn, men konstaterar också allmänt, när det gäller energimarknadens konkurrenskraft, att Estland måste göra mer för att se till att el- och gassektorn avregleras senast i slutet av 2008, för att genomföra bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den intre marknaden för el (2) om öppnande av marknaden i enlighet med övergångsordningen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet noterar, när det gäller energisektorn, att försörjningen för beredskapslager av olja tycks ha garanterats i enlighet med regelverket. Parlamentet betonar de insatser som gjorts genom omstruktureringen av oljeskiffersektorn, men konstaterar också allmänt, när det gäller energimarknadens konkurrenskraft, att Estland måste göra mer för att se till att el- och gassektorn avregleras senast i slutet av 2008, för att genomföra bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den intre marknaden för el (2) om öppnande av marknaden i enlighet med övergångsordningen.

| 56. | Europaparlamentet förväntar sig att Estland kommer att spela en viktig roll genom att stödja EU:s politik inom ramen för ett utvidgat europeiskt gransskap, och därmed låta EU gagnas av Estlands förståelse för och erfarenheter av förbindelserna med Ryssland, Ukraina, Moldavien och Vitryssland. För den politiska stabiliteten i regionen anser parlamentet att det är mycket viktigt att undvika ny splittring i Europa efter utvidgningen och att stärka det regionala samarbetet i en anda präglad av partnerskap. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet förväntar sig att Estland kommer att spela en viktig roll genom att stödja EU:s politik inom ramen för ett utvidgat europeiskt gransskap, och därmed låta EU gagnas av Estlands förståelse för och erfarenheter av förbindelserna med Ryssland, Ukraina, Moldavien och Vitryssland. För den politiska stabiliteten i regionen anser parlamentet att det är mycket viktigt att undvika ny splittring i Europa efter utvidgningen och att stärka det regionala samarbetet i en anda präglad av partnerskap.

Cypern

| 57. | Europaparlamentet framhåller att det är hela Cypern som enligt det anslutningsfördrag som undertecknades i Aten den 16 april 2003 blir medlem i unionen den 1 maj 2004 men att gemenskapens regelverk inte kommer att tillämpas på öns norra del så länge man inte funnit någon politisk lösning. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller att det är hela Cypern som enligt det anslutningsfördrag som undertecknades i Aten den 16 april 2003 blir medlem i unionen den 1 maj 2004 men att gemenskapens regelverk inte kommer att tillämpas på öns norra del så länge man inte funnit någon politisk lösning.

| 58. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att målet för Europeiska unionen är att säkerställa en anslutning för ön i sin helhet och noterar med tillfredsställelse att förhandlingarna återupptagits den 10 februari 2004 i New York under överinseende av FN:s generalsekreterare och att den sistnämnde för de bägge parterna fastställt en strikt tidsplan för att en slutgiltig lösning skall kunna uppnås före den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att målet för Europeiska unionen är att säkerställa en anslutning för ön i sin helhet och noterar med tillfredsställelse att förhandlingarna återupptagits den 10 februari 2004 i New York under överinseende av FN:s generalsekreterare och att den sistnämnde för de bägge parterna fastställt en strikt tidsplan för att en slutgiltig lösning skall kunna uppnås före den 1 maj 2004.

| 59. | Europaparlamentet erinrar om att FN:s säkerhetsråd i juli 2003 utpekade den turkcypriotiska ledaren Denktash som ansvarig för misslyckandet i de förhandlingar som fördes under FN. Vissa turkiska kretsar intog samma kompromisslösa hållning som Denktash medan andra förklarade sig vilja godkänna ”Annan-planen” som förhandlingsunderlag. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet erinrar om att FN:s säkerhetsråd i juli 2003 utpekade den turkcypriotiska ledaren Denktash som ansvarig för misslyckandet i de förhandlingar som fördes under FN. Vissa turkiska kretsar intog samma kompromisslösa hållning som Denktash medan andra förklarade sig vilja godkänna ”Annan-planen” som förhandlingsunderlag.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar grekcyprioterna, som inom kort inträder i EU, att visa god vilja (i enlighet med kravet från Balladurinitiativet, som också gäller den cypriotiska regeringen) och den turkcypriotiska ledaren att utan förbehåll förhandla på den grundval som det överenskommits om och som utgörs av den plan som FN:s generalsekreterare Annan lagt fram för att nå en slutlig lösning på den turkcypriotiska frågan innan landet ansluter sig till Europeiska unionen. Planen går ut på att man skall bilda en federal stat, i enlighet med resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, som skall bestå av två konstituerande delar och vara en juridisk person utåt. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar grekcyprioterna, som inom kort inträder i EU, att visa god vilja (i enlighet med kravet från Balladurinitiativet, som också gäller den cypriotiska regeringen) och den turkcypriotiska ledaren att utan förbehåll förhandla på den grundval som det överenskommits om och som utgörs av den plan som FN:s generalsekreterare Annan lagt fram för att nå en slutlig lösning på den turkcypriotiska frågan innan landet ansluter sig till Europeiska unionen. Planen går ut på att man skall bilda en federal stat, i enlighet med resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, som skall bestå av två konstituerande delar och vara en juridisk person utåt.

| 61. | Europaparlamentet framhåller att en stor del av den ursprungliga turkcypriotiska allmänheten inte har samma uppfattning som Denktash utan säger sig vara för en anslutning till EU med en återförenad ö. Parlamentet menar att majoriteten av väljarna vid folkomröstningen den 14 december 2003 slöt sig till oppositionspartierna, även om en seger för dessa p.g.a. valsystemet och ett snabbt utdelande av medborgarskap till invandrare från Turkiet inte innebär en majoritet av platserna. Parlamentet uppmanar Turkiet att ta tillfället i akt och satsa helhjärtat på ett avtal före anslutningen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet framhåller att en stor del av den ursprungliga turkcypriotiska allmänheten inte har samma uppfattning som Denktash utan säger sig vara för en anslutning till EU med en återförenad ö. Parlamentet menar att majoriteten av väljarna vid folkomröstningen den 14 december 2003 slöt sig till oppositionspartierna, även om en seger för dessa p.g.a. valsystemet och ett snabbt utdelande av medborgarskap till invandrare från Turkiet inte innebär en majoritet av platserna. Parlamentet uppmanar Turkiet att ta tillfället i akt och satsa helhjärtat på ett avtal före anslutningen.

| 62. | Europaparlamentet oroas över rapporterna om att pressen utsätts för hot på öns norra del och uppmanar de berörda myndigheterna att garantera journalisterna fysisk säkerhet och upprätthålla yttrandefriheten och lag och ordning, särskilt under valperioden. Parlamentet utfäster sig att fördjupa sina egna kontakter med turkcypriotiska politiska partier, civilsamhället och media. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet oroas över rapporterna om att pressen utsätts för hot på öns norra del och uppmanar de berörda myndigheterna att garantera journalisterna fysisk säkerhet och upprätthålla yttrandefriheten och lag och ordning, särskilt under valperioden. Parlamentet utfäster sig att fördjupa sina egna kontakter med turkcypriotiska politiska partier, civilsamhället och media.

| 63. | Europaparlamentet delar helt kommissionens uppfattning att ett uteblivet avtal om Cypern skulle kunna utgöra ett allvarligt hinder för Turkiets strävan efter medlemskap. Parlamentet menar att Cypernfrågan således, utan att utgöra ett anslutningsvillkor, framstår som ett allvarligt hinder på Turkiets väg mot anslutning och blir ett politiskt prov på Turkiets vilja till medlemskap. Parlamentet hoppas att de politiska makthavarna i Turkiet förstår hela innebörden av detta. Det är faktiskt svårt att begripa att Turkiet skulle kunna ansluta sig till en union i vilken det ingår en medlemsstat som landet inte erkänner, vars territorium det delvis ockuperar militärt, vars fartyg det bojkottar och som inte har tillträde till deras luftrum. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet delar helt kommissionens uppfattning att ett uteblivet avtal om Cypern skulle kunna utgöra ett allvarligt hinder för Turkiets strävan efter medlemskap. Parlamentet menar att Cypernfrågan således, utan att utgöra ett anslutningsvillkor, framstår som ett allvarligt hinder på Turkiets väg mot anslutning och blir ett politiskt prov på Turkiets vilja till medlemskap. Parlamentet hoppas att de politiska makthavarna i Turkiet förstår hela innebörden av detta. Det är faktiskt svårt att begripa att Turkiet skulle kunna ansluta sig till en union i vilken det ingår en medlemsstat som landet inte erkänner, vars territorium det delvis ockuperar militärt, vars fartyg det bojkottar och som inte har tillträde till deras luftrum.

| 64. | Europaparlamentet noterar att EU är berett, efter en lösning av öns delning, att stödja en internationell givarkonferens, att själv ge ytterligare stöd på över 300 miljoner euro, och att acceptera turkiska som ett officiellt språk. Parlamentet hoppas att en överenskommelse nås i tid för att valen till Europaparlamentet skall kunna äga rum i norra Cypern 10-13 juni 2004. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet noterar att EU är berett, efter en lösning av öns delning, att stödja en internationell givarkonferens, att själv ge ytterligare stöd på över 300 miljoner euro, och att acceptera turkiska som ett officiellt språk. Parlamentet hoppas att en överenskommelse nås i tid för att valen till Europaparlamentet skall kunna äga rum i norra Cypern 10-13 juni 2004.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamt följa förhandlingsprocessen och aktivt stöda de intensiva ansträngningar som nu görs av FN:s generalsekreterare Kofi Annan för att finna en livsduglig och välfungerande lösning. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamt följa förhandlingsprocessen och aktivt stöda de intensiva ansträngningar som nu görs av FN:s generalsekreterare Kofi Annan för att finna en livsduglig och välfungerande lösning.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar Republiken Cyperns regering och representanthus att rikta sin omedelbara uppmärksamhet på två problem inom jordbruksområdet, nämligen inrättandet av ett utbetalningsorgan samt externa handelsmekanismer. När det gäller utbetalningsorganet betonar parlamentet att det ligger i Cyperns intresse att ha inrättat ett system för att kunna betala jordbrukarna så snart landet anslutits. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar Republiken Cyperns regering och representanthus att rikta sin omedelbara uppmärksamhet på två problem inom jordbruksområdet, nämligen inrättandet av ett utbetalningsorgan samt externa handelsmekanismer. När det gäller utbetalningsorganet betonar parlamentet att det ligger i Cyperns intresse att ha inrättat ett system för att kunna betala jordbrukarna så snart landet anslutits.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar Cypern att fortsätta sina ansträngningar inom transportområdet när det gäller övervakningen av sjösäkerheten. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar Cypern att fortsätta sina ansträngningar inom transportområdet när det gäller övervakningen av sjösäkerheten.

| 68. | Europaparlamentet noterar slutligen med tillfredsställelse att kommissionen anser att Cypern har gått långt i anpassningen av regelverket inom de flesta områden och uppmanar berörda myndigheter att inte släppa efter på ansträngningarna i anslutningsförberedelserna. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet noterar slutligen med tillfredsställelse att kommissionen anser att Cypern har gått långt i anpassningen av regelverket inom de flesta områden och uppmanar berörda myndigheter att inte släppa efter på ansträngningarna i anslutningsförberedelserna.

Lettland

| 69. | Europaparlamentet välkomnar de reformer som de lettiska myndigheterna just nu genomdriver för att omstrukturera och stärka den administrativa kapaciteten, vilket bör förbättra samordningen, öppenheten och ansvaret för administrativa åtgärder. Parlamentet anser dock att det är av största betydelse att ytterligare stärka den offentliga förvaltningen, framför allt genom att införa ett nytt lönesystem för konkurrenskraftiga löner i den offentliga sektorn. Parlamentet vill också uppmärksamma kravet på att påskynda genomförandet av den reform av landets indelning i förvaltningsområden, vilken inleddes 1998. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar de reformer som de lettiska myndigheterna just nu genomdriver för att omstrukturera och stärka den administrativa kapaciteten, vilket bör förbättra samordningen, öppenheten och ansvaret för administrativa åtgärder. Parlamentet anser dock att det är av största betydelse att ytterligare stärka den offentliga förvaltningen, framför allt genom att införa ett nytt lönesystem för konkurrenskraftiga löner i den offentliga sektorn. Parlamentet vill också uppmärksamma kravet på att påskynda genomförandet av den reform av landets indelning i förvaltningsområden, vilken inleddes 1998.

| 70. | Europaparlamentet är bekymrat över att korruptionen fortfarande är omfattande, vilket gör att landets internationella anseende och förtroendet på hemmaplan fortsätter att fläckas ned. Parlamentet stöder därför till fullo den nuvarande regeringens kraftfulla åtaganden om att effektivisera korruptionsbekämpningen, bland annat på området offentlig upphandling, genom en ny strategi som utarbetats av det nyetablerade kontoret för förebyggande och bekämpning av korruption (CPCB) i samarbete med offentliga institutioner och frivilligorganisationer. Parlamentet anser att CPCB:s arbete är ett positivt steg framåt, särskilt de inledande utredningarna av korruptionsfall på hög nivå, som innefattar brott mot lagen om finansiering av politiska partier. Parlamentet är dock oroat över bristen på demokratisk kontroll av detta kontor, som står under premiärministerns kontroll. Parlamentet anser att en effektiv korruptionsbekämpning måste kombineras med insatser för att bygga upp en god tjänstemannakultur, så att respekten för lagar och förordningar stöds av de personer som dagligen tillämpar etiska uppföranderegler. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet är bekymrat över att korruptionen fortfarande är omfattande, vilket gör att landets internationella anseende och förtroendet på hemmaplan fortsätter att fläckas ned. Parlamentet stöder därför till fullo den nuvarande regeringens kraftfulla åtaganden om att effektivisera korruptionsbekämpningen, bland annat på området offentlig upphandling, genom en ny strategi som utarbetats av det nyetablerade kontoret för förebyggande och bekämpning av korruption (CPCB) i samarbete med offentliga institutioner och frivilligorganisationer. Parlamentet anser att CPCB:s arbete är ett positivt steg framåt, särskilt de inledande utredningarna av korruptionsfall på hög nivå, som innefattar brott mot lagen om finansiering av politiska partier. Parlamentet är dock oroat över bristen på demokratisk kontroll av detta kontor, som står under premiärministerns kontroll. Parlamentet anser att en effektiv korruptionsbekämpning måste kombineras med insatser för att bygga upp en god tjänstemannakultur, så att respekten för lagar och förordningar stöds av de personer som dagligen tillämpar etiska uppföranderegler.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar reformen av rättsförvaltningen som syftar till att tydliggöra juridiska behörighetsområden och förenkla rättsliga förfaranden. Parlamentet betonar särskilt de avsevärda förbättringarna av förhållandena för underåriga i fängelse. Parlamentet vill också framhålla kvalifikationskraven, lönesystemet och den sociala tryggheten för domare — de utgör ett positivt steg i rätt riktning. Enligt parlamentet är det av största betydelse att förbättra och främja medborgarnas tillgång till rättshjälp. Parlamentet oroar sig för att utredningarna inför en rättegång drar ut på tiden, att fängelserna är överbefolkade och att utredningen av människohandeln har låg prioritering. Parlamentet välkomnar därför den nationella strategin för bekämpning av människohandel, som slutfördes den 1 november 2003, och uppmanar regeringen att anta strategin utan dröjsmål. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet välkomnar reformen av rättsförvaltningen som syftar till att tydliggöra juridiska behörighetsområden och förenkla rättsliga förfaranden. Parlamentet betonar särskilt de avsevärda förbättringarna av förhållandena för underåriga i fängelse. Parlamentet vill också framhålla kvalifikationskraven, lönesystemet och den sociala tryggheten för domare — de utgör ett positivt steg i rätt riktning. Enligt parlamentet är det av största betydelse att förbättra och främja medborgarnas tillgång till rättshjälp. Parlamentet oroar sig för att utredningarna inför en rättegång drar ut på tiden, att fängelserna är överbefolkade och att utredningen av människohandeln har låg prioritering. Parlamentet välkomnar därför den nationella strategin för bekämpning av människohandel, som slutfördes den 1 november 2003, och uppmanar regeringen att anta strategin utan dröjsmål.

| 72. | Europaparlamentet oroar sig över situationen för de människor i Lettland som lider av fattigdom och social utslagning, som trots att de bott länge i landet inte har någon självklar status på grund av förändringar i medborgarlagen och som hålls kvar på den fängelseliknande interneringsanstalten Olaine utan tillgång till gratis rättshjälp. Parlamentet kräver därför att de lettiska myndigheterna omedelbart ger dessa människor status som invånare och försöker integrera dem i det lettiska samhället. Parlamentet uppmanar de lettiska myndigheterna att fatta humanitära beslut på området asyl- och invandringspolitik med stöd av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet oroar sig över situationen för de människor i Lettland som lider av fattigdom och social utslagning, som trots att de bott länge i landet inte har någon självklar status på grund av förändringar i medborgarlagen och som hålls kvar på den fängelseliknande interneringsanstalten Olaine utan tillgång till gratis rättshjälp. Parlamentet kräver därför att de lettiska myndigheterna omedelbart ger dessa människor status som invånare och försöker integrera dem i det lettiska samhället. Parlamentet uppmanar de lettiska myndigheterna att fatta humanitära beslut på området asyl- och invandringspolitik med stöd av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 73. | Europaparlamentet medger att politiken för medborgarskap, språk och utbildning nu följer internationella rättsnormer. Parlamentet uppmanar dock de lettiska myndigheterna att garantera tvåspråkig utbildning under hela skoltiden, inklusive slutexamina, enligt de nuvarande reglerna om 60 procent av undervisningen på det officiella språket och 40 procent på minoritetsspråk. Parlamentet betonar vidare kravet på att fortsätta ge lämpligt utrymme för undervisning på minoritetsspråk. Parlamentet anser att en flexibel tillämpning av utbildningslagen skulle kunna bidra till att den rysktalande minoriteten integreras socialt och ekonomiskt i det lettiska samhället liksom främja en dialog för ett mindre spänt förhållande med denna minoritet, som utgör en betydande del av befolkningen. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet medger att politiken för medborgarskap, språk och utbildning nu följer internationella rättsnormer. Parlamentet uppmanar dock de lettiska myndigheterna att garantera tvåspråkig utbildning under hela skoltiden, inklusive slutexamina, enligt de nuvarande reglerna om 60 procent av undervisningen på det officiella språket och 40 procent på minoritetsspråk. Parlamentet betonar vidare kravet på att fortsätta ge lämpligt utrymme för undervisning på minoritetsspråk. Parlamentet anser att en flexibel tillämpning av utbildningslagen skulle kunna bidra till att den rysktalande minoriteten integreras socialt och ekonomiskt i det lettiska samhället liksom främja en dialog för ett mindre spänt förhållande med denna minoritet, som utgör en betydande del av befolkningen.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar ökningen av naturaliseringen 2003 som framför allt beror på folkomröstningskampanjen för medlemskap i EU, även om naturaliseringen av icke-medborgarna i samhället fortskrider för långsamt. Parlamentet uppmanar därför de lettiska myndigheterna att främja naturaliseringsprocessen och anser att minimala språkkrav på äldre personer kan bidra härtill. Parlamentet uppmuntrar de lettiska myndigheterna att minska den nuvarande klyftan i samhället och främja en genuin integrering av ”icke-medborgarna”, genom att se till att alla får lika förutsättningar att konkurrera inom utbildningen och på arbetsmarknaden. Parlamentet föreslår de lettiska myndigheterna att överväga möjligheten att erbjuda långvarigt bosatta personer utan medborgarskap att delta i lokala val om självstyre. Parlamentet välkomnar den pågående dialogen mellan företrädare för regeringen och det civila samhället om att ratificera Europarådets ramkonvention för skydd av nationella minoriteter samt inrättandet av ett särskilt underutskott om samhällsintegration i utskottet för mänskliga rättigheter i det lettiska parlamentet (saeima). Parlamentet rekommenderar de lettiska myndigheterna att snarast underteckna denna ramkonvention. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar ökningen av naturaliseringen 2003 som framför allt beror på folkomröstningskampanjen för medlemskap i EU, även om naturaliseringen av icke-medborgarna i samhället fortskrider för långsamt. Parlamentet uppmanar därför de lettiska myndigheterna att främja naturaliseringsprocessen och anser att minimala språkkrav på äldre personer kan bidra härtill. Parlamentet uppmuntrar de lettiska myndigheterna att minska den nuvarande klyftan i samhället och främja en genuin integrering av ”icke-medborgarna”, genom att se till att alla får lika förutsättningar att konkurrera inom utbildningen och på arbetsmarknaden. Parlamentet föreslår de lettiska myndigheterna att överväga möjligheten att erbjuda långvarigt bosatta personer utan medborgarskap att delta i lokala val om självstyre. Parlamentet välkomnar den pågående dialogen mellan företrädare för regeringen och det civila samhället om att ratificera Europarådets ramkonvention för skydd av nationella minoriteter samt inrättandet av ett särskilt underutskott om samhällsintegration i utskottet för mänskliga rättigheter i det lettiska parlamentet (saeima). Parlamentet rekommenderar de lettiska myndigheterna att snarast underteckna denna ramkonvention.

| 75. | Europaparlamentet erkänner jordbruksministeriets stora insatser för att åtgärda de kvarvarande bristerna i god tid före anslutningen. Parlamentet uppmanar dock de lettiska myndigheterna att se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att slutföra det nationella arbetet med att få till stånd ett fungerande utbetalningsorgan som skall genomföra EU-finansierade projekt för landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet erkänner jordbruksministeriets stora insatser för att åtgärda de kvarvarande bristerna i god tid före anslutningen. Parlamentet uppmanar dock de lettiska myndigheterna att se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att slutföra det nationella arbetet med att få till stånd ett fungerande utbetalningsorgan som skall genomföra EU-finansierade projekt för landsbygdens utveckling.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar de lettiska myndigheterna att ytterligare förbättra de politiska ramarna för regional utveckling och underbygga dessa ramar med effektiva instrument på central och regional nivå, med vetskap om att framgång på detta område är avgörande för den sociala och ekonomiska sammanhållningen och hållbar utveckling. Enligt parlamentet är det viktigt att ta allvarligt på förberedelserna inför förvaltningen av medel ur Europeiska socialfonden och samtliga strukturfonder. Innan dessa medel kanaliseras och denna politik ger resultat vore det enligt parlamentet lämpligt att skapa alternativa sysselsättningsmöjligheter i mindre utvecklade jordbruksområden och tidigare industriregioner, och att använda omfördelningsmekanismer för att undvika växande inkomstskillnader. Parlamentet understryker behovet av att fortsätta att anordna utbildning för lokala och regionala partner på det sociala området och miljöområdet, så att de får ökad förmåga att delta i övervakningskommittén för att genomföra projekt med stöd av strukturfonderna. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar de lettiska myndigheterna att ytterligare förbättra de politiska ramarna för regional utveckling och underbygga dessa ramar med effektiva instrument på central och regional nivå, med vetskap om att framgång på detta område är avgörande för den sociala och ekonomiska sammanhållningen och hållbar utveckling. Enligt parlamentet är det viktigt att ta allvarligt på förberedelserna inför förvaltningen av medel ur Europeiska socialfonden och samtliga strukturfonder. Innan dessa medel kanaliseras och denna politik ger resultat vore det enligt parlamentet lämpligt att skapa alternativa sysselsättningsmöjligheter i mindre utvecklade jordbruksområden och tidigare industriregioner, och att använda omfördelningsmekanismer för att undvika växande inkomstskillnader. Parlamentet understryker behovet av att fortsätta att anordna utbildning för lokala och regionala partner på det sociala området och miljöområdet, så att de får ökad förmåga att delta i övervakningskommittén för att genomföra projekt med stöd av strukturfonderna.

| 77. | Europaparlamentet noterar att arbetslösheten fortfarande är mycket hög, framför allt på landsbygden, och beklagar att Lettland räknas som helhet i den statistik från Europeiska kommissionen som Lettland hade sänt in för mål 1, vilket gör att de allvarliga regionala skillnaderna i arbetslöshet inte kommer fram. Parlamentet är medvetet om att regionernas viktigaste problem är bristen på arbetstillfällen, och uppmanar därför kommissionen att särskilt uppmärksamma de mest missgynnade regionerna, såsom Latgallen, och uppmuntra den lettiska regeringen att koncentrera sig på åtgärder för att motarbeta arbetslösheten, social utslagning, fattigdom och ojämlikhet i det samlade programdokumentet inom ramen för strukturfonderna. Parlamentet anser att det är nödvändigt att investera i välfärdsprojekt för att bevara den sociala och ekonomiska sammanhållningen och få det lettiska samhällets fattigaste grupper att gynnas av den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet noterar att arbetslösheten fortfarande är mycket hög, framför allt på landsbygden, och beklagar att Lettland räknas som helhet i den statistik från Europeiska kommissionen som Lettland hade sänt in för mål 1, vilket gör att de allvarliga regionala skillnaderna i arbetslöshet inte kommer fram. Parlamentet är medvetet om att regionernas viktigaste problem är bristen på arbetstillfällen, och uppmanar därför kommissionen att särskilt uppmärksamma de mest missgynnade regionerna, såsom Latgallen, och uppmuntra den lettiska regeringen att koncentrera sig på åtgärder för att motarbeta arbetslösheten, social utslagning, fattigdom och ojämlikhet i det samlade programdokumentet inom ramen för strukturfonderna. Parlamentet anser att det är nödvändigt att investera i välfärdsprojekt för att bevara den sociala och ekonomiska sammanhållningen och få det lettiska samhällets fattigaste grupper att gynnas av den ekonomiska utvecklingen.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar Lettland att göra mer för att integrera etniska minoriteter. Parlamentet beklagar bristerna i den självständiga bilaterala sociala dialogen mellan arbetsgivarnas och arbetstagarnas representanter och bristen på kollektivavtal. Lettland uppmanas med kraft att införliva arbetstidsbestämmelserna inom vissa sektorer. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar Lettland att göra mer för att integrera etniska minoriteter. Parlamentet beklagar bristerna i den självständiga bilaterala sociala dialogen mellan arbetsgivarnas och arbetstagarnas representanter och bristen på kollektivavtal. Lettland uppmanas med kraft att införliva arbetstidsbestämmelserna inom vissa sektorer.

| 79. | Europaparlamentet insisterar på att gemenskapslagstiftningen om livsmedelshygienstandard enbart syftar till att skydda konsumenterna och tillse att livsmedel är av god kvalitet, den skall inte skapa en sådan avsiktlig koncentration av livsmedelsindustri som nu orsakar ytterligare arbetslöshet på landsbygden. Parlamentet uppmuntrar den lettiska regeringen att utnyttja utvecklingsprogrammen för landsbygden för att diversifiera produktionen och stödja decentraliserad livsmedelsproduktion av hög kvalitet. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet insisterar på att gemenskapslagstiftningen om livsmedelshygienstandard enbart syftar till att skydda konsumenterna och tillse att livsmedel är av god kvalitet, den skall inte skapa en sådan avsiktlig koncentration av livsmedelsindustri som nu orsakar ytterligare arbetslöshet på landsbygden. Parlamentet uppmuntrar den lettiska regeringen att utnyttja utvecklingsprogrammen för landsbygden för att diversifiera produktionen och stödja decentraliserad livsmedelsproduktion av hög kvalitet.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att inkludera infrastrukturprojekt som Rail Baltica i ”prioritetslistan”, något som skulle hjälpa Lettlands fortsatta modernisering. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att inkludera infrastrukturprojekt som Rail Baltica i ”prioritetslistan”, något som skulle hjälpa Lettlands fortsatta modernisering.

| 81. | Europaparlamentet understryker att alla medborgares och i synnerhet parlamentsledamöternas yttrandefrihet bör garanteras på ett otvetydigt sätt i alla kandidatländer och att parlamentsledamöter inte får utsättas för någon form av repressalier på grund av åsikter som de givit uttryck för i samband med utövandet av sitt ämbete. Europaparlamentet uttrycker i detta sammanhang oro över det lettiska parlamentets försök att nyligen upphäva en av sina ledamöters mandat som observatör vid Europaparlamentet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet understryker att alla medborgares och i synnerhet parlamentsledamöternas yttrandefrihet bör garanteras på ett otvetydigt sätt i alla kandidatländer och att parlamentsledamöter inte får utsättas för någon form av repressalier på grund av åsikter som de givit uttryck för i samband med utövandet av sitt ämbete. Europaparlamentet uttrycker i detta sammanhang oro över det lettiska parlamentets försök att nyligen upphäva en av sina ledamöters mandat som observatör vid Europaparlamentet.

Litauen

| 82. | Europaparlamentet välkomnar allmänhetens överväldigande stöd i folkomröstningen om EU-medlemskap (91 procent för med ett valdeltagande på 64 procent), vilket bekräftar att det europeiska projektet är lockande för det litauiska samhället och visar att Litauen är redo att bidra till att vidareutveckla projektet. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet välkomnar allmänhetens överväldigande stöd i folkomröstningen om EU-medlemskap (91 procent för med ett valdeltagande på 64 procent), vilket bekräftar att det europeiska projektet är lockande för det litauiska samhället och visar att Litauen är redo att bidra till att vidareutveckla projektet.

| 83. | Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på de enorma framsteg som Litauen gjort under de senaste tre åren på det ekonomiska området. Från att ha varit ett av de långsammast växande kandidatländerna har Litauen blivit en av Europas mest dynamiska ekonomier, med en mycket hög tillväxttakt (9,4 procent av BNP under första kvartalet 2003), låg inflationstakt och omfattande utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på de enorma framsteg som Litauen gjort under de senaste tre åren på det ekonomiska området. Från att ha varit ett av de långsammast växande kandidatländerna har Litauen blivit en av Europas mest dynamiska ekonomier, med en mycket hög tillväxttakt (9,4 procent av BNP under första kvartalet 2003), låg inflationstakt och omfattande utländska direktinvesteringar.

| 84. | Europaparlamentet noterar att Litauen enligt övervakningsrapporten har nått en hög grad av anpassning till regelverket på de flesta politikområden och att landet i stor utsträckning har lyckats fullgöra sina åtaganden, vilket placerar Litauen i topp bland de tio anslutande länderna. Parlamentet är förvissat om att landet kommer att uppfylla EU:s krav på de återstående områdena före anslutningsdagen. Parlamentet påpekar därför att man snarast bör ägna särskild uppmärksamhet åt de olösta problem som identifierats i övervakningsrapporten (bland annat på fiskeområdet när det gäller inspektion och kontroll av resurser, förvaltningen av flottan och problem med ömsesidigt erkännande av kvalifikationer). |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet noterar att Litauen enligt övervakningsrapporten har nått en hög grad av anpassning till regelverket på de flesta politikområden och att landet i stor utsträckning har lyckats fullgöra sina åtaganden, vilket placerar Litauen i topp bland de tio anslutande länderna. Parlamentet är förvissat om att landet kommer att uppfylla EU:s krav på de återstående områdena före anslutningsdagen. Parlamentet påpekar därför att man snarast bör ägna särskild uppmärksamhet åt de olösta problem som identifierats i övervakningsrapporten (bland annat på fiskeområdet när det gäller inspektion och kontroll av resurser, förvaltningen av flottan och problem med ömsesidigt erkännande av kvalifikationer).

| 85. | Europaparlamentet anser att korruptionsbekämpningen bör fortsätta att prioriteras högt. Parlamentet ser att de rättsliga ramarna och den institutionella miljön har stärkts, men menar att det krävs ytterligare insatser för att korruptionen skall kunna tacklas på ett systematiskt och effektivt sätt, genom lämpligt förebyggande arbete och spridning av en medborgerlig ansvarskänsla bland ekonomiska och politiska aktörer. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet anser att korruptionsbekämpningen bör fortsätta att prioriteras högt. Parlamentet ser att de rättsliga ramarna och den institutionella miljön har stärkts, men menar att det krävs ytterligare insatser för att korruptionen skall kunna tacklas på ett systematiskt och effektivt sätt, genom lämpligt förebyggande arbete och spridning av en medborgerlig ansvarskänsla bland ekonomiska och politiska aktörer.

| 86. | Europaparlamentet uppmuntrar de litauiska myndigheterna att arbeta vidare med problemet med den höga arbetslösheten genom att vidta arbetsmarknadspolitiska åtgärder, fullfölja pensions- och sjukvårdsreformerna och försöka få bukt med underskottet i socialförsäkringssystemet, eftersom dessa områden är särskilt viktiga för de litauiska medborgarnas välbefinnande. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmuntrar de litauiska myndigheterna att arbeta vidare med problemet med den höga arbetslösheten genom att vidta arbetsmarknadspolitiska åtgärder, fullfölja pensions- och sjukvårdsreformerna och försöka få bukt med underskottet i socialförsäkringssystemet, eftersom dessa områden är särskilt viktiga för de litauiska medborgarnas välbefinnande.

| 87. | Europaparlamentet noterar att Litauens minoriteter har integrerats i tillfredsställande utsträckning, vilket är en viktig faktor för social sammanhållning och politisk stabilitet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet noterar att Litauens minoriteter har integrerats i tillfredsställande utsträckning, vilket är en viktig faktor för social sammanhållning och politisk stabilitet.

| 88. | Europaparlamentet betonar vikten av lämpliga förberedelser för en effektiv användning av strukturfonderna, vilka skulle kunna ge den litauiska ekonomiska tillväxten ytterligare en skjuts framåt, bidra till nya arbetstillfällen och gagna såväl företag som enskilda personer (utbildning, yrkesutbildning osv.). Parlamentet hälsar med tillfredsställelse att man hunnit så långt med förberedelserna av det samlade programdokumentet, vilket bör bidra till att undvika en anhopning av förseningar i genomförandet av strukturfonderna under det första året efter anslutningen. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet betonar vikten av lämpliga förberedelser för en effektiv användning av strukturfonderna, vilka skulle kunna ge den litauiska ekonomiska tillväxten ytterligare en skjuts framåt, bidra till nya arbetstillfällen och gagna såväl företag som enskilda personer (utbildning, yrkesutbildning osv.). Parlamentet hälsar med tillfredsställelse att man hunnit så långt med förberedelserna av det samlade programdokumentet, vilket bör bidra till att undvika en anhopning av förseningar i genomförandet av strukturfonderna under det första året efter anslutningen.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar de goda grannrelationerna med Ryssland och ratificeringen av 1997 års gränsavtal mellan Ryssland och Litauen liksom det nyligen ingångna återtagandeavtalet. Parlamentet noterar den effektivt fungerande transiteringen av människor genom Litauens territorium till och från Kaliningrad. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet välkomnar de goda grannrelationerna med Ryssland och ratificeringen av 1997 års gränsavtal mellan Ryssland och Litauen liksom det nyligen ingångna återtagandeavtalet. Parlamentet noterar den effektivt fungerande transiteringen av människor genom Litauens territorium till och från Kaliningrad.

| 90. | Europaparlamentet betonar vikten av att garantera säkerheten vid de litauiska gränserna, som kommer att bli det utvidgade EU:s yttre gränser. Parlamentet uppmanar de litauiska myndigheterna att fortsätta sin kamp mot illegal handel och organiserad brottslighet, genom att vidta kraftfulla åtgärder för att utreda brott och straffa lagbrytare. Parlamentet uppmanar till särskild uppmärksamhet vid gränsen mellan Kaliningrad och Litauen där situationen är särskilt känslig, vilket framgick av det senaste korruptionsfallet där ett antal höga tull- och gränstjänstemän var inblandade. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet betonar vikten av att garantera säkerheten vid de litauiska gränserna, som kommer att bli det utvidgade EU:s yttre gränser. Parlamentet uppmanar de litauiska myndigheterna att fortsätta sin kamp mot illegal handel och organiserad brottslighet, genom att vidta kraftfulla åtgärder för att utreda brott och straffa lagbrytare. Parlamentet uppmanar till särskild uppmärksamhet vid gränsen mellan Kaliningrad och Litauen där situationen är särskilt känslig, vilket framgick av det senaste korruptionsfallet där ett antal höga tull- och gränstjänstemän var inblandade.

| 91. | Europaparlamentet är medvetet om Litauens oro för det ryska företaget Lukoils oljeutvinning i Östersjön (Kravcovskoje-fyndigheten) 22 kilometer från Kuriska näset, som finns upptaget på Unescos världsarvslista. Parlamentet uppmanar därför de berörda parterna att gemensamt anstränga sig för att garantera en säker verksamhet och minimera risken för föroreningar i detta särskilt känsliga område. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet är medvetet om Litauens oro för det ryska företaget Lukoils oljeutvinning i Östersjön (Kravcovskoje-fyndigheten) 22 kilometer från Kuriska näset, som finns upptaget på Unescos världsarvslista. Parlamentet uppmanar därför de berörda parterna att gemensamt anstränga sig för att garantera en säker verksamhet och minimera risken för föroreningar i detta särskilt känsliga område.

| 92. | Europaparlamentet stöder de viktiga infrastrukturprojekten Rail Baltica och Litauens och Polens kraftnät, som skulle kunna få viktiga effekter för Litauens fortsatta modernisering och underlätta Litauens integration i det europeiska energisystemet. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att ta upp dem på ”prioriteringslistan” och uppmanar kommissionen att ge tekniskt och finansiellt stöd för att hjälpa Litauen att genomföra dessa projekt, under förutsättning att alla tidigare nödvändiga villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet stöder de viktiga infrastrukturprojekten Rail Baltica och Litauens och Polens kraftnät, som skulle kunna få viktiga effekter för Litauens fortsatta modernisering och underlätta Litauens integration i det europeiska energisystemet. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att ta upp dem på ”prioriteringslistan” och uppmanar kommissionen att ge tekniskt och finansiellt stöd för att hjälpa Litauen att genomföra dessa projekt, under förutsättning att alla tidigare nödvändiga villkor är uppfyllda.

| 93. | Europaparlamentet noterar Litauens senaste framsteg på olika områden som rör kärnsäkerhet, bland annat landets förberedelser inför stängningen och nedmonteringen av kärnkraftverket Ignalina, förbättringar av säkerheten och den nya lagen om social trygghet. Parlamentet påminner om Litauens åtagande om att på EU:s begäran stänga enhet 1 vid Ignalina före 2005 och enhet 2 senast 2009, med finansiellt stöd från EU. I det avseendet förväntar sig parlamentet att kommissionen fullföljer sina åtaganden gentemot Litauen på ett för båda parterna tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet noterar Litauens senaste framsteg på olika områden som rör kärnsäkerhet, bland annat landets förberedelser inför stängningen och nedmonteringen av kärnkraftverket Ignalina, förbättringar av säkerheten och den nya lagen om social trygghet. Parlamentet påminner om Litauens åtagande om att på EU:s begäran stänga enhet 1 vid Ignalina före 2005 och enhet 2 senast 2009, med finansiellt stöd från EU. I det avseendet förväntar sig parlamentet att kommissionen fullföljer sina åtaganden gentemot Litauen på ett för båda parterna tillfredsställande sätt.

| 94. | Europaparlamentet välkomnar Litauens aktiva och positiva roll för att förbättra samarbetet med de östeuropeiska grannarna i den utvidgade unionen och därmed stödja EU:s politik inom ramen för ett utvidgat europeiskt grannskap, som är särskilt viktig när det gäller att bevara befintliga ekonomiska och kulturella förbindelser mellan angränsande länder och trygga stabiliteten i hela regionen. Parlamentet noterar de litauiska myndigheternas olika initiativ för regionalt samarbete och deras vilja att samarbeta nära med länderna i södra Kaukasien genom att dela erfarenheter och resultat på områdena ekonomi, politik och säkerhet. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet välkomnar Litauens aktiva och positiva roll för att förbättra samarbetet med de östeuropeiska grannarna i den utvidgade unionen och därmed stödja EU:s politik inom ramen för ett utvidgat europeiskt grannskap, som är särskilt viktig när det gäller att bevara befintliga ekonomiska och kulturella förbindelser mellan angränsande länder och trygga stabiliteten i hela regionen. Parlamentet noterar de litauiska myndigheternas olika initiativ för regionalt samarbete och deras vilja att samarbeta nära med länderna i södra Kaukasien genom att dela erfarenheter och resultat på områdena ekonomi, politik och säkerhet.

Ungern

| 95. | Europaparlamentet välkomnar det fortsatta beslutsamma förberedelsearbetet inför anslutningen till Europeiska unionen och konstaterar att de ungerska myndigheterna är fast beslutna att fullgöra alla åtaganden i tid. Parlamentet delar Europeiska kommissionens uppfattning i övervakningsrapportens slutsatser om vilka frågor som kvarstår att lösa före den 1 maj 2004 och framhåller särskilt vikten av att bristerna på jordbruksområdet avhjälps när det gäller inrättandet av ett utbetalningsorgan och ett integrerat system för förvaltning och kontroll samt åtgärder till förmån för landsbygdsutvecklingen och att se till att det finns sådana allmänna fytosanitära bestämmelser som krävs vid jordbruks- och livsmedelsanläggningar. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet välkomnar det fortsatta beslutsamma förberedelsearbetet inför anslutningen till Europeiska unionen och konstaterar att de ungerska myndigheterna är fast beslutna att fullgöra alla åtaganden i tid. Parlamentet delar Europeiska kommissionens uppfattning i övervakningsrapportens slutsatser om vilka frågor som kvarstår att lösa före den 1 maj 2004 och framhåller särskilt vikten av att bristerna på jordbruksområdet avhjälps när det gäller inrättandet av ett utbetalningsorgan och ett integrerat system för förvaltning och kontroll samt åtgärder till förmån för landsbygdsutvecklingen och att se till att det finns sådana allmänna fytosanitära bestämmelser som krävs vid jordbruks- och livsmedelsanläggningar.

| 96. | Europaparlamentet konstaterar att resultaten i den ungerska ekonomin, som var en av de mest dynamiska under övergångsperioden, har försvagats en smula under det senaste året, (en tillväxt på ca 2,9 procent tredje kvartalet 2003 jämfört med 3,3 procent under 2002), de stora underskotten i de offentliga finanserna och handelsbalansen har blivit oroselement som man måste få bukt med. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att budgetplanen föreskriver en budgetåtstramning med betydande minskning av utgifter som hänger samman med administrationen (bantning av den offentliga förvaltningen) samt nya skatteåtgärder. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet konstaterar att resultaten i den ungerska ekonomin, som var en av de mest dynamiska under övergångsperioden, har försvagats en smula under det senaste året, (en tillväxt på ca 2,9 procent tredje kvartalet 2003 jämfört med 3,3 procent under 2002), de stora underskotten i de offentliga finanserna och handelsbalansen har blivit oroselement som man måste få bukt med. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att budgetplanen föreskriver en budgetåtstramning med betydande minskning av utgifter som hänger samman med administrationen (bantning av den offentliga förvaltningen) samt nya skatteåtgärder.

| 97. | Europaparlamentet framhåller de åtgärder som vidtagits av de ungerska myndigheterna för att öka domstolarnas kapacitet och uppmanar dem att ställa tillräckliga finansiella resurser till förfogande samt att införa förfaranden för utnämning av domare enligt tydliga och standardiserade kriterier som garanterar maximal insyn, vilket är absolut nödvändigt för att man skall kunna skapa en professionell domarkår. Parlamentet välkomnar antagandet av en lag den 20 oktober 2003 för att förbättra rättshjälpen. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet framhåller de åtgärder som vidtagits av de ungerska myndigheterna för att öka domstolarnas kapacitet och uppmanar dem att ställa tillräckliga finansiella resurser till förfogande samt att införa förfaranden för utnämning av domare enligt tydliga och standardiserade kriterier som garanterar maximal insyn, vilket är absolut nödvändigt för att man skall kunna skapa en professionell domarkår. Parlamentet välkomnar antagandet av en lag den 20 oktober 2003 för att förbättra rättshjälpen.

| 98. | Europaparlamentet noterar att lagen av den 19 juni 2001 om möjligheter för grannlandsmedborgare av ungerskt ursprung, ändrades den 23 juni 2003 för att mjuka upp de ursprungliga omstridda bestämmelserna, som Rumänien och Slovakien ansåg vara diskriminerande, kontroversiella och oacceptabla, särskilt när det gällde denna lags exterritoriella verkningar. Parlamentet välkomnar det avtal som redan ingåtts och uppmuntrar till intensifierad dialog mellan de berörda parterna för en lösning av utestående frågor för att man inom kort skall kunna underteckna ett övergripande avtal mellan Ungern och dess grannländer. Parlamentet uppmanar de ungerska myndigheterna att se till att sekundärlagstiftningen tillämpas korrekt. Parlamentet betonar vikten av att bevara och befästa grannsämjan mellan Ungerns angränsande länder, vilken utgör en grundläggande stabilitetsfaktor i området. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet noterar att lagen av den 19 juni 2001 om möjligheter för grannlandsmedborgare av ungerskt ursprung, ändrades den 23 juni 2003 för att mjuka upp de ursprungliga omstridda bestämmelserna, som Rumänien och Slovakien ansåg vara diskriminerande, kontroversiella och oacceptabla, särskilt när det gällde denna lags exterritoriella verkningar. Parlamentet välkomnar det avtal som redan ingåtts och uppmuntrar till intensifierad dialog mellan de berörda parterna för en lösning av utestående frågor för att man inom kort skall kunna underteckna ett övergripande avtal mellan Ungern och dess grannländer. Parlamentet uppmanar de ungerska myndigheterna att se till att sekundärlagstiftningen tillämpas korrekt. Parlamentet betonar vikten av att bevara och befästa grannsämjan mellan Ungerns angränsande länder, vilken utgör en grundläggande stabilitetsfaktor i området.

| 99. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen mot diskriminering och utnämningen av en minister med ansvar för sådana frågor. För att ha någon verkan måste kampen mot diskriminering, intolerans och utanförskap (särskilt vad gäller den romska minoriteten) gå hand i hand med tillämpningen av den metod som parlamentet redan föreslagit inom ramen för social- och biståndspolitiken för att mer och mer engagera de berörda befolkningsgrupperna i planering, genomförande och utvärdering av projekten och i de konkreta stödåtgärderna för att integrera dem i samhället. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen mot diskriminering och utnämningen av en minister med ansvar för sådana frågor. För att ha någon verkan måste kampen mot diskriminering, intolerans och utanförskap (särskilt vad gäller den romska minoriteten) gå hand i hand med tillämpningen av den metod som parlamentet redan föreslagit inom ramen för social- och biståndspolitiken för att mer och mer engagera de berörda befolkningsgrupperna i planering, genomförande och utvärdering av projekten och i de konkreta stödåtgärderna för att integrera dem i samhället.

| 100. | Europaparlamentet hoppas att hälso- och sjukvårdsreformen kommer att göra det möjligt att förena effektivitetssträvan och en bättre hälso- och sjukvårdsförvaltning med medborgarnas berättigade förväntningar på tillgången till adekvat sjukvård. Parlamentet noterar de många åtgärder som vidtagits sedan dess inom utvecklingen av vård i hemmet och externa konsultationer, samt främjande av privata hälsoförsäkringar och sjukvårdsprogram. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet hoppas att hälso- och sjukvårdsreformen kommer att göra det möjligt att förena effektivitetssträvan och en bättre hälso- och sjukvårdsförvaltning med medborgarnas berättigade förväntningar på tillgången till adekvat sjukvård. Parlamentet noterar de många åtgärder som vidtagits sedan dess inom utvecklingen av vård i hemmet och externa konsultationer, samt främjande av privata hälsoförsäkringar och sjukvårdsprogram.

| 101. | Europaparlamentet noterar att Ungern tagit ställning för en förstärkt gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet har goda förhoppningar om att Ungern kommer att bidra aktivt till dess utveckling. Parlamentet tror att Ungerns erfarenheter av förbindelserna med Balkanländerna kommer att vara särskilt användbara för förankringen av denna region i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet noterar att Ungern tagit ställning för en förstärkt gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet har goda förhoppningar om att Ungern kommer att bidra aktivt till dess utveckling. Parlamentet tror att Ungerns erfarenheter av förbindelserna med Balkanländerna kommer att vara särskilt användbara för förankringen av denna region i Europeiska unionen.

| 102. | Europaparlamentet noterar att regelverket förbättrats vad gäller organiserad och ekonomisk brottslighet och att framsteg gjorts i kampen mot penningtvätt, liksom att ett program för bekämpning av korruption samt en hel rad åtgärder genomförts (bl.a. ”glass pocket”, ett program som antogs i april 2003) för att säkerställa mer insyn i och kontroll av förvaltningen av offentliga medel. Parlamentet understryker dock att korruptionen är ett allvarligt problem som leder till förskingring av offentliga medel och hoppas att behöriga myndigheter skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att undersöka och kasta ljus över denna fråga. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet noterar att regelverket förbättrats vad gäller organiserad och ekonomisk brottslighet och att framsteg gjorts i kampen mot penningtvätt, liksom att ett program för bekämpning av korruption samt en hel rad åtgärder genomförts (bl.a. ”glass pocket”, ett program som antogs i april 2003) för att säkerställa mer insyn i och kontroll av förvaltningen av offentliga medel. Parlamentet understryker dock att korruptionen är ett allvarligt problem som leder till förskingring av offentliga medel och hoppas att behöriga myndigheter skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att undersöka och kasta ljus över denna fråga.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar de ungerska medborgarna att delta aktivt i valet till Europaparlamentet, i vilket Ungern för första gången kommer att få välja sina företrädare till denna församling, men uttrycker oro över ett nyligen framlagt förslag om att de parlamentariska partierna vid detta tillfälle skulle enas om en samlingslista, något som Europaparlamentet anser strida mot den grundläggande principen om att Europaparlamentet skall väljas i demokratisk ordning och om att Europas medborgare skall ha rätt att direkt välja sina folkvalda företrädare. Parlamentet uppmanar de ungerska myndigheterna bygga på Ungerns och dess representanters mycket positiva bidrag till konventets konstitutionella process och till debatten om Europeiska unionens framtid för att engagera medborgarna i den europeiska politiska processen. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar de ungerska medborgarna att delta aktivt i valet till Europaparlamentet, i vilket Ungern för första gången kommer att få välja sina företrädare till denna församling, men uttrycker oro över ett nyligen framlagt förslag om att de parlamentariska partierna vid detta tillfälle skulle enas om en samlingslista, något som Europaparlamentet anser strida mot den grundläggande principen om att Europaparlamentet skall väljas i demokratisk ordning och om att Europas medborgare skall ha rätt att direkt välja sina folkvalda företrädare. Parlamentet uppmanar de ungerska myndigheterna bygga på Ungerns och dess representanters mycket positiva bidrag till konventets konstitutionella process och till debatten om Europeiska unionens framtid för att engagera medborgarna i den europeiska politiska processen.

Malta

| 104. | Europaparlamentet välkomnar att alla partier efter den entydiga utgången av folkomröstningen och parlamentsvalen nu förbehållslöst stöder Maltas medlemskap i Europeiska unionen. Parlamentet utgår från att ett så politiskt enat Malta kan genomföra integreringen i EU på ett för alla parter framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet välkomnar att alla partier efter den entydiga utgången av folkomröstningen och parlamentsvalen nu förbehållslöst stöder Maltas medlemskap i Europeiska unionen. Parlamentet utgår från att ett så politiskt enat Malta kan genomföra integreringen i EU på ett för alla parter framgångsrikt sätt.

| 105. | Europaparlamentet välkomnar att den maltesiska regeringen under svåra politiska förhållanden har lyckats att anpassa Maltas lagstiftning till unionens på nästan alla rättsområden. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet välkomnar att den maltesiska regeringen under svåra politiska förhållanden har lyckats att anpassa Maltas lagstiftning till unionens på nästan alla rättsområden.

| 106. | Europaparlamentet uppmuntrar Malta till fortsatta ansträngningar för att landet i samband med anslutningen skall vara helt och fullt berett att påta sig de skyldigheter som medlemskapet innebär. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmuntrar Malta till fortsatta ansträngningar för att landet i samband med anslutningen skall vara helt och fullt berett att påta sig de skyldigheter som medlemskapet innebär.

| 107. | Europaparlamentet konstaterar att Malta slutfört de flesta förberedelserna för att fullständigt genomföra systemet för ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet konstaterar att Malta slutfört de flesta förberedelserna för att fullständigt genomföra systemet för ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer.

| 108. | Europaparlamentet välkomnar att Malta uppfyller de flesta av sina fördragsenliga skyldigheter på området statligt stöd och uppmuntrar regeringen att snabbt vidta åtgärder för en strukturomvandling av varvsindustrin så att övriga skyldigheter kan uppfyllas till anslutningen. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet välkomnar att Malta uppfyller de flesta av sina fördragsenliga skyldigheter på området statligt stöd och uppmuntrar regeringen att snabbt vidta åtgärder för en strukturomvandling av varvsindustrin så att övriga skyldigheter kan uppfyllas till anslutningen.

| 109. | Europaparlamentet stöder den maltesiska regeringen i dess ansträngningar att uppfylla fördragets krav inom jordbrukspolitiken och särskilt när det gäller folkhälsa inom livsmedelsförädlingsindustrin, utbetalningsorganet och det integrerade administrations- och kontrollsystemet. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet stöder den maltesiska regeringen i dess ansträngningar att uppfylla fördragets krav inom jordbrukspolitiken och särskilt när det gäller folkhälsa inom livsmedelsförädlingsindustrin, utbetalningsorganet och det integrerade administrations- och kontrollsystemet.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar Maltas myndigheter att påskynda handläggningen av asylansökningar så att denna är i full överensstämmelse med EU:s regelverk. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis stödja Malta i dess ansträngningar att stärka sina administrativa resurser innefattande ökade personalresurser för att handlägga asylförfaranden fram till anslutningen och senare inom ramen för övergångsfonden. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar Maltas myndigheter att påskynda handläggningen av asylansökningar så att denna är i full överensstämmelse med EU:s regelverk. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis stödja Malta i dess ansträngningar att stärka sina administrativa resurser innefattande ökade personalresurser för att handlägga asylförfaranden fram till anslutningen och senare inom ramen för övergångsfonden.

| 111. | Europaparlamentet välkomnar att Malta uppfyller den övervägande delen av skyldigheterna på miljöskyddsområdet och räknar med att reformerna kommer att fortsätta när det gäller avfallshantering, naturskydd och vatten- och luftkvalitet. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet välkomnar att Malta uppfyller den övervägande delen av skyldigheterna på miljöskyddsområdet och räknar med att reformerna kommer att fortsätta när det gäller avfallshantering, naturskydd och vatten- och luftkvalitet.

| 112. | Europaparlamentet förväntar att bestämmelserna i det rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (3) blir till fullo genomförda och tillämpade efter inträdet i enlighet med gemenskapens artskydd, oavsett vissa övergångsregler. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet förväntar att bestämmelserna i det rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (3) blir till fullo genomförda och tillämpade efter inträdet i enlighet med gemenskapens artskydd, oavsett vissa övergångsregler.

| 113. | Europaparlamentet upprepar sin rekommendation om att Malta bör få sex mandat i Europaparlamentet, något som skulle stå i proportion till landets storlek. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet upprepar sin rekommendation om att Malta bör få sex mandat i Europaparlamentet, något som skulle stå i proportion till landets storlek.

Polen

| 114. | Europaparlamentet noterar den polska regeringens vilja och beslutsamhet att vidta alla åtgärder som krävs för att avhjälpa de brister som påpekades i uppföljningsrapporten så att landet kan fullgöra åtagandena från förhandlingarna och vara redo för anslutning den 1 maj 2004. Parlamentet konstaterar att eftersläpningarna på vissa områden (t.ex. det audiovisuella området) kan tas igen inom en snar framtid, inte minst med tanke på de framsteg som gjorts sedan kommissionens rapport färdigställdes. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet noterar den polska regeringens vilja och beslutsamhet att vidta alla åtgärder som krävs för att avhjälpa de brister som påpekades i uppföljningsrapporten så att landet kan fullgöra åtagandena från förhandlingarna och vara redo för anslutning den 1 maj 2004. Parlamentet konstaterar att eftersläpningarna på vissa områden (t.ex. det audiovisuella området) kan tas igen inom en snar framtid, inte minst med tanke på de framsteg som gjorts sedan kommissionens rapport färdigställdes.

| 115. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att fortsätta sanerings- och moderniseringsprocessen. Parlamentet medger emellertid att de politiska beslutsfattarna står inför svåra val när det gäller att förena kraven från de arbetstagare som hotas av arbetslöshet p.g.a. omstruktureringar och nedläggning av företag med den ekonomiska bärkraftigheten i så känsliga sektorer som stål- och gruvindustrin. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att fortsätta sanerings- och moderniseringsprocessen. Parlamentet medger emellertid att de politiska beslutsfattarna står inför svåra val när det gäller att förena kraven från de arbetstagare som hotas av arbetslöshet p.g.a. omstruktureringar och nedläggning av företag med den ekonomiska bärkraftigheten i så känsliga sektorer som stål- och gruvindustrin.

| 116. | Europaparlamentet förväntar sig en högre grad av säkerhet för utländska investerare. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet förväntar sig en högre grad av säkerhet för utländska investerare.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar de polska myndigheterna att handla snabbt för att snarast möjligt införliva de återstående delarna av regelverket om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer för att kunna anpassa lagstiftningen inom området för fri rörlighet för personer, något som är nödvändigt för att olika yrkesgrupper skall kunna ta del av de arbetstillfällen som finns på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet uppmanar de polska myndigheterna att handla snabbt för att snarast möjligt införliva de återstående delarna av regelverket om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer för att kunna anpassa lagstiftningen inom området för fri rörlighet för personer, något som är nödvändigt för att olika yrkesgrupper skall kunna ta del av de arbetstillfällen som finns på den europeiska marknaden.

| 118. | Europaparlamentet noterar den genomgripande reformen av statsfinanserna, som var nödvändig för att minska underskottet och sanera budgeten genom en rationalisering av de offentliga utgifterna samt förbereda statsfinanserna inför anslutningen. Parlamentet erkänner i detta sammanhang den extra påfrestningen för de särskilt sårbara grupper i det polska samhället som måste finna sig i de omedelbara konsekvenserna av reformering av de sociala förmånerna (underhåll, pensioner och bidrag). |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet noterar den genomgripande reformen av statsfinanserna, som var nödvändig för att minska underskottet och sanera budgeten genom en rationalisering av de offentliga utgifterna samt förbereda statsfinanserna inför anslutningen. Parlamentet erkänner i detta sammanhang den extra påfrestningen för de särskilt sårbara grupper i det polska samhället som måste finna sig i de omedelbara konsekvenserna av reformering av de sociala förmånerna (underhåll, pensioner och bidrag).

| 119. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse en klar förbättring av de makroekonomiska indikatorerna under andra halvåret 2003 jämfört med de två senaste åren, med en tillväxtökning som uppgår till 3,8 procent av BNP som ett resultat av den kraftiga exportökningen och viss återhämtning när det gäller den inhemska efterfrågan, samt hoppas att denna uppgång när den väl stabiliserats kommer att bidra till en minskning av den fortsatt oroväckande höga arbetslösheten, som kräver fortlöpande och samordnade insatser från regeringens sida, från de regionala och lokala myndigheterna samt från alla aktörer på det ekonomiska och sociala området. Parlamentet noterar med viss oro att det just i de fattigare delarna av Polen finns för litet samfinansieringsmedel på lokal nivå för att förverkliga varaktiga utvecklingskoncept med den intensitet som krävs. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse en klar förbättring av de makroekonomiska indikatorerna under andra halvåret 2003 jämfört med de två senaste åren, med en tillväxtökning som uppgår till 3,8 procent av BNP som ett resultat av den kraftiga exportökningen och viss återhämtning när det gäller den inhemska efterfrågan, samt hoppas att denna uppgång när den väl stabiliserats kommer att bidra till en minskning av den fortsatt oroväckande höga arbetslösheten, som kräver fortlöpande och samordnade insatser från regeringens sida, från de regionala och lokala myndigheterna samt från alla aktörer på det ekonomiska och sociala området. Parlamentet noterar med viss oro att det just i de fattigare delarna av Polen finns för litet samfinansieringsmedel på lokal nivå för att förverkliga varaktiga utvecklingskoncept med den intensitet som krävs.

| 120. | Europaparlamentet oroar sig över förseningarna när det gäller inrättandet av utbetalningsorgan och av det integrerade administrations- och kontrollsystemet, som måste fungera korrekt för att man skall kunna garantera direkta utbetalningar till jordbrukarna. Parlamentet konstaterar att de komplicerade förfarandena kräver ett ökat tekniskt bistånd från kommissionen förenat med ansträngningarna från de polska myndigheterna som enligt regeringens beslut av den 6 november 2003 på ett tydligt sätt kommer att öka personalen och den anställda personalens kvalifikationer på detta område. Parlamentet insisterar på att informationspolitiken och engagerandet av det civila samhället i utvecklingsåtgärder på landsbygden behöver förbättras avsevärt för att stabilisera landsbygdens ekonomi och undvika ytterligare massarbetslöshet på landsbygden, samt uppmanar den polska regeringen att fullt ut genomföra åtgärderna för jordbruksmiljön och att stödja lokala arbetsgrupper av Leader-typ i deras arbete med integrerad utveckling av landsbygden. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet oroar sig över förseningarna när det gäller inrättandet av utbetalningsorgan och av det integrerade administrations- och kontrollsystemet, som måste fungera korrekt för att man skall kunna garantera direkta utbetalningar till jordbrukarna. Parlamentet konstaterar att de komplicerade förfarandena kräver ett ökat tekniskt bistånd från kommissionen förenat med ansträngningarna från de polska myndigheterna som enligt regeringens beslut av den 6 november 2003 på ett tydligt sätt kommer att öka personalen och den anställda personalens kvalifikationer på detta område. Parlamentet insisterar på att informationspolitiken och engagerandet av det civila samhället i utvecklingsåtgärder på landsbygden behöver förbättras avsevärt för att stabilisera landsbygdens ekonomi och undvika ytterligare massarbetslöshet på landsbygden, samt uppmanar den polska regeringen att fullt ut genomföra åtgärderna för jordbruksmiljön och att stödja lokala arbetsgrupper av Leader-typ i deras arbete med integrerad utveckling av landsbygden.

| 121. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits av Polen för att öka säkerheten vid gränsen mot öst genom personalförstärkning och förbättrade förvaltnings- och kontrollresurser samt att uppfylla kravet på att viseringsskyldighet skall gälla för invånare från grannländerna i öster från 1 juli 2003 på ett sätt som tillåter ett enkelt förfarande för invånare i gränstrakterna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att det nu finns en möjlighet för polsk diplomati att fortsätta ta initiativ för att upprätthålla grannsämjan och de ekonomiska och kulturella förbindelserna med grannarna i öst, något som bör få stöd från unionen. Parlamentet betonar därför att det är nödvändigt att skapa ett gränsöverskridande program inom ramen för reformen av Tacis och inom grannskapsinstrumenten; det påpekar också att det är nödvändigt att decentralisera Interreg-programmet mot gränsöverskridande regioner. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits av Polen för att öka säkerheten vid gränsen mot öst genom personalförstärkning och förbättrade förvaltnings- och kontrollresurser samt att uppfylla kravet på att viseringsskyldighet skall gälla för invånare från grannländerna i öster från 1 juli 2003 på ett sätt som tillåter ett enkelt förfarande för invånare i gränstrakterna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att det nu finns en möjlighet för polsk diplomati att fortsätta ta initiativ för att upprätthålla grannsämjan och de ekonomiska och kulturella förbindelserna med grannarna i öst, något som bör få stöd från unionen. Parlamentet betonar därför att det är nödvändigt att skapa ett gränsöverskridande program inom ramen för reformen av Tacis och inom grannskapsinstrumenten; det påpekar också att det är nödvändigt att decentralisera Interreg-programmet mot gränsöverskridande regioner.

| 122. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan de polska och ukrainska regeringarna att stödja projektet att förlänga oljeledningen som går från Odessa till Brody fram till Polen. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan de polska och ukrainska regeringarna att stödja projektet att förlänga oljeledningen som går från Odessa till Brody fram till Polen.

| 123. | Europaparlamentet noterar med oro att korruptionen fortsätter att breda ut sig i det ekonomiska och politiska livet, såväl på nationell som lokal nivå. Den leder till politikerförakt och ett utbrett socialt missnöje. Parlamentet anser att man beslutsamt måste fortsätta kampen mot korruptionen, vilken är en av den polska regeringens prioriteringar, med respekt för lagen och med de medel som står till buds. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet noterar med oro att korruptionen fortsätter att breda ut sig i det ekonomiska och politiska livet, såväl på nationell som lokal nivå. Den leder till politikerförakt och ett utbrett socialt missnöje. Parlamentet anser att man beslutsamt måste fortsätta kampen mot korruptionen, vilken är en av den polska regeringens prioriteringar, med respekt för lagen och med de medel som står till buds.

| 124. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra domstolsväsendets effektivitet. I detta sammanhang välkomnar parlamentet antagandet av ändringarna av lagarna om rättegång i brottmål respektive civila mål (som trädde i kraft den 1 juli 2003 respektive den 14 augusti 2003), vilka syftar dels till att förenkla och skynda på förfarandena för att komma till rätta med anhopningen av mål, dels till att garantera att domar verkställs på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet pekar på behovet av att förbättra rättshjälpen för medborgarna. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra domstolsväsendets effektivitet. I detta sammanhang välkomnar parlamentet antagandet av ändringarna av lagarna om rättegång i brottmål respektive civila mål (som trädde i kraft den 1 juli 2003 respektive den 14 augusti 2003), vilka syftar dels till att förenkla och skynda på förfarandena för att komma till rätta med anhopningen av mål, dels till att garantera att domar verkställs på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet pekar på behovet av att förbättra rättshjälpen för medborgarna.

| 125. | Europaparlamentet återupprepar sin rekommendation om införandet av en professionell och effektiv offentlig förvaltning som står till medborgarnas tjänst och klarar att utföra de uppgifter som åligger en modern offentlig förvaltning och att säkerställa en god samordning mellan ministerierna. Parlamentet konstaterar att antalet tjänstemän som rekryterats via uttagningsprov fortfarande är mycket begränsat (ungefär 1 procent av det totala antalet anställda) och att den lag om offentlig förvaltning som antogs 1999 i enlighet med Europeiska unionens normer inte har tillämpats på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet uppmuntrar de polska myndigheterna att anta en övergripande lag som möjliggör en harmonisering av alla delar av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet återupprepar sin rekommendation om införandet av en professionell och effektiv offentlig förvaltning som står till medborgarnas tjänst och klarar att utföra de uppgifter som åligger en modern offentlig förvaltning och att säkerställa en god samordning mellan ministerierna. Parlamentet konstaterar att antalet tjänstemän som rekryterats via uttagningsprov fortfarande är mycket begränsat (ungefär 1 procent av det totala antalet anställda) och att den lag om offentlig förvaltning som antogs 1999 i enlighet med Europeiska unionens normer inte har tillämpats på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet uppmuntrar de polska myndigheterna att anta en övergripande lag som möjliggör en harmonisering av alla delar av den offentliga förvaltningen.

| 126. | Europaparlamentet noterar förslaget till reform av hälso- och sjukvården, som under de senaste åren varit föremål för livlig kritik och oro inom det polska samhället. Parlamentet hoppas att den nya reformen kommer att kunna förena en adekvat hälso- och sjukvård för patienternas bästa med kraven på sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet noterar förslaget till reform av hälso- och sjukvården, som under de senaste åren varit föremål för livlig kritik och oro inom det polska samhället. Parlamentet hoppas att den nya reformen kommer att kunna förena en adekvat hälso- och sjukvård för patienternas bästa med kraven på sund ekonomisk förvaltning.

| 127. | Europaparlamentet välkomnar initiativet om ett lagförslag om reproduktiva rättigheter. Parlamentet betonar också betydelsen av de nya föreslagna reglerna om registrerat partnerskap som ett framsteg i kampen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet välkomnar initiativet om ett lagförslag om reproduktiva rättigheter. Parlamentet betonar också betydelsen av de nya föreslagna reglerna om registrerat partnerskap som ett framsteg i kampen mot diskriminering på grund av sexuell läggning.

| 128. | Europaparlamentet noterar vallagen för val till Europaparlamentet, vilken undertecknats av presidenten den 13 februari 2004. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna och frivilligorganisationerna att blåsa nytt liv i kampanjen för att informera och mobilisera de polska väljarna för att på bästa sätt förbereda detta första historiska möte vid valurnorna, efter Polens anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet noterar vallagen för val till Europaparlamentet, vilken undertecknats av presidenten den 13 februari 2004. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna och frivilligorganisationerna att blåsa nytt liv i kampanjen för att informera och mobilisera de polska väljarna för att på bästa sätt förbereda detta första historiska möte vid valurnorna, efter Polens anslutning till Europeiska unionen.

Slovenien

| 129. | Europaparlamentet välkomnar Sloveniens anmärkningsvärda ekonomiska framsteg, särskilt den reala BNP-tillväxten med 3,2 procent 2002 och 2,6 procent under 2003. Parlamentet är oroat över ökningen av arbetslösheten från 6,0 procent 2002 till 6,8 procent under 2003. Parlamentet konstaterar att marknadsekonomin fungerar väl och att Slovenien tagit bort restriktionerna för utländska direktinvesteringar. Parlamentet anser att regeringen för att göra ekonomin konkurrenskraftig bör genomföra en del strukturella reformer samt privatiseringsåtgärder inom den finansiella sektorn, däribland försäkringsbolagen. Parlamentet erinrar om att Slovenien i en ranglista som utarbetats av kommissionen är det av de tio kandidatländerna som har lägsta antalet anmärkningar. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet välkomnar Sloveniens anmärkningsvärda ekonomiska framsteg, särskilt den reala BNP-tillväxten med 3,2 procent 2002 och 2,6 procent under 2003. Parlamentet är oroat över ökningen av arbetslösheten från 6,0 procent 2002 till 6,8 procent under 2003. Parlamentet konstaterar att marknadsekonomin fungerar väl och att Slovenien tagit bort restriktionerna för utländska direktinvesteringar. Parlamentet anser att regeringen för att göra ekonomin konkurrenskraftig bör genomföra en del strukturella reformer samt privatiseringsåtgärder inom den finansiella sektorn, däribland försäkringsbolagen. Parlamentet erinrar om att Slovenien i en ranglista som utarbetats av kommissionen är det av de tio kandidatländerna som har lägsta antalet anmärkningar.

| 130. | Europaparlamentet välkomnar att Slovenien har anpassat nästan hela sin lagstiftning så att landet vid tillträdet är i enlighet med Europeiska unionens regelverk. Parlamentet erinrar Slovenien om att landet måste tillse att europeiska regler om upphandling respekteras för att landet skall komma i åtnjutande av alla förmåner från regional- och strukturfonderna. Parlamentet påpekar dock att behandlingen av frågan om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer i kapitlet om den fria rörligheten för personer måste påskyndas när det gäller vissa sektorer. Parlamentet välkomnar att lagarna i hälsovårdssektorn, genom vilka gemenskapslagstiftningen om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer genomförs, nyligen antagits. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet välkomnar att Slovenien har anpassat nästan hela sin lagstiftning så att landet vid tillträdet är i enlighet med Europeiska unionens regelverk. Parlamentet erinrar Slovenien om att landet måste tillse att europeiska regler om upphandling respekteras för att landet skall komma i åtnjutande av alla förmåner från regional- och strukturfonderna. Parlamentet påpekar dock att behandlingen av frågan om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer i kapitlet om den fria rörligheten för personer måste påskyndas när det gäller vissa sektorer. Parlamentet välkomnar att lagarna i hälsovårdssektorn, genom vilka gemenskapslagstiftningen om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer genomförs, nyligen antagits.

| 131. | Europaparlamentet är medvetet om att det slovenska parlamentet diskuterar några problem som ännu inte lösts i diskussionen om de konstitutionella förändringarna, och att andra frågor som diskuteras är pensionerna, jämställdhet mellan kvinnor och män, den geografiska indelningen och några kompletterande åtgärder på det rättsliga området. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet är medvetet om att det slovenska parlamentet diskuterar några problem som ännu inte lösts i diskussionen om de konstitutionella förändringarna, och att andra frågor som diskuteras är pensionerna, jämställdhet mellan kvinnor och män, den geografiska indelningen och några kompletterande åtgärder på det rättsliga området.

| 132. | Europaparlamentet erinrar om att lagen om den offentliga förvaltningens funktion trädde i kraft för några månader sedan och att det ännu är för tidigt att kunna se några positiva effekter av lagen. Parlamentet välkomnar att lagen går ut på att minska antalet politiskt tillsatta tjänstemän och att ett råd för offentlig förvaltning med tolv medlemmar skall garantera att höga tjänstemän tillsätts på ett politiskt opartiskt sätt. Parlamentet stöder Slovenien i dess ansträngningar att förbättra rättsväsendets kapacitet, bl.a. för att komma till rätta med anhopningen av mål vid många domstolar. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet erinrar om att lagen om den offentliga förvaltningens funktion trädde i kraft för några månader sedan och att det ännu är för tidigt att kunna se några positiva effekter av lagen. Parlamentet välkomnar att lagen går ut på att minska antalet politiskt tillsatta tjänstemän och att ett råd för offentlig förvaltning med tolv medlemmar skall garantera att höga tjänstemän tillsätts på ett politiskt opartiskt sätt. Parlamentet stöder Slovenien i dess ansträngningar att förbättra rättsväsendets kapacitet, bl.a. för att komma till rätta med anhopningen av mål vid många domstolar.

| 133. | Europaparlamentet konstaterar att vanliga medborgare enligt officiella undersökningar inte är inblandade i korruption utan att detta mer förekommer på hög nivå. Parlamentet understryker att privatiseringen har skapat en rad svårlösta frågor och att Slovenien när det gäller sociologisk profil står närmare de utvecklade länderna än den mycket utbredda korruption som finns i övergångsländerna. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet konstaterar att vanliga medborgare enligt officiella undersökningar inte är inblandade i korruption utan att detta mer förekommer på hög nivå. Parlamentet understryker att privatiseringen har skapat en rad svårlösta frågor och att Slovenien när det gäller sociologisk profil står närmare de utvecklade länderna än den mycket utbredda korruption som finns i övergångsländerna.

| 134. | Europaparlamentet konstaterar att den relativt höga och ihållande inflationen fortfarande är ett av regeringens största bekymmer men att den från 7,2 procent 2002 har sjunkit till 5,6 procent 2003. Parlamentet välkomnar att regeringen har satt upp som mål att få ner inflationen tillräckligt för att kunna gå med i euroområdet. Parlamentet erinrar om att Slovenien för att komma i nivå med länderna i Europeiska unionen måste göra ekonomin mera konkurrenskraftig, vilket endast kan uppnås om privatiseringarna återupptas och de reformer som fastställs i gemenskapens regelverk genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet konstaterar att den relativt höga och ihållande inflationen fortfarande är ett av regeringens största bekymmer men att den från 7,2 procent 2002 har sjunkit till 5,6 procent 2003. Parlamentet välkomnar att regeringen har satt upp som mål att få ner inflationen tillräckligt för att kunna gå med i euroområdet. Parlamentet erinrar om att Slovenien för att komma i nivå med länderna i Europeiska unionen måste göra ekonomin mera konkurrenskraftig, vilket endast kan uppnås om privatiseringarna återupptas och de reformer som fastställs i gemenskapens regelverk genomförs fullt ut.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar Slovenien att fortsätta sina ansträngningar att införa lagen om järnvägstransporter, inbegripet de transeuropeiska näten. Parlamentet begär också att landet skall delta i dialogen om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och med de befintliga strukturerna och skall rätta sig efter Europeiska unionens deklarationer, sanktioner och skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppmanar Slovenien att fortsätta sina ansträngningar att införa lagen om järnvägstransporter, inbegripet de transeuropeiska näten. Parlamentet begär också att landet skall delta i dialogen om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och med de befintliga strukturerna och skall rätta sig efter Europeiska unionens deklarationer, sanktioner och skyddsåtgärder.

| 136. | Europaparlamentet konstaterar att ett huvudproblem i relationerna med Kroatien är att Kroatien ensidigt har förklarat en ekologisk zon i Adriatiska havet, något som strider mot kommissionens ståndpunkt. Parlamentet anser det nödvändigt att först nå en överenskommelse i alla frågor som rör alla länder innan en sådan zon kan deklareras. Parlamentet noterar att det är i alla parters intresse att finna en för alla acceptabel lösning. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet konstaterar att ett huvudproblem i relationerna med Kroatien är att Kroatien ensidigt har förklarat en ekologisk zon i Adriatiska havet, något som strider mot kommissionens ståndpunkt. Parlamentet anser det nödvändigt att först nå en överenskommelse i alla frågor som rör alla länder innan en sådan zon kan deklareras. Parlamentet noterar att det är i alla parters intresse att finna en för alla acceptabel lösning.

Slovakien

| 137. | Europaparlamentet välkomnar att Slovakien har fortsatt med en genomgripande reform av rättsväsendet och stöder de viktigaste syftena, nämligen att minska den stora arbetsbelastningen för domare genom att rekrytera tjänstemän till de högre rättsinstanserna, införa system för handläggningen av mål, stärka vidareutbildningen och bekämpa korruptionen inom rättsväsendet. Parlamentet erkänner de första positiva resultaten av denna reform på lång sikt och stöder uppfattningen att det kommer att krävas stora ansträngningar i flera år för ett effektivt införande av EU:s rättsliga och administrativa regelverk. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet välkomnar att Slovakien har fortsatt med en genomgripande reform av rättsväsendet och stöder de viktigaste syftena, nämligen att minska den stora arbetsbelastningen för domare genom att rekrytera tjänstemän till de högre rättsinstanserna, införa system för handläggningen av mål, stärka vidareutbildningen och bekämpa korruptionen inom rättsväsendet. Parlamentet erkänner de första positiva resultaten av denna reform på lång sikt och stöder uppfattningen att det kommer att krävas stora ansträngningar i flera år för ett effektivt införande av EU:s rättsliga och administrativa regelverk.

| 138. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare granska om den slovakiska lagen om registrering av religiösa samfund strider mot internationella konventioner om grundläggande friheter. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare granska om den slovakiska lagen om registrering av religiösa samfund strider mot internationella konventioner om grundläggande friheter.

| 139. | Europaparlamentet hänvisar till den senaste rapporten från Transparency International och uppmanar regeringen att såsom en av sina prioriteringar fortsätta bekämpa korruptionen. Parlamentet välkomnar att nyligen införd lagstiftning har lett till ett antal uppmärksammade fall, som bör underlätta ytterligare ansträngningar i kampen mot korruption samt ser fram mot snabbt antagande av de lagar om illegalt förvärvad egendom och intressekonflikter, som nu utarbetas i parlamentet. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet hänvisar till den senaste rapporten från Transparency International och uppmanar regeringen att såsom en av sina prioriteringar fortsätta bekämpa korruptionen. Parlamentet välkomnar att nyligen införd lagstiftning har lett till ett antal uppmärksammade fall, som bör underlätta ytterligare ansträngningar i kampen mot korruption samt ser fram mot snabbt antagande av de lagar om illegalt förvärvad egendom och intressekonflikter, som nu utarbetas i parlamentet.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att snabbt och på varaktig basis förbättra de ekonomiska och sociala villkor som romerna lever under, motverka deras sociala utslagning inom utbildningen, arbetslivet, straffrättssystemet och i fråga om tillgång till offentliga tjänster samt diskrimineringen av dem överlag. Parlamentet noterar att det krävs insatser på alla administrativa nivåer under flera år framöver för att genomföra strategier och handlingsplaner och uppmanar förvaltningen att sträva efter att fullt ut utnyttja alla de medel som EU erbjuder. Parlamentet kräver att regeringen stärker genomförandet av de planer som lagts fram för Europaparlamentet. Parlamentet stöder rekommendationen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om vissa aspekter av lagar och praxis rörande steriliseringen av kvinnor i Slovakiska republiken och välkomnar de föreslagna ändringarna i lagstiftningen om sterilisering. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att snabbt och på varaktig basis förbättra de ekonomiska och sociala villkor som romerna lever under, motverka deras sociala utslagning inom utbildningen, arbetslivet, straffrättssystemet och i fråga om tillgång till offentliga tjänster samt diskrimineringen av dem överlag. Parlamentet noterar att det krävs insatser på alla administrativa nivåer under flera år framöver för att genomföra strategier och handlingsplaner och uppmanar förvaltningen att sträva efter att fullt ut utnyttja alla de medel som EU erbjuder. Parlamentet kräver att regeringen stärker genomförandet av de planer som lagts fram för Europaparlamentet. Parlamentet stöder rekommendationen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om vissa aspekter av lagar och praxis rörande steriliseringen av kvinnor i Slovakiska republiken och välkomnar de föreslagna ändringarna i lagstiftningen om sterilisering.

| 141. | Europaparlamentet välkomnar det konstruktiva samarbetet mellan den ungerska minoritetens politiska företrädare och dess partner i regeringskoalitionen, som har lett till förbättringar i den ungerska minoritetens situation, sålunda blev den ungerska minoritetens krav på en egen högskola genomfört genom skapande av det ungerskspråkiga János-Selye-universitetet i staden Komárno. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet välkomnar det konstruktiva samarbetet mellan den ungerska minoritetens politiska företrädare och dess partner i regeringskoalitionen, som har lett till förbättringar i den ungerska minoritetens situation, sålunda blev den ungerska minoritetens krav på en egen högskola genomfört genom skapande av det ungerskspråkiga János-Selye-universitetet i staden Komárno.

| 142. | Europaparlamentet välkomnar Slovakiens stadigt förbättrade makroekonomiska resultat, särskilt BNP-tillväxten på 4,4 procent 2002, och så mycket som 3,9 procent under de tre första kvartalen av 2003, samt den något minskade arbetslösheten från 18,6 procent 2002 till 17,5 procent under de tre första kvartalen av 2003. Parlamentet är orubbligt på punkten att den ekonomiska tillväxten måste gagna hela befolkningen och uppmanar den slovakiska regeringen att fortsätta med att bekämpa arbetslösheten och minska de regionala skillnaderna. Parlamentet kräver att regeringen ser till att det inte blir de mest sårbara grupperna i samhället som får stå för reformkostnaderna. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet välkomnar Slovakiens stadigt förbättrade makroekonomiska resultat, särskilt BNP-tillväxten på 4,4 procent 2002, och så mycket som 3,9 procent under de tre första kvartalen av 2003, samt den något minskade arbetslösheten från 18,6 procent 2002 till 17,5 procent under de tre första kvartalen av 2003. Parlamentet är orubbligt på punkten att den ekonomiska tillväxten måste gagna hela befolkningen och uppmanar den slovakiska regeringen att fortsätta med att bekämpa arbetslösheten och minska de regionala skillnaderna. Parlamentet kräver att regeringen ser till att det inte blir de mest sårbara grupperna i samhället som får stå för reformkostnaderna.

| 143. | Europaparlamentet välkomnar de fortsatta reformerna av den offentliga förvaltningen i Slovakien och ber regeringen att genomföra dem så snart som möjligt. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet välkomnar de fortsatta reformerna av den offentliga förvaltningen i Slovakien och ber regeringen att genomföra dem så snart som möjligt.

| 144. | Europaparlamentet välkomnar att Slovakien i stor utsträckning har all lagstiftning på plats för att tillämpa EU:s regelverk från och med anslutningsdagen. Parlamentet är dock bekymrat över de fyra problemområden som kommissionen har identifierat och kräver att regeringen tar itu med dessa före den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet välkomnar att Slovakien i stor utsträckning har all lagstiftning på plats för att tillämpa EU:s regelverk från och med anslutningsdagen. Parlamentet är dock bekymrat över de fyra problemområden som kommissionen har identifierat och kräver att regeringen tar itu med dessa före den 1 maj 2004.

| 145. | Europaparlamentet uppmanar Slovakien att se till att landet uppfyller de villkor som det godtog vid anslutningsförhandlingarna för att kunna få en övergångsperiod, då Slovakien får ge skattelättnader till ett särskilt företag inom stålsektorn, som längst till och med 2009. Parlamentet noterar att detta är förenat med ett villkor om produktionsbegränsningar och påminner den slovakiska regeringen om att stålsektorn är en särskilt känslig sektor för producenter i andra länder. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet uppmanar Slovakien att se till att landet uppfyller de villkor som det godtog vid anslutningsförhandlingarna för att kunna få en övergångsperiod, då Slovakien får ge skattelättnader till ett särskilt företag inom stålsektorn, som längst till och med 2009. Parlamentet noterar att detta är förenat med ett villkor om produktionsbegränsningar och påminner den slovakiska regeringen om att stålsektorn är en särskilt känslig sektor för producenter i andra länder.

| 146. | Europaparlamentet välkomnar att Slovakien antagit den rättsliga grund som krävs för att inrätta ett utbetalningsorgan för jordbruksfonderna och uppmanar Slovakien att så snabbt som möjligt få detta organ arbetsklart och i full funktion. Enligt parlamentet skulle de slovakiska jordbrukarna ta stor skada om man inte hade inrättat ett funktionsdugligt organ vid tidpunkten för anslutningen. Parlamentet uppmanar Slovakien att genomföra det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) och förbättra folkhälsoskyddet vid livsmedelsföretag, något som är ett allvarligt problem för EU, och det gäller även de övriga nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet välkomnar att Slovakien antagit den rättsliga grund som krävs för att inrätta ett utbetalningsorgan för jordbruksfonderna och uppmanar Slovakien att så snabbt som möjligt få detta organ arbetsklart och i full funktion. Enligt parlamentet skulle de slovakiska jordbrukarna ta stor skada om man inte hade inrättat ett funktionsdugligt organ vid tidpunkten för anslutningen. Parlamentet uppmanar Slovakien att genomföra det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) och förbättra folkhälsoskyddet vid livsmedelsföretag, något som är ett allvarligt problem för EU, och det gäller även de övriga nya medlemsstaterna.

| 147. | Europaparlamentet påminner Slovakien om att det fortfarande finns några problem med åtgärder inom ramen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, särskilt när det gäller fördelning av uppgifter, samordning av institutionella strukturer på central och regional nivå samt ekonomisk förvaltning och ekonomistyrning. Om de nödvändiga standarderna inte uppnås kommer kommissionen att tvingas hålla inne medel avsedda för Slovakien. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet påminner Slovakien om att det fortfarande finns några problem med åtgärder inom ramen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, särskilt när det gäller fördelning av uppgifter, samordning av institutionella strukturer på central och regional nivå samt ekonomisk förvaltning och ekonomistyrning. Om de nödvändiga standarderna inte uppnås kommer kommissionen att tvingas hålla inne medel avsedda för Slovakien.

| 148. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som den slovakiska regeringen vidtagit för att förbättra skyddet av landets östra gränser och uppmanar till förstärkt säkerhet vid gränsen mellan Slovakien och Ukraina som en nyckel till en lyckad integrering av Slovakien i Schengenavtalet. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som den slovakiska regeringen vidtagit för att förbättra skyddet av landets östra gränser och uppmanar till förstärkt säkerhet vid gränsen mellan Slovakien och Ukraina som en nyckel till en lyckad integrering av Slovakien i Schengenavtalet.

*

- *

| 149. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i de nuvarande och de framtida nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i de nuvarande och de framtida nya medlemsstaterna.

---

(1)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 37.

(3)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

P5_TA(2004)0181

Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning

Europaparlamentets resolution om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0533/2003 — 2003/2202(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens återkommande rapport 2003 om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning och kommisisonens strategidokument ”Den fortsatta utvidgningen” (KOM(2003) 676 — C5-0533/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens återkommande rapport 2003 om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning och kommisisonens strategidokument ”Den fortsatta utvidgningen” (KOM(2003) 676 — C5-0533/2003),

| — | med beaktande av ordeförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 12-13 december 2002, Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 och Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordeförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 12-13 december 2002, Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 och Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003,

| — | med beaktande av alla parlamentets resolutioner sedan anslutningsprocessen inleddes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla parlamentets resolutioner sedan anslutningsprocessen inleddes,

| — | med beaktande av artikel 47.1 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.1 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för regionalpolitik, transport och turism och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0105/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för regionalpolitik, transport och turism och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0105/2004), och av följande skäl:

| A. | Bulgarien ingår i den omfattande och oåterkalleliga utvidgningsprocess som nu pågår. |
| --- | --- |

A.

Bulgarien ingår i den omfattande och oåterkalleliga utvidgningsprocess som nu pågår.

| B. | Bulgarien har redan gjort stora framsteg på vägen mot anslutning till Europeiska unionen och ligger därför bra till för att fullfölja sin ambition att avsluta förhandlingarna under 2004 och bli medlem 2007. |
| --- | --- |

B.

Bulgarien har redan gjort stora framsteg på vägen mot anslutning till Europeiska unionen och ligger därför bra till för att fullfölja sin ambition att avsluta förhandlingarna under 2004 och bli medlem 2007.

| C. | Det finns fortfarande vissa viktiga frågor som måste lösas och reformer som måste genomföras. |
| --- | --- |

C.

Det finns fortfarande vissa viktiga frågor som måste lösas och reformer som måste genomföras.

| D. | Anslutningsprocessen måste grunda sig på principen om ”egna meriter”. |
| --- | --- |

D.

Anslutningsprocessen måste grunda sig på principen om ”egna meriter”.

| E. | Lokalvalen i 263 städer i Bulgarien den 26 oktober 2003 präglades av lågt valdeltagande och resulterade i att inget parti fick något tydligt stöd. |
| --- | --- |

E.

Lokalvalen i 263 städer i Bulgarien den 26 oktober 2003 präglades av lågt valdeltagande och resulterade i att inget parti fick något tydligt stöd.

Den politiska situationen och politiska kriterier

| 1. | Europaparlamentet gratulerar Bulgarien till att preliminärt ha avslutat 26 av de 31 förhandlingskapitlen. Kommissionen, ordförandeskapet och medlemsstaterna uppmanas att i god tid lägga fram förslag för att hjälpa Bulgarien att slutföra förhandlingarna i början av 2004. Parlamentet förväntar sig att EU och Bulgarien kommer fram till en rättvis lösning av de finansiella frågor som är en grundläggande del av tre av de återstående kapitlen. Diskussionerna om framtida politiska reformer eller om den nya budgetplanen bör varken försvåra fortsättningen och slutförandet av förhandlingarna med Bulgarien påverkas av dessa förhandlingar. Parlamentet betonar den symboliska betydelsen av att slutföra förhandlingarna parallellt med tio nya medlemsstaters anslutning till EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gratulerar Bulgarien till att preliminärt ha avslutat 26 av de 31 förhandlingskapitlen. Kommissionen, ordförandeskapet och medlemsstaterna uppmanas att i god tid lägga fram förslag för att hjälpa Bulgarien att slutföra förhandlingarna i början av 2004. Parlamentet förväntar sig att EU och Bulgarien kommer fram till en rättvis lösning av de finansiella frågor som är en grundläggande del av tre av de återstående kapitlen. Diskussionerna om framtida politiska reformer eller om den nya budgetplanen bör varken försvåra fortsättningen och slutförandet av förhandlingarna med Bulgarien påverkas av dessa förhandlingar. Parlamentet betonar den symboliska betydelsen av att slutföra förhandlingarna parallellt med tio nya medlemsstaters anslutning till EU.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar särskilt författningsreformen som är en viktig katalysator för att uppnå omfattande administrativa och rättsliga reformer. Parlamentet stöder regeringen när det gäller att vidta de rättsliga och administrativa åtgärder som krävs för att påskynda förbättringar på dessa områden. Parlamentet framhåller att detta måste leda till ett effektivt system som ger rättvisa och tillförlitliga domar. Parlamentet påminner Bulgarien om att ett effektivt och tillförlitligt rätts- och förvaltningssystem även underlättar ekonomiska framsteg och uppmuntrar utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar särskilt författningsreformen som är en viktig katalysator för att uppnå omfattande administrativa och rättsliga reformer. Parlamentet stöder regeringen när det gäller att vidta de rättsliga och administrativa åtgärder som krävs för att påskynda förbättringar på dessa områden. Parlamentet framhåller att detta måste leda till ett effektivt system som ger rättvisa och tillförlitliga domar. Parlamentet påminner Bulgarien om att ett effektivt och tillförlitligt rätts- och förvaltningssystem även underlättar ekonomiska framsteg och uppmuntrar utländska direktinvesteringar.

| 3. | Europaparlamentet betonar de positiva åtgärder som har vidtagits för att anta lagstiftning mot korruption. Det krävs emellertid ännu mer systematiska åtgärder mot bedrägerier och mutor. Parlamentet förväntar sig fler framsteg när det gäller vidtagande och genomförande av åtgärder mot korruption. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar de positiva åtgärder som har vidtagits för att anta lagstiftning mot korruption. Det krävs emellertid ännu mer systematiska åtgärder mot bedrägerier och mutor. Parlamentet förväntar sig fler framsteg när det gäller vidtagande och genomförande av åtgärder mot korruption.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar Bulgariens förbättrade lagstiftning om skydd av barn, men förväntar sig att förhållandena för de barn som vistas på institutioner kraftigt förbättras. Parlamentet stöder utbyggnaden av alternativa former av barnomsorg, exempelvis fosterföräldrar. Parlamentet stöder därför planen för att få bort barnen från institutionerna. Parlamentet välkomnar att den nya politiken inriktas på att hjälpa familjer att behålla sina barn, och att de befintliga socialarbetarna kompletterats med utbildade frivilligkrafter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar Bulgariens förbättrade lagstiftning om skydd av barn, men förväntar sig att förhållandena för de barn som vistas på institutioner kraftigt förbättras. Parlamentet stöder utbyggnaden av alternativa former av barnomsorg, exempelvis fosterföräldrar. Parlamentet stöder därför planen för att få bort barnen från institutionerna. Parlamentet välkomnar att den nya politiken inriktas på att hjälpa familjer att behålla sina barn, och att de befintliga socialarbetarna kompletterats med utbildade frivilligkrafter.

| 5. | Europaparlamentet är oroat över att den statliga byrån för barnskydd skall läggas ned i februari 2004, men litar på att denna funktion kommer att upprätthållas och stärkas av det berörda ministeriet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är oroat över att den statliga byrån för barnskydd skall läggas ned i februari 2004, men litar på att denna funktion kommer att upprätthållas och stärkas av det berörda ministeriet.

| 6. | Europaparlamentet är bekymrat över att så många barn adopteras bort internationellt. 90 procent av dessa barn är av romskt ursprung. Parlamentet kräver att internationell adoptering används som en sista utväg, och att barnens välbefinnande måste komma i första hand och inte den ekonomiska förtjänst som en familj, en institution eller en mellanhand kan göra. Parlamentet uppmanar Bulgariens regering att vidta omedelbara åtgärder för att komma till rätta med det här problemet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är bekymrat över att så många barn adopteras bort internationellt. 90 procent av dessa barn är av romskt ursprung. Parlamentet kräver att internationell adoptering används som en sista utväg, och att barnens välbefinnande måste komma i första hand och inte den ekonomiska förtjänst som en familj, en institution eller en mellanhand kan göra. Parlamentet uppmanar Bulgariens regering att vidta omedelbara åtgärder för att komma till rätta med det här problemet.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att en stor del av de barn som vårdas är romer och att effektivare och större åtgärder krävs för att överbrygga barriärerna mellan romerna och det övriga samhället. Det handlar inte bara om diskriminering, utan misstron finns på båda sidor. Parlamentet uppmärksammar därför regeringens nya handlingsplan för romer och handlingsplanens stora budgetanslag. Parlamentet uppmanar regeringen att stå fast vid sin politik för att främja romernas integrering i det bulgariska samhället. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna och kommissionen att inrikta sina ansträngningar på konkreta program som kan ge ordentliga förbättringar, särskilt program i samband med utbildning av romska kvinnor i familjeplanering och barnomsorgsfrågor samt program för kunskaper i bulgariska bland romerna. Parlamentet välkomnar den senaste tidens praxis att rekrytera romer till polisen och uppmanar regeringen att fortsätta dessa ansträngningar. Samtidigt uppmanas romernas företrädare att identifiera sociala och strukturella problem i romernas sätt att leva och att hjälpa till att genomföra åtgärder för att skapa sådana förändringar bland romerna som kan underlätta deras integrering i det bulgariska samhället. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att en stor del av de barn som vårdas är romer och att effektivare och större åtgärder krävs för att överbrygga barriärerna mellan romerna och det övriga samhället. Det handlar inte bara om diskriminering, utan misstron finns på båda sidor. Parlamentet uppmärksammar därför regeringens nya handlingsplan för romer och handlingsplanens stora budgetanslag. Parlamentet uppmanar regeringen att stå fast vid sin politik för att främja romernas integrering i det bulgariska samhället. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna och kommissionen att inrikta sina ansträngningar på konkreta program som kan ge ordentliga förbättringar, särskilt program i samband med utbildning av romska kvinnor i familjeplanering och barnomsorgsfrågor samt program för kunskaper i bulgariska bland romerna. Parlamentet välkomnar den senaste tidens praxis att rekrytera romer till polisen och uppmanar regeringen att fortsätta dessa ansträngningar. Samtidigt uppmanas romernas företrädare att identifiera sociala och strukturella problem i romernas sätt att leva och att hjälpa till att genomföra åtgärder för att skapa sådana förändringar bland romerna som kan underlätta deras integrering i det bulgariska samhället.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att fortsätta att förbättra vården av personer med psykiska problem eller andra funktionshinder. Parlamentet konstaterar att den ekonomiska situationen för människor med funktionshinder har börjat bli bättre tack vare tilldelningen av en garanterad minimiinkomst. Parlamentet är bekymrat över att funktionshindrade barn är dåligt rustade för att klara sig i det vanliga samhället efter att ha undervisats i specialskolor. Parlamentet efterlyser mer yrkesutbildning på en nivå som passar barn med olika funktionshinder och som kan hjälpa dem att hitta ett arbete längre fram. Parlamentet är medvetet om att förbättringar av situationen på fältet kan innebära att det behövs ökade ekonomiska anslag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att fortsätta att förbättra vården av personer med psykiska problem eller andra funktionshinder. Parlamentet konstaterar att den ekonomiska situationen för människor med funktionshinder har börjat bli bättre tack vare tilldelningen av en garanterad minimiinkomst. Parlamentet är bekymrat över att funktionshindrade barn är dåligt rustade för att klara sig i det vanliga samhället efter att ha undervisats i specialskolor. Parlamentet efterlyser mer yrkesutbildning på en nivå som passar barn med olika funktionshinder och som kan hjälpa dem att hitta ett arbete längre fram. Parlamentet är medvetet om att förbättringar av situationen på fältet kan innebära att det behövs ökade ekonomiska anslag.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar Bulgariens antagande av en heltäckande antidiskrimineringslagstiftning för att införliva EU:s antidiskrimineringsregelverk, inklusive bestämmelser om lika behandling av män och kvinnor och förbud mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar Bulgariens antagande av en heltäckande antidiskrimineringslagstiftning för att införliva EU:s antidiskrimineringsregelverk, inklusive bestämmelser om lika behandling av män och kvinnor och förbud mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över att människohandel fortsätter att vara ett problem. Parlamentet uppmärksammar den nya lagen från maj 2003 om bekämpning av illegal människohandel och kräver ett strikt genomförande över hela landet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är bekymrat över att människohandel fortsätter att vara ett problem. Parlamentet uppmärksammar den nya lagen från maj 2003 om bekämpning av illegal människohandel och kräver ett strikt genomförande över hela landet.

| 11. | Europaparlamentet är oroat över att resultaten från vissa empiriska studier visar att det i ett stort antal brottmål i första instans saknades försvarsadvokater, trots att alla bör ha rätt till rättshjälp. Parlamentet efterlyser förbättringar inom rättshjälpssystemet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är oroat över att resultaten från vissa empiriska studier visar att det i ett stort antal brottmål i första instans saknades försvarsadvokater, trots att alla bör ha rätt till rättshjälp. Parlamentet efterlyser förbättringar inom rättshjälpssystemet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida lagen om trossamfund (som trädde i kraft den 1 januari 2003) strider mot de internationella konventionerna om de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida lagen om trossamfund (som trädde i kraft den 1 januari 2003) strider mot de internationella konventionerna om de grundläggande friheterna.

Ekonomiska frågor

| 13. | Europaparlamentet lovordar Bulgarien för dess fungerande marknadsekonomi. Parlamentet uppmanar regeringen att fortsätta sitt ekonomiska reformprogram som ger makroekonomisk stabilitet trots svåra ekonomiska förhållanden. Parlamentet välkomnar den privata sektorns ökade inflytande som huvuddrivkraften för tillväxt. Parlamentet är oroat över att varje försening eller upphävande av strategiska privatiseringar kan leda till minskade utländska direktinvesteringar i Bulgarien. Parlamentet konstaterar att Bulgarien har kommit långt när det gäller de strukturella reformerna och att landet behöver fortsätta sina stadiga framsteg för att inom en snar framtid kunna klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet lovordar Bulgarien för dess fungerande marknadsekonomi. Parlamentet uppmanar regeringen att fortsätta sitt ekonomiska reformprogram som ger makroekonomisk stabilitet trots svåra ekonomiska förhållanden. Parlamentet välkomnar den privata sektorns ökade inflytande som huvuddrivkraften för tillväxt. Parlamentet är oroat över att varje försening eller upphävande av strategiska privatiseringar kan leda till minskade utländska direktinvesteringar i Bulgarien. Parlamentet konstaterar att Bulgarien har kommit långt när det gäller de strukturella reformerna och att landet behöver fortsätta sina stadiga framsteg för att inom en snar framtid kunna klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den fortsatta realtillväxten av BNP med 4,8 procent under 2002 trots de svåra globala ekonomiska förhållandena. Parlamentet välkomnar dessutom att inflationen fortsatt att falla från 7,4 procent under 2001 till 5,8 procent 2002. Parlamentet hoppas att den starka tillväxten i och omkring Sofia sprids till andra delar av landet. Parlamentet är imponerat av Bulgariens strama statsfinanspolitik. Tack var denna har det varit möjligt att undvika en försämring av det nuvarande underskottet i bytesbalansen och göra ytterligare framsteg för att minska statsskulden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar den fortsatta realtillväxten av BNP med 4,8 procent under 2002 trots de svåra globala ekonomiska förhållandena. Parlamentet välkomnar dessutom att inflationen fortsatt att falla från 7,4 procent under 2001 till 5,8 procent 2002. Parlamentet hoppas att den starka tillväxten i och omkring Sofia sprids till andra delar av landet. Parlamentet är imponerat av Bulgariens strama statsfinanspolitik. Tack var denna har det varit möjligt att undvika en försämring av det nuvarande underskottet i bytesbalansen och göra ytterligare framsteg för att minska statsskulden.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av Bulgariens modernisering av sin skatteförvaltning. Parlamentet ser med glädje att arbetslöshetssiffrorna drastiskt har fallit, och uppgick till 12,9 procent i oktober 2003, och att de förväntas falla ännu mer. Parlamentet rekommenderar regeringen att inrikta sina ansträngningar på yrkesutbildning och verkligt sysselsättningsskapande program och se till att det bulgariska folket får påtagliga fördelar av den förbättrade ekonomiska situationen. Dessutom bör man se till att de regionala skillnaderna minskar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av Bulgariens modernisering av sin skatteförvaltning. Parlamentet ser med glädje att arbetslöshetssiffrorna drastiskt har fallit, och uppgick till 12,9 procent i oktober 2003, och att de förväntas falla ännu mer. Parlamentet rekommenderar regeringen att inrikta sina ansträngningar på yrkesutbildning och verkligt sysselsättningsskapande program och se till att det bulgariska folket får påtagliga fördelar av den förbättrade ekonomiska situationen. Dessutom bör man se till att de regionala skillnaderna minskar.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar oroat att den bulgariska befolkningen fortsätter att minska på grund av utvandring, särskilt utvandring av unga välutbildade bulgarer. Parlamentet betonar att upprätthållandet av en välutbildad och flexibel arbetskraft är bästa sättet för Bulgarien att bygga vidare på den nuvarande ekonomiska tillväxten. Parlamentet uppmanar administrationen att ta itu med de långsamma förbättringarna av den allmänna levnadsstandarden och fundera över andra särskilda incitament för att behålla unga välutbildade personer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar oroat att den bulgariska befolkningen fortsätter att minska på grund av utvandring, särskilt utvandring av unga välutbildade bulgarer. Parlamentet betonar att upprätthållandet av en välutbildad och flexibel arbetskraft är bästa sättet för Bulgarien att bygga vidare på den nuvarande ekonomiska tillväxten. Parlamentet uppmanar administrationen att ta itu med de långsamma förbättringarna av den allmänna levnadsstandarden och fundera över andra särskilda incitament för att behålla unga välutbildade personer.

Regelverkskriterier

| 17. | Europaparlamentet välkomnar Bulgariens konsekventa framsteg när det gäller anpassningen till gemenskapens regelverk. Parlamentet noterar att kommissionen bedömer att det hela tiden sker framsteg med de återstående kapitlen av regelverket. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar Bulgariens konsekventa framsteg när det gäller anpassningen till gemenskapens regelverk. Parlamentet noterar att kommissionen bedömer att det hela tiden sker framsteg med de återstående kapitlen av regelverket.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Bulgarien att ta bort kravet på att EU-medborgare måste ha permanent uppehållstillstånd i Bulgarien för att bedriva ekonomisk verksamhet i landet som en del av Bulgariens anpassning i kapitlet om frihet att tillhandahålla tjänster. Parlamentet noterar att den bulgariska regeringen har förelagt det bulgariska parlamentet ett lagförslag för att lösa denna fråga. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Bulgarien att ta bort kravet på att EU-medborgare måste ha permanent uppehållstillstånd i Bulgarien för att bedriva ekonomisk verksamhet i landet som en del av Bulgariens anpassning i kapitlet om frihet att tillhandahålla tjänster. Parlamentet noterar att den bulgariska regeringen har förelagt det bulgariska parlamentet ett lagförslag för att lösa denna fråga.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar regeringens ansträngningar att förstärka den offentliga förvaltningen, särskilt antagandet av de senaste tilläggen till lagen om statstjänstemän. Parlamentet påminner Bulgarien om att en reformerad och förstärkt offentlig förvaltning inte enbart kommer att förbättra möjligheterna att genomföra gemenskapens regelverk och på ett effektivt sätt förvalta gemenskapsanslagen. En förstärkt förvaltning kommer även att stärka förvaltningskapaciteten och sakkunskapen när det gäller statligt stöd, förbättra kvaliteten på beslut som rör statligt stöd, uppnå ett bättre förebyggande samarbete mellan kommissionen för konkurrensskydd och finansministeriet samt överlag hjälpa till att förbättra allmänhetens förtroende för regeringens arbete. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar regeringens ansträngningar att förstärka den offentliga förvaltningen, särskilt antagandet av de senaste tilläggen till lagen om statstjänstemän. Parlamentet påminner Bulgarien om att en reformerad och förstärkt offentlig förvaltning inte enbart kommer att förbättra möjligheterna att genomföra gemenskapens regelverk och på ett effektivt sätt förvalta gemenskapsanslagen. En förstärkt förvaltning kommer även att stärka förvaltningskapaciteten och sakkunskapen när det gäller statligt stöd, förbättra kvaliteten på beslut som rör statligt stöd, uppnå ett bättre förebyggande samarbete mellan kommissionen för konkurrensskydd och finansministeriet samt överlag hjälpa till att förbättra allmänhetens förtroende för regeringens arbete.

| 20. | Europaparlamentet erinrar om att Bulgarien är det enda av anslutningsländerna som inte har några genomförandemekanismer på jämställdhetens område och att sådana institutionella mekanismer utgör ett oeftergivligt krav för att gemenskapens regelverk skall kunna införlivas med den nationella lagstiftningen. Parlamentet väntar sig att Bulgarien skall ta noggrann hänsyn till de romska kvinnornas särskilda situation, eftersom dessa kvinnor råkar ut för både könsdiskriminering och diskriminering i egenskap av att tillhöra en minoritet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta i sin utvärdering av de politiska kriterierna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet erinrar om att Bulgarien är det enda av anslutningsländerna som inte har några genomförandemekanismer på jämställdhetens område och att sådana institutionella mekanismer utgör ett oeftergivligt krav för att gemenskapens regelverk skall kunna införlivas med den nationella lagstiftningen. Parlamentet väntar sig att Bulgarien skall ta noggrann hänsyn till de romska kvinnornas särskilda situation, eftersom dessa kvinnor råkar ut för både könsdiskriminering och diskriminering i egenskap av att tillhöra en minoritet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta i sin utvärdering av de politiska kriterierna.

| 21. | Europaparlamentet begär att man fortsätter att prioritera verksamheten vid förvaltningsorganisationerna för sjösäkerhet. Det krävs ytterligare insatser för att se till att Bulgarien uppfyller sitt mål om att få bort den bulgariska flaggan från den svarta listan i det samförståndsavtal om hamnstatskontroll som slöts i Paris 1982. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet begär att man fortsätter att prioritera verksamheten vid förvaltningsorganisationerna för sjösäkerhet. Det krävs ytterligare insatser för att se till att Bulgarien uppfyller sitt mål om att få bort den bulgariska flaggan från den svarta listan i det samförståndsavtal om hamnstatskontroll som slöts i Paris 1982.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att de flesta icke-ekonomiska frågorna i jordbrukskapitlet har lösts. Parlamentet stöder regeringens reformpolitik på jordbruksområdet, och betonar att inrättandet av hela systemet med jordbruksstödsmekanismer, såsom den gemensamma organisationen av markanderna, måste drivas längre. Parlamentet uppmärksammar att konkreta framsteg måste göras för att omstrukturera denna arbetskraftsintensiva sektor genom att till fullo använda de utvecklingsfonder för landsbygden som finns tillgängliga inom Sapard-programmet och utarbeta politik som kan finansieras efter anslutningen genom utbetalningar från EUGFJ:s utvecklingssektion. Parlamentet vill dessutom att stöd till småjordbrukare, inklusive tillgång till banklån och utbildning, erbjuds och förbättras. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att de flesta icke-ekonomiska frågorna i jordbrukskapitlet har lösts. Parlamentet stöder regeringens reformpolitik på jordbruksområdet, och betonar att inrättandet av hela systemet med jordbruksstödsmekanismer, såsom den gemensamma organisationen av markanderna, måste drivas längre. Parlamentet uppmärksammar att konkreta framsteg måste göras för att omstrukturera denna arbetskraftsintensiva sektor genom att till fullo använda de utvecklingsfonder för landsbygden som finns tillgängliga inom Sapard-programmet och utarbeta politik som kan finansieras efter anslutningen genom utbetalningar från EUGFJ:s utvecklingssektion. Parlamentet vill dessutom att stöd till småjordbrukare, inklusive tillgång till banklån och utbildning, erbjuds och förbättras.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att 1,5 miljarder euro anslogs till Bulgarien under perioden 1992-2003 inom ramen för Phare-programmet och 257,3 miljoner euro har planerats för 2004. Inom ramen för Sapard-programmet anslogs 56,1 miljoner euro till Bulgarien 2003 och 58,3 miljoner euro har planerats för 2004. Inom ramen för ISPA-programmet anslogs 110 miljoner euro 2003 och 451,2 miljoner euro kommer att anslås till Bulgarien och Rumänien under 2004. Parlamentet är bekymrat över att en stor del av dessa biståndsmedel inför anslutningen kommer att gå förlorade om inte utnyttjandegraden förbättras betydligt. Detta gäller i synnerhet Sapard-programmet, där endast 33 procent av anslagen utnyttjades 2003. Parlamentet välkomnar att det gjorts förbättringar när det gäller landets administrativa förmåga att planera, förvalta och kontrollera gemenskapens föranslutningsmedel. Det är emellertid mycket viktigt att ständigt göra ytterligare ansträngningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att 1,5 miljarder euro anslogs till Bulgarien under perioden 1992-2003 inom ramen för Phare-programmet och 257,3 miljoner euro har planerats för 2004. Inom ramen för Sapard-programmet anslogs 56,1 miljoner euro till Bulgarien 2003 och 58,3 miljoner euro har planerats för 2004. Inom ramen för ISPA-programmet anslogs 110 miljoner euro 2003 och 451,2 miljoner euro kommer att anslås till Bulgarien och Rumänien under 2004. Parlamentet är bekymrat över att en stor del av dessa biståndsmedel inför anslutningen kommer att gå förlorade om inte utnyttjandegraden förbättras betydligt. Detta gäller i synnerhet Sapard-programmet, där endast 33 procent av anslagen utnyttjades 2003. Parlamentet välkomnar att det gjorts förbättringar när det gäller landets administrativa förmåga att planera, förvalta och kontrollera gemenskapens föranslutningsmedel. Det är emellertid mycket viktigt att ständigt göra ytterligare ansträngningar.

| 24. | Europaparlamentet anser att arbetet med att införa regler och bestämmelser på det veterinära och fytosanitära området samt beträffande livsmedelssäkerheten går i positiv riktning. Parlamentet ser dock med oro på de brister som noterats beträffande kontrollen av TSE och animaliska biprodukter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att arbetet med att införa regler och bestämmelser på det veterinära och fytosanitära området samt beträffande livsmedelssäkerheten går i positiv riktning. Parlamentet ser dock med oro på de brister som noterats beträffande kontrollen av TSE och animaliska biprodukter.

| 25. | Europaparlamentet är bekymrat över att reglerna för djurtransporter inte uppfyller EU:s krav, och vädjar till Bulgarien att snarast vidta effektiva åtgärder som syftar till att minska djurens lidande. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet är bekymrat över att reglerna för djurtransporter inte uppfyller EU:s krav, och vädjar till Bulgarien att snarast vidta effektiva åtgärder som syftar till att minska djurens lidande.

| 26. | Europaparlamentet uppmärksammar att det fortfarande krävs stora ansträngningar inom kapitlet om regionalpolitik på central och lokal nivå, särskilt när det gäller att förstärka strukturer och tydligt definiera deras befogenheter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmärksammar att det fortfarande krävs stora ansträngningar inom kapitlet om regionalpolitik på central och lokal nivå, särskilt när det gäller att förstärka strukturer och tydligt definiera deras befogenheter.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Bulgarien att säkra ett effektivt införlivande och genomförande av EU:s miljölagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fästa större uppmärksamhet vid kapacitetsuppbyggnad på miljöområdet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar Bulgarien att säkra ett effektivt införlivande och genomförande av EU:s miljölagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fästa större uppmärksamhet vid kapacitetsuppbyggnad på miljöområdet.

| 28. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ser till att de prioriterade infrastrukturprojekt som finansieras av EU och genomförs av den bulgariska regeringen till fullo överensstämmer med EU:s miljölagstiftning och Bernkonventionen om skydd av vilda växter och djur samt naturliga livsmiljöer i Europa. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att i samband med byggandet av Struma-motorvägen allvarligt överväga ett alternativ som skulle skona Kresna-passet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ser till att de prioriterade infrastrukturprojekt som finansieras av EU och genomförs av den bulgariska regeringen till fullo överensstämmer med EU:s miljölagstiftning och Bernkonventionen om skydd av vilda växter och djur samt naturliga livsmiljöer i Europa. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att i samband med byggandet av Struma-motorvägen allvarligt överväga ett alternativ som skulle skona Kresna-passet.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar det preliminära avslutandet av kapitlet om samarbete i rättsliga och inrikes frågor som ett bevis på Bulgariens prestationer på området och uppmanar Bulgarien att fortsätta sina ansträngningar för att säkerställa ett effektivt och tillförlitligt rättssystem. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar det preliminära avslutandet av kapitlet om samarbete i rättsliga och inrikes frågor som ett bevis på Bulgariens prestationer på området och uppmanar Bulgarien att fortsätta sina ansträngningar för att säkerställa ett effektivt och tillförlitligt rättssystem.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar stärkandet av den strukturerade politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Bulgarien under tiden fram till Bulgariens anslutning. Parlamentet inskärper vikten av ytterligare samarbete mellan det bulgariska parlamentet och medlemsstaternas nationella parlament. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar stärkandet av den strukturerade politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Bulgarien under tiden fram till Bulgariens anslutning. Parlamentet inskärper vikten av ytterligare samarbete mellan det bulgariska parlamentet och medlemsstaternas nationella parlament.

| 31. | Europaparlamentet betonar att man måste tillämpa höga säkerhetskrav vid kärnkraftverk och stöder tanken om att kärnreaktorer måste stängas om säkerhetskraven inte uppfylls. Parlamentet välkomnar de omfattande investeringar som har gjorts för att förbättra säkerheten vid kärnkraftverket i Kozloduy. Parlamentet anser att rådet och kommissionen bör studera rapporten från rådets säkerhetskontroll av reaktor 3 och 4 vid Kozloduy-anläggningen den 16-19 november 2003. Parlamentet uppmanar Bulgarien att uppfylla sina åtaganden i fråga om kärnsäkerhet, särskilt när det gäller åtagandet att stänga vissa reaktorer vid kärnkraftverket i Kozloduy, och förväntar sig att rådet och kommissionen skall överväga att eventuellt bevilja ytterligare finansiellt stöd för de aktuella reaktorernas stängning och nedläggning. Parlamentet begär att det vidtas åtgärder för att se till att Bulgarien upprätthåller och utvecklar sina energiresurser så att man även i framtiden kan uppfylla sina behov. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att man måste tillämpa höga säkerhetskrav vid kärnkraftverk och stöder tanken om att kärnreaktorer måste stängas om säkerhetskraven inte uppfylls. Parlamentet välkomnar de omfattande investeringar som har gjorts för att förbättra säkerheten vid kärnkraftverket i Kozloduy. Parlamentet anser att rådet och kommissionen bör studera rapporten från rådets säkerhetskontroll av reaktor 3 och 4 vid Kozloduy-anläggningen den 16-19 november 2003. Parlamentet uppmanar Bulgarien att uppfylla sina åtaganden i fråga om kärnsäkerhet, särskilt när det gäller åtagandet att stänga vissa reaktorer vid kärnkraftverket i Kozloduy, och förväntar sig att rådet och kommissionen skall överväga att eventuellt bevilja ytterligare finansiellt stöd för de aktuella reaktorernas stängning och nedläggning. Parlamentet begär att det vidtas åtgärder för att se till att Bulgarien upprätthåller och utvecklar sina energiresurser så att man även i framtiden kan uppfylla sina behov.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att Bulgarien förväntas bli medlem av Nato i mitten av 2004 och att Bulgarien tar över som ordförandeland för OSSE 2004. Parlamentet betraktar Bulgarien som en betydelsefull stabilitetsfaktor i Sydösteuropa. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att Bulgarien förväntas bli medlem av Nato i mitten av 2004 och att Bulgarien tar över som ordförandeland för OSSE 2004. Parlamentet betraktar Bulgarien som en betydelsefull stabilitetsfaktor i Sydösteuropa.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att Bulgariens anslutningsförhandlingar fortlöper utan några större problem och gott och väl håller tidtabellen. Parlamentet betonar att Bulgariens anslutning till EU inte nödvändigtvis behöver ha något tidsmässigt samband med något annat kandidatlands anslutning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att Bulgariens anslutningsförhandlingar fortlöper utan några större problem och gott och väl håller tidtabellen. Parlamentet betonar att Bulgariens anslutning till EU inte nödvändigtvis behöver ha något tidsmässigt samband med något annat kandidatlands anslutning.

*

- *

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Bulgarien. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Bulgarien.

P5_TA(2004)0182

Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning

Europaparlamentets resolution om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0534/2003 — 2003/2203(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens återkommande rapport 2003 om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning och kommissionens strategidokument ”Den fortsatta utvidgningen” (KOM(2003) 676 — C5-0534/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens återkommande rapport 2003 om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning och kommissionens strategidokument ”Den fortsatta utvidgningen” (KOM(2003) 676 — C5-0534/2003),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 12-13 december 2002 och Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 12-13 december 2002 och Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003,

| — | med beaktande av alla parlamentets resolutioner sedan anslutningsprocessen inleddes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla parlamentets resolutioner sedan anslutningsprocessen inleddes,

| — | med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för regionalpolitik, transport och turism och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0103/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för regionalpolitik, transport och turism och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0103/2004), och av följande skäl:

| A. | Rumänien har gjort stora ansträngningar på vägen mot anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

A.

Rumänien har gjort stora ansträngningar på vägen mot anslutning till Europeiska unionen.

| B. | Den aktuella bedömningen av Rumänien görs på grundval av ett strikt uppfyllande av Köpenhamnskriterierna och ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Helsingfors den 10-11 december 1999 samt principen om differentiering. |
| --- | --- |

B.

Den aktuella bedömningen av Rumänien görs på grundval av ett strikt uppfyllande av Köpenhamnskriterierna och ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Helsingfors den 10-11 december 1999 samt principen om differentiering.

| C. | Rumänien har på ett samarbetsvilligt sätt lämnat bidrag till arbetet i Europeiska konventet för att förbereda det utvidgade EU:s framtid och deltar även i regeringskonferensen. |
| --- | --- |

C.

Rumänien har på ett samarbetsvilligt sätt lämnat bidrag till arbetet i Europeiska konventet för att förbereda det utvidgade EU:s framtid och deltar även i regeringskonferensen.

Den politiska situationen och politiska kriterier

| 1. | Trots framsteg på flera områden har Rumänien för närvarande allvarliga problem när det gäller att uppfylla kraven i de kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Europaparlamentet konstaterar att man inte kommer att kunna slutföra anslutningsförhandlingarna före slutet av 2004 och låta Rumänien bli EU-medlem 2007 om landet inte klarar att






  — | vidta åtgärder mot korruptionen, särskilt korruptionen på politisk nivå, och tillämpa lagar mot korruption, |
| --- | --- | --- |

1.

Trots framsteg på flera områden har Rumänien för närvarande allvarliga problem när det gäller att uppfylla kraven i de kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Europaparlamentet konstaterar att man inte kommer att kunna slutföra anslutningsförhandlingarna före slutet av 2004 och låta Rumänien bli EU-medlem 2007 om landet inte klarar att

—

vidta åtgärder mot korruptionen, särskilt korruptionen på politisk nivå, och tillämpa lagar mot korruption,

| — | se till att rättsväsendet är oberoende och fungerar bra, och särskilt begränsa justitiedepartementets makt och ge ökade resurser till domstolarna, |
| --- | --- |

—

se till att rättsväsendet är oberoende och fungerar bra, och särskilt begränsa justitiedepartementets makt och ge ökade resurser till domstolarna,

| — | skapa frihet för medierna, särskilt genom kraftfulla åtgärder mot de trakasserier och hot som journalister utsätts för, och stoppa den ekonomiska kontrollen över medierna vilken lett till självcensur, |
| --- | --- |

—

skapa frihet för medierna, särskilt genom kraftfulla åtgärder mot de trakasserier och hot som journalister utsätts för, och stoppa den ekonomiska kontrollen över medierna vilken lett till självcensur,

| — | vidta åtgärder för att stoppa misshandel på polisstationer, på basis av den offentliggjorda rapporten om villkoren på polisstationer för 2002 från Europarådets kommission för förebyggande av tortyr. |
| --- | --- |

—

vidta åtgärder för att stoppa misshandel på polisstationer, på basis av den offentliggjorda rapporten om villkoren på polisstationer för 2002 från Europarådets kommission för förebyggande av tortyr.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med den rumänska regeringen utarbeta handlingsplaner med klara riktmärken för dessa reformer i syfte att kunna utvärdera uppnådda resultat bättre. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med den rumänska regeringen utarbeta handlingsplaner med klara riktmärken för dessa reformer i syfte att kunna utvärdera uppnådda resultat bättre.

| 3. | Europaparlamentet noterar författningsreformen och särskilt de ändringar som troligtvis kommer att stärka parlamentets roll i lagstiftningsprocessen. Parlamentet begär att regeringen avstår från att använda sig av undantagsföreskrifter och i stället använder sig av de normala lagstiftningskanalerna genom parlamentet avsedda för samråd, ordentlig debatt och effektiv parlamentarisk kontroll. Parlamentet uppmanar det rumänska parlamentet att använda de ekonomiska medel som krävs för att anställa tillräckligt med parlamentarisk forskningspersonal med juridisk sakkunskap och personal som bistår de politiska partierna så att man kan ägna mer uppmärksamhet åt att förbättra lagstiftningens kvalitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar författningsreformen och särskilt de ändringar som troligtvis kommer att stärka parlamentets roll i lagstiftningsprocessen. Parlamentet begär att regeringen avstår från att använda sig av undantagsföreskrifter och i stället använder sig av de normala lagstiftningskanalerna genom parlamentet avsedda för samråd, ordentlig debatt och effektiv parlamentarisk kontroll. Parlamentet uppmanar det rumänska parlamentet att använda de ekonomiska medel som krävs för att anställa tillräckligt med parlamentarisk forskningspersonal med juridisk sakkunskap och personal som bistår de politiska partierna så att man kan ägna mer uppmärksamhet åt att förbättra lagstiftningens kvalitet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att regeringen vidtagit åtgärder för att öka öppenheten och insynen i den politiska processen och för att involvera de berörda samhällsparterna i processen. Parlamentet uppmanar emellertid myndigheterna att se till att dessa nya lagar verkligen genomförs och förfarandena öppnas upp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att regeringen vidtagit åtgärder för att öka öppenheten och insynen i den politiska processen och för att involvera de berörda samhällsparterna i processen. Parlamentet uppmanar emellertid myndigheterna att se till att dessa nya lagar verkligen genomförs och förfarandena öppnas upp.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den rumänska regeringens strategi för att reformera rättssystemet jämte den handlingsplan som regeringen antagit. Parlamentet uppmanar Rumänien att tillhandahålla tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser för att på ett effektivt sätt genomföra dessa. Parlamentet kräver vidare ett mer oberoende och professionellt rättsväsende, där personalen bör ges tillräckliga fortbildningsmöjligheter. Parlamentet uppmanar också regeringen att stärka högsta domstolen och avskaffa den allmänna åklagarens rätt till extraordinära överklaganden i brottmål och i stället formalisera ett sammanhängande system av besvärsmöjligheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar den rumänska regeringens strategi för att reformera rättssystemet jämte den handlingsplan som regeringen antagit. Parlamentet uppmanar Rumänien att tillhandahålla tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser för att på ett effektivt sätt genomföra dessa. Parlamentet kräver vidare ett mer oberoende och professionellt rättsväsende, där personalen bör ges tillräckliga fortbildningsmöjligheter. Parlamentet uppmanar också regeringen att stärka högsta domstolen och avskaffa den allmänna åklagarens rätt till extraordinära överklaganden i brottmål och i stället formalisera ett sammanhängande system av besvärsmöjligheter.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att ledamöterna i den rumänska revisionsrätten blivit mer oberoende genom en ändring i konstitutionen från oktober 2003. Parlamentet välkomnar också revisionsrättens personalförstärkningar. Parlamentet kräver lämpliga utbildningsåtgärder för revisionsrättens personal i syfte att förmedla internationellt erkända normer för extern revision och gemenskapens regelverk. Parlamentet rekommenderar det rumänska parlamentet att införa ett formellt förfarande för behandling av resultatet av revisionsrättens granskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera att revisionsrätten utvecklas till en oberoende, extern revisionsmyndighet och att eventuellt tillhandahålla administrativt bistånd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att ledamöterna i den rumänska revisionsrätten blivit mer oberoende genom en ändring i konstitutionen från oktober 2003. Parlamentet välkomnar också revisionsrättens personalförstärkningar. Parlamentet kräver lämpliga utbildningsåtgärder för revisionsrättens personal i syfte att förmedla internationellt erkända normer för extern revision och gemenskapens regelverk. Parlamentet rekommenderar det rumänska parlamentet att införa ett formellt förfarande för behandling av resultatet av revisionsrättens granskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera att revisionsrätten utvecklas till en oberoende, extern revisionsmyndighet och att eventuellt tillhandahålla administrativt bistånd.

| 7. | Europaparlamentet stöder Rumäniens ansträngningar för att utrota den höga korruptionsnivån inom statsapparaten och i samhället. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att använda det samarbetsavtal som slutits mellan Europol och den rumänska regeringen den 13 maj 2003 till att göra korruptionsbekämpningen effektivare. Parlamentet betraktar tre ministrars avgång den 20 oktober 2003 som ett tecken på att denna fråga tas på allvar på högsta regeringsnivå. Det är emellertid generellt oroande att de avdelningar inom förvaltningen som ansvarar för korruption verkar förhålla sig alltför passiva när det gäller att utreda sådana här ärenden. Parlamentet konstaterar att den rättsliga ramen för att bekämpa korruption finns på plats och uppmanar de rumänska myndigheterna att inrikta sin uppmärksamhet på genomförandet av befintlig lagstiftning. Regeringen uppmanas i samband med detta att ytterligare öka personalstyrkan vid det nationella antikorruptionskontoret och ge samtliga åklagare permanent status i stället för att låna in dem från andra regeringsorgan. Parlamentet uppmanar regeringen att tillhandahålla vidareutbildning för all personal samt stärka kontorets operationella oberoende, framför allt genom att avskaffa systemet med politiskt utnämnda personer och politiker som fattar beslut om att inleda utredningar för att bekämpa korruption. Parlamentet påpekar att det först och främst måste finnas en politisk vilja att bekämpa korruptionen, eftersom endast detta kommer att leda till att mentaliteten ändras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder Rumäniens ansträngningar för att utrota den höga korruptionsnivån inom statsapparaten och i samhället. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att använda det samarbetsavtal som slutits mellan Europol och den rumänska regeringen den 13 maj 2003 till att göra korruptionsbekämpningen effektivare. Parlamentet betraktar tre ministrars avgång den 20 oktober 2003 som ett tecken på att denna fråga tas på allvar på högsta regeringsnivå. Det är emellertid generellt oroande att de avdelningar inom förvaltningen som ansvarar för korruption verkar förhålla sig alltför passiva när det gäller att utreda sådana här ärenden. Parlamentet konstaterar att den rättsliga ramen för att bekämpa korruption finns på plats och uppmanar de rumänska myndigheterna att inrikta sin uppmärksamhet på genomförandet av befintlig lagstiftning. Regeringen uppmanas i samband med detta att ytterligare öka personalstyrkan vid det nationella antikorruptionskontoret och ge samtliga åklagare permanent status i stället för att låna in dem från andra regeringsorgan. Parlamentet uppmanar regeringen att tillhandahålla vidareutbildning för all personal samt stärka kontorets operationella oberoende, framför allt genom att avskaffa systemet med politiskt utnämnda personer och politiker som fattar beslut om att inleda utredningar för att bekämpa korruption. Parlamentet påpekar att det först och främst måste finnas en politisk vilja att bekämpa korruptionen, eftersom endast detta kommer att leda till att mentaliteten ändras.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den rumänska regeringen att trygga mediernas oberoende och att göra allt för att försöka få fast dem som är ansvariga för de fysiska angreppen på journalister. Parlamentet stödjer initiativet att bilda en sammanslutning för journalisternas olika fackförbund. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar den rumänska regeringen att trygga mediernas oberoende och att göra allt för att försöka få fast dem som är ansvariga för de fysiska angreppen på journalister. Parlamentet stödjer initiativet att bilda en sammanslutning för journalisternas olika fackförbund.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning av journalisters arbetsvillkor och säkerhet i syfte att bedöma hur stor pressfrihet som råder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning av journalisters arbetsvillkor och säkerhet i syfte att bedöma hur stor pressfrihet som råder.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som den rumänska regeringen har vidtagit när det gäller den fysiska situationen inom den institutionella vården och åtgärderna för att genomföra den nationella strategin för barnskydd. Parlamentet efterlyser ett vidare utvecklande av alternativa stödmöjligheter för barn med särskilda behov. Parlamentet anser att det ytterst viktigt att inrätta ett effektivt system för att skydda barnen som tillvaratar barnens rättigheter, endast ser till barnens intressen och inte ger efter för korruption under processen. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att fortsätta reformprocessen i enlighet med kommissionens riktlinjer. Parlamentet erkänner rätten för de familjer som berörs av moratoriet att erhålla svar på sina framställningar och anser att det rör sig om en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna om svaret inte ges inom tre år. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som den rumänska regeringen har vidtagit när det gäller den fysiska situationen inom den institutionella vården och åtgärderna för att genomföra den nationella strategin för barnskydd. Parlamentet efterlyser ett vidare utvecklande av alternativa stödmöjligheter för barn med särskilda behov. Parlamentet anser att det ytterst viktigt att inrätta ett effektivt system för att skydda barnen som tillvaratar barnens rättigheter, endast ser till barnens intressen och inte ger efter för korruption under processen. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att fortsätta reformprocessen i enlighet med kommissionens riktlinjer. Parlamentet erkänner rätten för de familjer som berörs av moratoriet att erhålla svar på sina framställningar och anser att det rör sig om en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna om svaret inte ges inom tre år.

| 11. | Europaparlamentet erkänner att det samtidigt ägnats otillräcklig uppmärksamhet åt samhällsservicen till funktionshindrade vuxna. De rumänska myndigheterna uppmanas att bättre försöka förbereda funktionshindrade på att leva oberoende i samhället och att se till att det finns tillräckligt stöd för att främja funktionshindrades sociala integrering, samt att främja en enhetlig politik avseende social och yrkesmässig integrering av personer med funktionshinder, utvecklad i nära partnerskap med de organisationer som företräder de funktionshindrade. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erkänner att det samtidigt ägnats otillräcklig uppmärksamhet åt samhällsservicen till funktionshindrade vuxna. De rumänska myndigheterna uppmanas att bättre försöka förbereda funktionshindrade på att leva oberoende i samhället och att se till att det finns tillräckligt stöd för att främja funktionshindrades sociala integrering, samt att främja en enhetlig politik avseende social och yrkesmässig integrering av personer med funktionshinder, utvecklad i nära partnerskap med de organisationer som företräder de funktionshindrade.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar Rumäniens beslut att inte ratificera det bilaterala avtalet med Förenta staterna om att inte lämna ut amerikanska medborgare till Internationella brottmålsdomstolen, och även det rumänska parlamentets beslut att invänta en gemensam lösning mellan EU och Förenta staterna innan ytterligare åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar Rumäniens beslut att inte ratificera det bilaterala avtalet med Förenta staterna om att inte lämna ut amerikanska medborgare till Internationella brottmålsdomstolen, och även det rumänska parlamentets beslut att invänta en gemensam lösning mellan EU och Förenta staterna innan ytterligare åtgärder vidtas.

| 13. | Europaparlamentet noterar att den rumänska regeringen tillät publiceringen av en rapport från Europarådets kommitté mot tortyr. Parlamentet uppmanar regeringen att agera kraftfullt beträffande rapportens huvudslutsats att fångar som sitter i förvar hos polisen ofta är dåligt underrättade om sina rättigheter, har svårt att få tillgång till rättsligt bistånd och ofta utsätts för olika former av misshandel. Regeringen uppmanas att utan dröjsmål offentliggöra Europarådets två rapporter om barn som omhändertagits av offentliga myndigheter och kvarhålls på polisstationer, fängelser och mentalsjukhus. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att den rumänska regeringen tillät publiceringen av en rapport från Europarådets kommitté mot tortyr. Parlamentet uppmanar regeringen att agera kraftfullt beträffande rapportens huvudslutsats att fångar som sitter i förvar hos polisen ofta är dåligt underrättade om sina rättigheter, har svårt att få tillgång till rättsligt bistånd och ofta utsätts för olika former av misshandel. Regeringen uppmanas att utan dröjsmål offentliggöra Europarådets två rapporter om barn som omhändertagits av offentliga myndigheter och kvarhålls på polisstationer, fängelser och mentalsjukhus.

| 14. | Europaparlamentet hoppas att föranslutningsprocessens fördelar även kommer att bli uppenbara för det nedersta samhällsskiktet i Rumänien, ett land där många områden saknar rinnande vatten, toalettsystem och andra grundläggande inrättningar som utmärker ett civiliserat samhälle. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera FN:s och WHO:s hälsostatistik och stödja åtgärder för att förbättra levnadsförhållandena i Rumänien. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet hoppas att föranslutningsprocessens fördelar även kommer att bli uppenbara för det nedersta samhällsskiktet i Rumänien, ett land där många områden saknar rinnande vatten, toalettsystem och andra grundläggande inrättningar som utmärker ett civiliserat samhälle. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera FN:s och WHO:s hälsostatistik och stödja åtgärder för att förbättra levnadsförhållandena i Rumänien.

| 15. | Europaparlamentet stöder den rumänska regeringens genomförande av strategin för romer. Parlamentet efterlyser regelbunden övervakning av de resultat som uppnås och att dessa resultat används för fler beslutsamma åtgärder inom ramen för strategin i syfte att hantera romerproblemet, särskilt romernas uppenbara brist på integrering i samhället och deras ofta fruktansvärda levnadsförhållanden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder den rumänska regeringens genomförande av strategin för romer. Parlamentet efterlyser regelbunden övervakning av de resultat som uppnås och att dessa resultat används för fler beslutsamma åtgärder inom ramen för strategin i syfte att hantera romerproblemet, särskilt romernas uppenbara brist på integrering i samhället och deras ofta fruktansvärda levnadsförhållanden.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av fredlig samlevnad med minoriteter, och uppmanar därför regeringen att lösa frågor om äganderätt för kyrkor. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar vikten av fredlig samlevnad med minoriteter, och uppmanar därför regeringen att lösa frågor om äganderätt för kyrkor.

| 17. | Europaparlamentet hoppas att regeringen vidtar åtgärder för att tillåta den ungerska minoritetsbefolkning som bor i Rumänien att använda sitt eget språk i skolorna och på universitetet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet hoppas att regeringen vidtar åtgärder för att tillåta den ungerska minoritetsbefolkning som bor i Rumänien att använda sitt eget språk i skolorna och på universitetet.

| 18. | Europaparlamentet pekar på fallen av barnäktenskap, i synnerhet inom romernas olika minoriteter, som ett beteende som är klart oförenligt med en modern tolkning av mänskliga rättigheter och samhällsnormer. Parlamentet vädjar till de rumänska myndigheterna att fortsätta att ägna sig åt problemet med den organiserade brottsligheten, särskilt handeln med kvinnor och barn för sexuellt utnyttjande, och uppmanar EU:s medlemsstater, Rumänien och länderna i sydöstra Europa att med utgångspunkt från redan pågående regionala initiativ samordna sina bestämmelser och polisiära åtgärder för bekämpning av människohandel så att gärningsmännen får samma straff oavsett i vilket land de grips. Parlamentet uppmanar regeringen att se över ytterligare åtgärder för att öka polisens effektivitet och för att förhindra polisens användning av övervåld mot misstänkta. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet pekar på fallen av barnäktenskap, i synnerhet inom romernas olika minoriteter, som ett beteende som är klart oförenligt med en modern tolkning av mänskliga rättigheter och samhällsnormer. Parlamentet vädjar till de rumänska myndigheterna att fortsätta att ägna sig åt problemet med den organiserade brottsligheten, särskilt handeln med kvinnor och barn för sexuellt utnyttjande, och uppmanar EU:s medlemsstater, Rumänien och länderna i sydöstra Europa att med utgångspunkt från redan pågående regionala initiativ samordna sina bestämmelser och polisiära åtgärder för bekämpning av människohandel så att gärningsmännen får samma straff oavsett i vilket land de grips. Parlamentet uppmanar regeringen att se över ytterligare åtgärder för att öka polisens effektivitet och för att förhindra polisens användning av övervåld mot misstänkta.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar med oro, vad gäller handeln med människor, att Rumänien fortfarande utgör både ursprungsland, transitland och destinationsland för offren, trots lagen om kamp mot människohandel som antogs 2001. Enligt denna lag är människohandel en straffbar handling. Lagen erbjuder hjälp och skydd till offren. Europaparlamentet konstaterar att det inte finns tillräckligt med resurser och personal i rättsväsendet och uppmanar myndigheter att i samarbete med kommissionen och icke-statliga organisationer genomföra fler informationskampanjer som riktar sig till potentiella offer för människohandel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar med oro, vad gäller handeln med människor, att Rumänien fortfarande utgör både ursprungsland, transitland och destinationsland för offren, trots lagen om kamp mot människohandel som antogs 2001. Enligt denna lag är människohandel en straffbar handling. Lagen erbjuder hjälp och skydd till offren. Europaparlamentet konstaterar att det inte finns tillräckligt med resurser och personal i rättsväsendet och uppmanar myndigheter att i samarbete med kommissionen och icke-statliga organisationer genomföra fler informationskampanjer som riktar sig till potentiella offer för människohandel.

| 20. | Europaparlamentet känner oro med anledning av lagen om politiska partier, som utgör ett reellt hinder för små och regionala partier. Parlamentet anser att också föreningsfriheten ingår i Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet känner oro med anledning av lagen om politiska partier, som utgör ett reellt hinder för små och regionala partier. Parlamentet anser att också föreningsfriheten ingår i Köpenhamnskriterierna.

Ekonomiska kriterier

| 21. | Europaparlamentet gratulerar Rumänien till landets framsteg när det gäller att skapa makroekonomisk stabilitet inom ramen för en ansenlig BNP-ökning under 2002 och första hälften av 2003. Parlamentet förväntar sig att dessa vinster skall investeras i den pågående moderniseringen av ekonomin för att förbättra Rumäniens konkurrenskraft och dess förmåga att stå emot trycket på den inre marknaden. Parlamentet är emellertid oroat över att de regionala inkomstskillnaderna fortsätter att växa. Bukarests BNP per capita är nästan tre gånger så hög som de fattigaste regionernas. Regeringen uppmanas att fästa särskild uppmärksamhet vid ekonomiskt underutvecklade regioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet gratulerar Rumänien till landets framsteg när det gäller att skapa makroekonomisk stabilitet inom ramen för en ansenlig BNP-ökning under 2002 och första hälften av 2003. Parlamentet förväntar sig att dessa vinster skall investeras i den pågående moderniseringen av ekonomin för att förbättra Rumäniens konkurrenskraft och dess förmåga att stå emot trycket på den inre marknaden. Parlamentet är emellertid oroat över att de regionala inkomstskillnaderna fortsätter att växa. Bukarests BNP per capita är nästan tre gånger så hög som de fattigaste regionernas. Regeringen uppmanas att fästa särskild uppmärksamhet vid ekonomiskt underutvecklade regioner.

| 22. | Europaparlamentet erinrar om att fattigdom är ett stort problem i Rumänien (upp till 30 % lever i fattigdom) och det sociala trygghetssystemet fungerar inte alls när det gäller familjer med tre eller fler barn. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att en nationell övergripande strategi för att främja social integration bör utarbetas så snart som möjligt. Rumäniens regering uppmanas samtidigt att säkerställa finansieringen av lokala strategier och initiativ. Parlamentet beklagar att det bara gjorts små framsteg när det gäller reformen av pensionssystemet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erinrar om att fattigdom är ett stort problem i Rumänien (upp till 30 % lever i fattigdom) och det sociala trygghetssystemet fungerar inte alls när det gäller familjer med tre eller fler barn. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att en nationell övergripande strategi för att främja social integration bör utarbetas så snart som möjligt. Rumäniens regering uppmanas samtidigt att säkerställa finansieringen av lokala strategier och initiativ. Parlamentet beklagar att det bara gjorts små framsteg när det gäller reformen av pensionssystemet.

| 23. | Europaparlamentet gläder sig åt att den rumänska ekonomin närmar sig en fungerande marknadsekonomi och uppmanar Rumänien att driva sitt strukturella reformprogram med ännu större kraft så att landet snart kan klara konkurrenstrycket inom EU. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet gläder sig åt att den rumänska ekonomin närmar sig en fungerande marknadsekonomi och uppmanar Rumänien att driva sitt strukturella reformprogram med ännu större kraft så att landet snart kan klara konkurrenstrycket inom EU.

| 24. | Europaparlamentet stöder de rumänska myndigheternas försök att slutföra sin privatiseringsplan. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att stärka företagens finansiella disciplin genom att sluta tolerera utestående fordringar till budgeten och energiverken. Parlamentet är oroat över att många företag som inte kan klara sig på egen hand fortfarande tillåts överleva och på detta sätt förhindrar marknadsmekanismerna från att ha sin gilla gång. Parlamentet uppmanar regeringen att fortsatt omstrukturera eller lägga ned sådana här företag och hoppas att strategin för att reformera rättsväsendet kommer att öka den reella rättssäkerheten för investerare och ytterligare förbättra det allmänna klimatet inom affärsvärlden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder de rumänska myndigheternas försök att slutföra sin privatiseringsplan. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att stärka företagens finansiella disciplin genom att sluta tolerera utestående fordringar till budgeten och energiverken. Parlamentet är oroat över att många företag som inte kan klara sig på egen hand fortfarande tillåts överleva och på detta sätt förhindrar marknadsmekanismerna från att ha sin gilla gång. Parlamentet uppmanar regeringen att fortsatt omstrukturera eller lägga ned sådana här företag och hoppas att strategin för att reformera rättsväsendet kommer att öka den reella rättssäkerheten för investerare och ytterligare förbättra det allmänna klimatet inom affärsvärlden.

| 25. | Europaparlamentet gratulerar Rumänien till dess framgångsrika avslutande av standby-avtalet med IMF och välkomnar Rumäniens ansträngningar för att utifrån försiktighetsprincipen upprätta ett nytt standby-avtal med IMF i en form av fortgående samarbete. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet gratulerar Rumänien till dess framgångsrika avslutande av standby-avtalet med IMF och välkomnar Rumäniens ansträngningar för att utifrån försiktighetsprincipen upprätta ett nytt standby-avtal med IMF i en form av fortgående samarbete.

| 26. | Europaparlamentet anser, trots att Rumäniens myndigheter gjort framsteg genom att provisoriskt avsluta 22 kapitel av de 31 som ingår i anslutningsförhandlingarna, att det behövs en samlad insats mot två för landet typiska strukturella problem. Det handlar om att utrota den korruption som påverkar allt inom samhället och att kraftfullt genomföra en strukturreform. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser, trots att Rumäniens myndigheter gjort framsteg genom att provisoriskt avsluta 22 kapitel av de 31 som ingår i anslutningsförhandlingarna, att det behövs en samlad insats mot två för landet typiska strukturella problem. Det handlar om att utrota den korruption som påverkar allt inom samhället och att kraftfullt genomföra en strukturreform.

| 27. | Europaparlamentet anser att Rumäniens väg mot anslutning är vansklig, dels eftersom privatiseringen och strukturomvandlingen av de offentligägda företagen kommit i gång så sent, dels eftersom företagsklimatet varken är ägnat att ge upphov till inhemska företag eller attraktivt för utländska direktinvesterare. I detta sammanhang måste därför två prioriteringar genomdrivas i brådskande ordning. Det måste ske en strukturomvandling inom nyckelbranscher såsom energi, gruvdrift och transporter och det måste införas en mekanism för prissättning av naturgas som speglar kostnaderna på kort och lång sikt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att Rumäniens väg mot anslutning är vansklig, dels eftersom privatiseringen och strukturomvandlingen av de offentligägda företagen kommit i gång så sent, dels eftersom företagsklimatet varken är ägnat att ge upphov till inhemska företag eller attraktivt för utländska direktinvesterare. I detta sammanhang måste därför två prioriteringar genomdrivas i brådskande ordning. Det måste ske en strukturomvandling inom nyckelbranscher såsom energi, gruvdrift och transporter och det måste införas en mekanism för prissättning av naturgas som speglar kostnaderna på kort och lång sikt.

Regelverkskriterier

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att Rumänien rent allmänt gör stora framsteg i anpassningen till gemenskapens regelverk på de flesta områden och redan preliminärt har avslutat 22 kapitel. Parlamentet uppmanar ändå den rumänska regeringen att se till att alla lagtexter bidrar till att öka införlivandet av gemenskapens regelverk. Parlamentet uppmanar Rumänien att framför allt inrikta sina ansträngningar för att anpassa lagstiftningen till de områden som rör den fria rörligheten för tjänster, konkurrenspolitik, fiske, beskattning och regionalpolitik. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar att Rumänien rent allmänt gör stora framsteg i anpassningen till gemenskapens regelverk på de flesta områden och redan preliminärt har avslutat 22 kapitel. Parlamentet uppmanar ändå den rumänska regeringen att se till att alla lagtexter bidrar till att öka införlivandet av gemenskapens regelverk. Parlamentet uppmanar Rumänien att framför allt inrikta sina ansträngningar för att anpassa lagstiftningen till de områden som rör den fria rörligheten för tjänster, konkurrenspolitik, fiske, beskattning och regionalpolitik.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar den rumänska regeringen att fortsätta anpassningen på jordbruksområdet, att göra strukturella reformer inom jordbruket till sin topprioritering och sträva efter att genomföra en politik för landsbygdens utveckling som bidrar till att erbjuda alternativ sysselsättning till de många självförsörjande jordbrukarna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar den rumänska regeringen att fortsätta anpassningen på jordbruksområdet, att göra strukturella reformer inom jordbruket till sin topprioritering och sträva efter att genomföra en politik för landsbygdens utveckling som bidrar till att erbjuda alternativ sysselsättning till de många självförsörjande jordbrukarna.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att 2,286 miljarder euro anslogs till Rumänien under perioden 1992-2003 inom ramen för Phare-programmet och 356,9 miljoner euro har planerats för 2004. Inom ramen för Sapard-programmet anslogs 162,2 miljoner euro till Rumänien 2003 och 168,4 miljoner euro har planerats för 2004. Inom ramen för ISPA-programmet anslogs 255,1 miljoner euro 2003 och 451,2 miljoner euro kommer att anslås till Rumänien och Bulgarien under 2004. Parlamentet är bekymrat över att en stor del av dessa biståndsmedel inför anslutningen kommer att gå förlorade om inte utnyttjandegraden förbättras betydligt. Detta gäller i synnerhet Sapard-programmet, där endast 33 procent av anslagen utnyttjades 2003. Parlamentet välkomnar att det gjorts förbättringar när det gäller landets administrativa förmåga att planera, förvalta och kontrollera gemenskapens föranslutningsmedel. Det är emellertid mycket viktigt att ständigt göra ytterligare ansträngningar, i syfte att i realiteten förbättra planeringen, genomförandet och den ekonomiska förvaltningen och kontrollen av anslagen från EU. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar att 2,286 miljarder euro anslogs till Rumänien under perioden 1992-2003 inom ramen för Phare-programmet och 356,9 miljoner euro har planerats för 2004. Inom ramen för Sapard-programmet anslogs 162,2 miljoner euro till Rumänien 2003 och 168,4 miljoner euro har planerats för 2004. Inom ramen för ISPA-programmet anslogs 255,1 miljoner euro 2003 och 451,2 miljoner euro kommer att anslås till Rumänien och Bulgarien under 2004. Parlamentet är bekymrat över att en stor del av dessa biståndsmedel inför anslutningen kommer att gå förlorade om inte utnyttjandegraden förbättras betydligt. Detta gäller i synnerhet Sapard-programmet, där endast 33 procent av anslagen utnyttjades 2003. Parlamentet välkomnar att det gjorts förbättringar när det gäller landets administrativa förmåga att planera, förvalta och kontrollera gemenskapens föranslutningsmedel. Det är emellertid mycket viktigt att ständigt göra ytterligare ansträngningar, i syfte att i realiteten förbättra planeringen, genomförandet och den ekonomiska förvaltningen och kontrollen av anslagen från EU.

| 31. | Europaparlamentet påminner Rumänien om att förhandlingsåtagandenas trovärdighet framför allt bygger på en omfattande förvaltningsreform. Parlamentet uppmanar därför den rumänska regeringen att öka sina ansträngningar för att bygga upp förvaltningskapaciteten på alla lagstiftningsområden. Parlamentet uppmanar särskilt premiärministern till ett starkt ledarskap på detta område för att förbereda Rumänien på att kunna genomföra EU-lagar och anser att detta i synnerhet bör leda till ett klargörande av den roll som förvaltningen på regional nivå spelar och i ett stärkande av samarbetet mellan ministerierna. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att lägga särskilt stor vikt vid ett förbättrat genomförande och genomdrivande på områdena konkurrens, bolagsrätt, fiske, transport och rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner Rumänien om att förhandlingsåtagandenas trovärdighet framför allt bygger på en omfattande förvaltningsreform. Parlamentet uppmanar därför den rumänska regeringen att öka sina ansträngningar för att bygga upp förvaltningskapaciteten på alla lagstiftningsområden. Parlamentet uppmanar särskilt premiärministern till ett starkt ledarskap på detta område för att förbereda Rumänien på att kunna genomföra EU-lagar och anser att detta i synnerhet bör leda till ett klargörande av den roll som förvaltningen på regional nivå spelar och i ett stärkande av samarbetet mellan ministerierna. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att lägga särskilt stor vikt vid ett förbättrat genomförande och genomdrivande på områdena konkurrens, bolagsrätt, fiske, transport och rättsliga och inrikes frågor.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Rumänien att avsevärt öka anpassningen av sin lagstiftning till gemenskapens regelverk när det gäller regionalpolitik och strukturinstrument och att göra större ansträngningar för att få den adekvata administrativa infrastrukturen på alla nivåer att genomföra regional- och strukturfonderna. Parlamentet påminner Rumänien om att det är nödvändigt för Rumänien att ha instrumenten på plats för att kunna dra nytta av stora anslag efter anslutningen men även av föranslutningsanslag före anslutningen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar Rumänien att avsevärt öka anpassningen av sin lagstiftning till gemenskapens regelverk när det gäller regionalpolitik och strukturinstrument och att göra större ansträngningar för att få den adekvata administrativa infrastrukturen på alla nivåer att genomföra regional- och strukturfonderna. Parlamentet påminner Rumänien om att det är nödvändigt för Rumänien att ha instrumenten på plats för att kunna dra nytta av stora anslag efter anslutningen men även av föranslutningsanslag före anslutningen.

| 33. | Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg när det gäller att införliva övergripande miljölagstiftning i den nationella lagstiftningen. De rumänska myndigheterna uppmanas se till att miljöskyddet integreras på alla relevanta områden, så att folkhälsan och livskvaliteten ökar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg när det gäller att införliva övergripande miljölagstiftning i den nationella lagstiftningen. De rumänska myndigheterna uppmanas se till att miljöskyddet integreras på alla relevanta områden, så att folkhälsan och livskvaliteten ökar.

| 34. | Europaparlamentet uttrycker sin oro med anledning av att den rumänska regeringen utan offentligt anbudsförfarande har utdelat ett kontrakt för byggandet av en motorväg, vilket strider mot EU:s regelverk om offentlig upphandling och marknadsekonomins principer. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka frågan noggrant och avge rapport inför parlamentet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uttrycker sin oro med anledning av att den rumänska regeringen utan offentligt anbudsförfarande har utdelat ett kontrakt för byggandet av en motorväg, vilket strider mot EU:s regelverk om offentlig upphandling och marknadsekonomins principer. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka frågan noggrant och avge rapport inför parlamentet.

| 35. | Europaparlamentet anser att man bör fortsätta att prioritera verksamheten vid förvaltningsorganisationerna för sjösäkerhet. Det krävs ytterligare insatser för att se till att Rumänien uppfyller sitt mål inför anslutningen, nämligen att få bort den rumänska flaggan från den lista över svartlistade fartyg som upprättats i Paris. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att man bör fortsätta att prioritera verksamheten vid förvaltningsorganisationerna för sjösäkerhet. Det krävs ytterligare insatser för att se till att Rumänien uppfyller sitt mål inför anslutningen, nämligen att få bort den rumänska flaggan från den lista över svartlistade fartyg som upprättats i Paris.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar Rumänien att avsevärt förbättra sin förvaltningskapacitet på miljöområdet där anpassningen av lagstiftningen ligger långt fram men där genomförandet fortfarande är otillräckligt. Parlamentet pekar särskilt på det planerade guldgruveprojektet i Rosia Montana och begär att miljökonsekvensutredningar noggrant genomförs för att man skall kunna bedöma de risker som finns, särskilt vad gäller cyanidföroreningar och möjligheten att återställa området när gruvverksamheten upphört. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar Rumänien att avsevärt förbättra sin förvaltningskapacitet på miljöområdet där anpassningen av lagstiftningen ligger långt fram men där genomförandet fortfarande är otillräckligt. Parlamentet pekar särskilt på det planerade guldgruveprojektet i Rosia Montana och begär att miljökonsekvensutredningar noggrant genomförs för att man skall kunna bedöma de risker som finns, särskilt vad gäller cyanidföroreningar och möjligheten att återställa området när gruvverksamheten upphört.

| 37. | Europaparlamentet förväntar sig att projekt som de rumänska myndigheterna inlett före EU-anslutningen inte skall påverka effektiviteten i EU:s miljölagstiftning negativt efter Rumäniens anslutning till EU. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet förväntar sig att projekt som de rumänska myndigheterna inlett före EU-anslutningen inte skall påverka effektiviteten i EU:s miljölagstiftning negativt efter Rumäniens anslutning till EU.

| 38. | Europaparlamentet noterar bekymrat att det allmänna hälsotillståndet i landet förblir sämre än det genomsnittliga i EU, trots de framsteg som gjorts i fråga om den befintliga lagstiftningen om folkhälsan. Kommissionen uppmanas att intensifiera det förberedande arbetet och begära förbättring av standarder, utbildning och laboratoriekapacitet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar bekymrat att det allmänna hälsotillståndet i landet förblir sämre än det genomsnittliga i EU, trots de framsteg som gjorts i fråga om den befintliga lagstiftningen om folkhälsan. Kommissionen uppmanas att intensifiera det förberedande arbetet och begära förbättring av standarder, utbildning och laboratoriekapacitet.

| 39. | Europaparlamentet anser att situationen på det veterinära området och beträffande livsmedelssäkerheten i allmänhet är alarmerande. Parlamentet bekymrar sig särskilt över att inga eller endast bristfälliga sjukdomstester görs på självdöda djur och att anpassningen till EU-standarder för förädlingsverksamhet är otillräcklig. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att situationen på det veterinära området och beträffande livsmedelssäkerheten i allmänhet är alarmerande. Parlamentet bekymrar sig särskilt över att inga eller endast bristfälliga sjukdomstester görs på självdöda djur och att anpassningen till EU-standarder för förädlingsverksamhet är otillräcklig.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att det under rapportperioden skett en liten förbättring när det gäller användningen av föranslutningsanslagen, men att den totala kapaciteten när det gäller utarbetandet av program, driftsförvaltning och ekonomistyrning fortfarande är otillräcklig. Detta är oroande med tanke på att Rumänien måste kunna förvalta allt större summor under de kommande åren av föranslutningsstrategin och betydande summor efter anslutningen. Parlamentet understryker behovet av ytterligare förbättring på det här området. Parlamentet erinrar om att en del av EU:s ekonomiska stöd kan dras in om utnyttjandeförmågan inte kan dokumenteras. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att det under rapportperioden skett en liten förbättring när det gäller användningen av föranslutningsanslagen, men att den totala kapaciteten när det gäller utarbetandet av program, driftsförvaltning och ekonomistyrning fortfarande är otillräcklig. Detta är oroande med tanke på att Rumänien måste kunna förvalta allt större summor under de kommande åren av föranslutningsstrategin och betydande summor efter anslutningen. Parlamentet understryker behovet av ytterligare förbättring på det här området. Parlamentet erinrar om att en del av EU:s ekonomiska stöd kan dras in om utnyttjandeförmågan inte kan dokumenteras.

| 41. | Europaparlamentet noterar skriftväxlingen mellan den rumänske premiärministern och kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utföra en noggrann kontrollanalys av de frågor som omnämns i denna resolution och avge rapport inför parlamentet och rekommenderar därför kommissionen och rådet att, inom ramen för den tidsplan som Europeiska rådet fastställde i december 2003,omorientera anslutningsstrategin för Rumänien och hjälpa landet att fullt ut upprätta rättsstaten, vilket är det viktigaste av de politiska Köpenhamnskriterierna. Kommissionen uppmanas att snabbt utarbeta en plan för ökad och effektiv övervakning av tillämpningen av de delar av gemenskapens regelverk som redan antagits av Rumänien, särskilt när det gäller rättsliga och inrikes frågor, åtföljt av klara riktmärken, regelbunden översyn och hjälp att bekämpa korruptionen. Rumäniens regering uppmanas att strikt förbinda sig vid att respektera de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar skriftväxlingen mellan den rumänske premiärministern och kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utföra en noggrann kontrollanalys av de frågor som omnämns i denna resolution och avge rapport inför parlamentet och rekommenderar därför kommissionen och rådet att, inom ramen för den tidsplan som Europeiska rådet fastställde i december 2003,omorientera anslutningsstrategin för Rumänien och hjälpa landet att fullt ut upprätta rättsstaten, vilket är det viktigaste av de politiska Köpenhamnskriterierna. Kommissionen uppmanas att snabbt utarbeta en plan för ökad och effektiv övervakning av tillämpningen av de delar av gemenskapens regelverk som redan antagits av Rumänien, särskilt när det gäller rättsliga och inrikes frågor, åtföljt av klara riktmärken, regelbunden översyn och hjälp att bekämpa korruptionen. Rumäniens regering uppmanas att strikt förbinda sig vid att respektera de mänskliga rättigheterna.

| 42. | Europaparlamentet påminner de rumänska myndigheterna om att Europaparlamentets samtycke, i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget, är en förutsättning för Rumäniens anslutning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner de rumänska myndigheterna om att Europaparlamentets samtycke, i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget, är en förutsättning för Rumäniens anslutning.

*

- *

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Rumänien. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Rumänien.

P5_TA(2004)0183

Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003 — 2003/2149(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén — Strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003-2006 (KOM(2003) 238 — C5-0379/2003),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av direktiv 98/34/EG 1999-2001 (KOM(2003) 200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av direktiv 98/34/EG 1999-2001 (KOM(2003) 200),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om resultattavlan för den inre marknaden (SEK(2003) 224), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om resultattavlan för den inre marknaden (SEK(2003) 224),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2003 om översyn av strategin för den inre marknaden 2002 — att uppfylla löftena (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2003 om översyn av strategin för den inre marknaden 2002 — att uppfylla löftena (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (2),

| — | med beaktande av artikel 14 i fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14 i fördraget,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0116/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0116/2004), och av följande skäl:

| A. | När gemenskapsinstitutionerna utarbetar lagstiftning för den inre marknaden måste de ta hänsyn till funktionshindrade personers behov. Detta fastställs i förklaring 22, som bifogats till Amsterdamfördraget. Det blir allt vanligare att det i lagar och föreskrifter på nationellt och europeiskt plan uppställs krav på tillgänglighet för funktionshindrade och på ”design för alla”. Det behövs en samordnad och genomtänkt strategi på detta område. |
| --- | --- |

A.

När gemenskapsinstitutionerna utarbetar lagstiftning för den inre marknaden måste de ta hänsyn till funktionshindrade personers behov. Detta fastställs i förklaring 22, som bifogats till Amsterdamfördraget. Det blir allt vanligare att det i lagar och föreskrifter på nationellt och europeiskt plan uppställs krav på tillgänglighet för funktionshindrade och på ”design för alla”. Det behövs en samordnad och genomtänkt strategi på detta område.

| B. | Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 fastlades strategin att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Med tanke på att dessa mål fastlades 2000 är det nu hög tid att utvärdera de framsteg som gjorts och bestämma om målen måste uppdateras och revideras. |
| --- | --- |

B.

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 fastlades strategin att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Med tanke på att dessa mål fastlades 2000 är det nu hög tid att utvärdera de framsteg som gjorts och bestämma om målen måste uppdateras och revideras.

| C. | Europeiska rådet har konstaterat att fullbordande av den inre marknaden är en förutsättning för att Lissabonmålen skall kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

C.

Europeiska rådet har konstaterat att fullbordande av den inre marknaden är en förutsättning för att Lissabonmålen skall kunna uppfyllas.

| D. | En hänvisning gjordes också till målet att främja social integration, vilket bl.a. tar sig uttryck i insatserna för att förbättra yrkesförmågan, främja tillgången till kunskap och möjligheter, bekämpa arbetslöshet och fastställa prioriterade åtgärder för särskilda målgrupper (t.ex. minoritetsgrupper, barn, äldre och funktionshindrade). |
| --- | --- |

D.

En hänvisning gjordes också till målet att främja social integration, vilket bl.a. tar sig uttryck i insatserna för att förbättra yrkesförmågan, främja tillgången till kunskap och möjligheter, bekämpa arbetslöshet och fastställa prioriterade åtgärder för särskilda målgrupper (t.ex. minoritetsgrupper, barn, äldre och funktionshindrade).

| E. | Fullbordandet av den inre marknaden kommer utan tvivel att vara en mycket viktig faktor som kan att hjälpa unionen att skapa förutsättningar för full sysselsättning. |
| --- | --- |

E.

Fullbordandet av den inre marknaden kommer utan tvivel att vara en mycket viktig faktor som kan att hjälpa unionen att skapa förutsättningar för full sysselsättning.

| F. | Kommissionen beräknar att den inre marknaden under sina första tio år har skapat 2,5 miljoner ytterligare arbetstillfällen och nära 900 miljarder euro i ökat välstånd. I handlingsplanen för 2003-2006 utlovas ytterligare fördelar för sysselsättningen och välståndsökningen, förutsatt att åtgärderna inom social- och arbetsmarknadspolitiken genomförs. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen beräknar att den inre marknaden under sina första tio år har skapat 2,5 miljoner ytterligare arbetstillfällen och nära 900 miljarder euro i ökat välstånd. I handlingsplanen för 2003-2006 utlovas ytterligare fördelar för sysselsättningen och välståndsökningen, förutsatt att åtgärderna inom social- och arbetsmarknadspolitiken genomförs.

| G. | Handlingsplanen för den inre marknaden måste understödjas av den europeiska sysselsättningsstrategin för strukturreformer på arbetsmarknaden, som är en grundförutsättning för skapandet av fler och bättre arbetstillfällen, och som måste inbegripa arbetsmarknadens parter, dvs. arbetsgivarna och fackföreningarna. |
| --- | --- |

G.

Handlingsplanen för den inre marknaden måste understödjas av den europeiska sysselsättningsstrategin för strukturreformer på arbetsmarknaden, som är en grundförutsättning för skapandet av fler och bättre arbetstillfällen, och som måste inbegripa arbetsmarknadens parter, dvs. arbetsgivarna och fackföreningarna.

| H. | Kommissionen medger att den långsamma takten i avregleringarna och strukturreformerna undergräver EU:s internationella konkurrenskraft eftersom handeln inom gemenskapen har mattats av, priskonvergensen har avstannat och de utländska direktinvesteringarna har minskat. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen medger att den långsamma takten i avregleringarna och strukturreformerna undergräver EU:s internationella konkurrenskraft eftersom handeln inom gemenskapen har mattats av, priskonvergensen har avstannat och de utländska direktinvesteringarna har minskat.

| 1. | Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till prioriteringarna i kommissionens strategi för den inre marknaden 2003-2006. Parlamentet ställer sig bakom den föreslagna politiska strategin och anser att den är väl avvägd och genomförbar. Parlamentet stöder inriktningen mot att stärka ”fundamenten” för den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till prioriteringarna i kommissionens strategi för den inre marknaden 2003-2006. Parlamentet ställer sig bakom den föreslagna politiska strategin och anser att den är väl avvägd och genomförbar. Parlamentet stöder inriktningen mot att stärka ”fundamenten” för den inre marknaden.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att många av de förslag som man lade fram i sitt senaste betänkande om strategin för den inre marknaden har tagits med i kommissionens strategi. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att många av de förslag som man lade fram i sitt senaste betänkande om strategin för den inre marknaden har tagits med i kommissionens strategi.

| 3. | Europaparlamentet förkastar alla ansträngningar att göra vattenförsörjnings- och avfallshanteringstjänster underställda sektorsdirektiv på den inre marknaden. Liberaliseringen av vattenförsörjningen (inklusive avloppsvattenhantering) inte bör genomföras på grund av de specifika regionala särdragen i denna sektor och det lokala ansvaret för att tillhandahålla dricksvatten samt en rad andra villkor som rör dricksvatten. Parlamentet vill alltså inte gå så långt som att genomföra en liberalisering men anser att vattenförsörjningen skulle kunna ”moderniseras” i överensstämmelse med ekonomiska principer, kvalitets- och miljöstandarder och effektivitetsbehov. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förkastar alla ansträngningar att göra vattenförsörjnings- och avfallshanteringstjänster underställda sektorsdirektiv på den inre marknaden. Liberaliseringen av vattenförsörjningen (inklusive avloppsvattenhantering) inte bör genomföras på grund av de specifika regionala särdragen i denna sektor och det lokala ansvaret för att tillhandahålla dricksvatten samt en rad andra villkor som rör dricksvatten. Parlamentet vill alltså inte gå så långt som att genomföra en liberalisering men anser att vattenförsörjningen skulle kunna ”moderniseras” i överensstämmelse med ekonomiska principer, kvalitets- och miljöstandarder och effektivitetsbehov.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen ger hög prioritet åt att stärka ”grunden” för den inre marknaden, och ger starkt stöd till handlingspaketet för att åtgärda medlemsstaternas underlåtenhet att införliva och genomföra många av direktiven om den inre marknaden. Parlamentet välkomnar även nya åtgärder som exempelvis Solvit-projektet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen ger hög prioritet åt att stärka ”grunden” för den inre marknaden, och ger starkt stöd till handlingspaketet för att åtgärda medlemsstaternas underlåtenhet att införliva och genomföra många av direktiven om den inre marknaden. Parlamentet välkomnar även nya åtgärder som exempelvis Solvit-projektet.

| 5. | Europaparlamentet anser att tillgång till vatten är en mänsklig rättighet. Förvaltningen av vattenresurserna bör därför inte bör vara underställd bestämmelserna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att tillgång till vatten är en mänsklig rättighet. Förvaltningen av vattenresurserna bör därför inte bör vara underställd bestämmelserna för den inre marknaden.

| 6. | Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att ömsesidigt erkännande är hörnstenen för den inre marknaden, och håller med om att man måste vidta åtgärder för att förbättra insynen i de fall där det ömsesidiga erkännandet ifrågasätts. Parlamentet anser att en ny förordning i vilken det fastställs nyckelprinciper skulle kunna spela en avgörande roll för att bemöta den frustration som många företag, framför allt små och medelstora företag, ger uttryck för. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att ömsesidigt erkännande är hörnstenen för den inre marknaden, och håller med om att man måste vidta åtgärder för att förbättra insynen i de fall där det ömsesidiga erkännandet ifrågasätts. Parlamentet anser att en ny förordning i vilken det fastställs nyckelprinciper skulle kunna spela en avgörande roll för att bemöta den frustration som många företag, framför allt små och medelstora företag, ger uttryck för.

| 7. | Europaparlamentet anser att utarbetandet av direktiv om den ”nya metoden” har inneburit ett stort steg framåt i den inre marknadens utveckling. Parlamentet stöder reformer för förbättring beträffande konsekvens, genomförande, certifiering och övervakning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att utarbetandet av direktiv om den ”nya metoden” har inneburit ett stort steg framåt i den inre marknadens utveckling. Parlamentet stöder reformer för förbättring beträffande konsekvens, genomförande, certifiering och övervakning.

| 8. | Europaparlamentet understryker att EG-märkningen måste tillämpas på ett konsekvent och korrekt sätt, så att den innebär en säkerhet för konsumenterna när de fattar köpbeslut. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera samarbetet mellan medlemsstaterna mot felaktig användning av EG-märkningen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att EG-märkningen måste tillämpas på ett konsekvent och korrekt sätt, så att den innebär en säkerhet för konsumenterna när de fattar köpbeslut. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera samarbetet mellan medlemsstaterna mot felaktig användning av EG-märkningen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge sitt helhjärtade stöd till rådet (konkurrenskraft) i dess arbete med att undersöka hindren för en förbättring av konkurrenskraften. Medlemsstaterna uppmanas att se till att fullbordandet av den inre marknaden blir en prioriterad arbetsuppgift. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge sitt helhjärtade stöd till rådet (konkurrenskraft) i dess arbete med att undersöka hindren för en förbättring av konkurrenskraften. Medlemsstaterna uppmanas att se till att fullbordandet av den inre marknaden blir en prioriterad arbetsuppgift.

| 10. | Med tanke på vad avregleringarna av elmarknaderna och järnvägarna lett till, och med hänsyn till den ekonomiska avmattningen, ifrågasätter Europaparlamentet om avregleringarna bör utvidgas ytterligare, såvida det inte kan bevisas att de innebär fördelar eftersom avregleringar tenderar att avvända uppmärksamheten från de verkliga problemen och eventuellt hota försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

10.

Med tanke på vad avregleringarna av elmarknaderna och järnvägarna lett till, och med hänsyn till den ekonomiska avmattningen, ifrågasätter Europaparlamentet om avregleringarna bör utvidgas ytterligare, såvida det inte kan bevisas att de innebär fördelar eftersom avregleringar tenderar att avvända uppmärksamheten från de verkliga problemen och eventuellt hota försörjningstryggheten.

| 11. | Europaparlamentet betonar att den sociala dimensionen i strategin för den inre marknaden bör utvecklas så att den stärker snarare än hindrar en effektiv inre marknad. I gengäld bör den inre marknaden stärka den sociala dimensionen genom att skapa fler och bättre arbetstillfällen, ökat välstånd och social sammanhållning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att den sociala dimensionen i strategin för den inre marknaden bör utvecklas så att den stärker snarare än hindrar en effektiv inre marknad. I gengäld bör den inre marknaden stärka den sociala dimensionen genom att skapa fler och bättre arbetstillfällen, ökat välstånd och social sammanhållning.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att marknadsöppningen för företagen inom nätverkssektorn har medfört stora fördelar för konsumenterna och näringslivet: ökad konkurrens, fler valmöjligheter, ökad teknologisk innovation och lägre priser. Parlamentet gläds åt förslagen om att fullfölja liberaliseringen och öppnandet av marknaderna inom andra sektorer. Samtidigt måste dock alltid förpliktelserna att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster respekteras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att marknadsöppningen för företagen inom nätverkssektorn har medfört stora fördelar för konsumenterna och näringslivet: ökad konkurrens, fler valmöjligheter, ökad teknologisk innovation och lägre priser. Parlamentet gläds åt förslagen om att fullfölja liberaliseringen och öppnandet av marknaderna inom andra sektorer. Samtidigt måste dock alltid förpliktelserna att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster respekteras.

| 13. | Europaparlamentet vidhåller att liberaliseringen av tjänster endast bör ske på ett förnuftigt och flexibelt sätt, där vederbörlig hänsyn tas till förhållandena i t.ex. unionens mest avlägsna delar. Parlamentet gläds åt de möjligheter till flexibilitet i samband med lokala transporttjänster som framgår av domen i Altmark-målet, men beklagar att kommissionen ännu inte visar tillräcklig flexibilitet när det gäller interna färjeförbindelser i medlemsstaterna, där bestämmelserna om allmän trafikplikt skall tillämpas på dessa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet vidhåller att liberaliseringen av tjänster endast bör ske på ett förnuftigt och flexibelt sätt, där vederbörlig hänsyn tas till förhållandena i t.ex. unionens mest avlägsna delar. Parlamentet gläds åt de möjligheter till flexibilitet i samband med lokala transporttjänster som framgår av domen i Altmark-målet, men beklagar att kommissionen ännu inte visar tillräcklig flexibilitet när det gäller interna färjeförbindelser i medlemsstaterna, där bestämmelserna om allmän trafikplikt skall tillämpas på dessa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 14. | Europaparlamentet gläds åt den fortsatta riktmärkningen av de liberaliserade tjänsterna. Kommissionen uppmanas att se till att riktmärkningen baserar sig på ett brett urval kriterier, bland annat skydd för särskilda konsumentgrupper, koncentration av marknadsinflytande samt direkta eller indirekta konsekvenser för sysselsättningen och miljön. Kommissionen uppmanas att, i samband med riktmärkningen, aktivt höra de relevanta samhälls- och miljöorganisationerna och konsumentgrupperna samt arbetsmarknadens parter genom de sektorskommittéer som finns på en rad områden i EU, bland annat telekommunikationer, postväsende, el och vissa transportbranscher. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet gläds åt den fortsatta riktmärkningen av de liberaliserade tjänsterna. Kommissionen uppmanas att se till att riktmärkningen baserar sig på ett brett urval kriterier, bland annat skydd för särskilda konsumentgrupper, koncentration av marknadsinflytande samt direkta eller indirekta konsekvenser för sysselsättningen och miljön. Kommissionen uppmanas att, i samband med riktmärkningen, aktivt höra de relevanta samhälls- och miljöorganisationerna och konsumentgrupperna samt arbetsmarknadens parter genom de sektorskommittéer som finns på en rad områden i EU, bland annat telekommunikationer, postväsende, el och vissa transportbranscher.

| 15. | Europaparlamentet anser att grupptryck, konkurrenspolitik och riktmärkning är effektiva instrument för att vidareutveckla den inre marknaden och för att stärka EU:s konkurrenskraft på världsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att grupptryck, konkurrenspolitik och riktmärkning är effektiva instrument för att vidareutveckla den inre marknaden och för att stärka EU:s konkurrenskraft på världsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet tillägger att medlemsstaternas fortsatta misslyckanden med att leva upp till sina förpliktelser på den inre marknaden förvärrar de nuvarande ekonomiska svårigheterna och underblåser EU-missnöjet bland näringslivet och medborgarna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet tillägger att medlemsstaternas fortsatta misslyckanden med att leva upp till sina förpliktelser på den inre marknaden förvärrar de nuvarande ekonomiska svårigheterna och underblåser EU-missnöjet bland näringslivet och medborgarna.

| 17. | Europaparlamentet riktar skarp kritik mot medlemsstaterna för att de tillåter införlivandeunderskottet att öka på nytt. Det är uppenbarligen otillräckligt att peka ut de syndande länderna på resultattavlan för den inre marknaden. Kommissionen uppmanas att ta fram nya planer för att hantera överträdelser på ett snabbt och effektivt sätt, särskilt genom en mer systematisk strategi när det gäller bötfällning av de medlemsstater som bryter mot sina skyldigheter och genom införande av ett snabbt förfarande i förstainstansrätten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet riktar skarp kritik mot medlemsstaterna för att de tillåter införlivandeunderskottet att öka på nytt. Det är uppenbarligen otillräckligt att peka ut de syndande länderna på resultattavlan för den inre marknaden. Kommissionen uppmanas att ta fram nya planer för att hantera överträdelser på ett snabbt och effektivt sätt, särskilt genom en mer systematisk strategi när det gäller bötfällning av de medlemsstater som bryter mot sina skyldigheter och genom införande av ett snabbt förfarande i förstainstansrätten.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska antalet överträdelser av reglerna för den inre marknaden med minst 50 procent fram till 2006, och välkomnar förslagen om att se till att bestämmelserna för den inre marknaden införlivas på ett snabbare och mer konsekvent sätt. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaternas parlament ökar sitt engagemang för att åtgärda problemen med överreglering (”gold plating”). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska antalet överträdelser av reglerna för den inre marknaden med minst 50 procent fram till 2006, och välkomnar förslagen om att se till att bestämmelserna för den inre marknaden införlivas på ett snabbare och mer konsekvent sätt. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaternas parlament ökar sitt engagemang för att åtgärda problemen med överreglering (”gold plating”).

| 19. | Europaparlamentet påpekar att de medlemsstater som är sena med att införliva gemenskapslagstiftningen och som handlar i strid med gemenskapsbestämmelserna orsakar ekonomisk skada för de övriga medlemsstaterna och undergräver deras sysselsättningsmöjligheter. Kommissionen uppmanas att ta fram mera effektiva instrument med strängare och snabbare påföljder för de medlemsstater som bryter mot bestämmelserna på detta område. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att de medlemsstater som är sena med att införliva gemenskapslagstiftningen och som handlar i strid med gemenskapsbestämmelserna orsakar ekonomisk skada för de övriga medlemsstaterna och undergräver deras sysselsättningsmöjligheter. Kommissionen uppmanas att ta fram mera effektiva instrument med strängare och snabbare påföljder för de medlemsstater som bryter mot bestämmelserna på detta område.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att de inkonsekventa nationella lagarna, tillsammans med den bristfälliga efterlevnaden av principen om ömsesidigt erkännande, utgör ett stort problem för utbytet av varor och tjänster över gränserna. Medlemsstaterna uppmanas att i högre grad vara beredda att delta i ett administrativt samarbete för att avhjälpa detta problem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att de inkonsekventa nationella lagarna, tillsammans med den bristfälliga efterlevnaden av principen om ömsesidigt erkännande, utgör ett stort problem för utbytet av varor och tjänster över gränserna. Medlemsstaterna uppmanas att i högre grad vara beredda att delta i ett administrativt samarbete för att avhjälpa detta problem.

| 21. | Europaparlamentet ger i detta sammanhang Solvit-programmet sitt fulla stöd, men beklagar medlemsstaternas misslyckande med att anslå tillräckliga medel till detta användbara redskap. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ger i detta sammanhang Solvit-programmet sitt fulla stöd, men beklagar medlemsstaternas misslyckande med att anslå tillräckliga medel till detta användbara redskap.

| 22. | Europaparlamentet understryker, med anledning av sitt antagande av lagstiftningspaketet om offentlig upphandling, att det är viktigt att dessa reformer genomförs så snart som möjligt, så att fördelarna med en effektivare upphandling kan komma medborgarna till del i form genom att garantera den bästa lösningen i kvalitets- och prishänseende. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker, med anledning av sitt antagande av lagstiftningspaketet om offentlig upphandling, att det är viktigt att dessa reformer genomförs så snart som möjligt, så att fördelarna med en effektivare upphandling kan komma medborgarna till del i form genom att garantera den bästa lösningen i kvalitets- och prishänseende.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för genomförandet och förfaranden i samband med de nya bestämmelserna för offentlig upphandling, särskilt när det gäller sociala och miljömässiga hänsyn. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för genomförandet och förfaranden i samband med de nya bestämmelserna för offentlig upphandling, särskilt när det gäller sociala och miljömässiga hänsyn.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar de nuvarande och kommande medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att råda bot på informationsbristen. Alla unionsmedborgare bör få ändamålsenlig information och hjälp så att de i full utsträckning kan dra nytta av den inre marknaden. Framför allt bör stöd ges till projekt som går ut på att unga arbetstagare skall få varaktig sysselsättning. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar de nuvarande och kommande medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att råda bot på informationsbristen. Alla unionsmedborgare bör få ändamålsenlig information och hjälp så att de i full utsträckning kan dra nytta av den inre marknaden. Framför allt bör stöd ges till projekt som går ut på att unga arbetstagare skall få varaktig sysselsättning.

| 25. | Europaparlamentet noterar att fullbordandet av den inre marknaden utgör ett gemensamt ansvar för medlemsstaterna, kommissionen och parlamentet, och uppmanar medlemsstaterna att ge frågor kring den inre marknaden högre prioritet i sina nationella politiska debatter och beslut. Parlamentet anser att alla medlemsstater borde ha ett särskilt ”kontor för den inre marknaden” som fungerar som en samlingspunkt för alla deras verksamheter som rör den inre marknaden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar att fullbordandet av den inre marknaden utgör ett gemensamt ansvar för medlemsstaterna, kommissionen och parlamentet, och uppmanar medlemsstaterna att ge frågor kring den inre marknaden högre prioritet i sina nationella politiska debatter och beslut. Parlamentet anser att alla medlemsstater borde ha ett särskilt ”kontor för den inre marknaden” som fungerar som en samlingspunkt för alla deras verksamheter som rör den inre marknaden.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att fördelarna med den inre marknaden kommer anslutningsländerna till del. Parlamentet konstaterar att det finns risk för att marknaderna fragmenteras om inte bestämmelserna för den inre marknaden genomförs snabbt. Parlamentet välkomnar förslagen om att hjälpa anslutningsländerna med att införliva och genomföra gemenskapsbestämmelserna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar vikten av att fördelarna med den inre marknaden kommer anslutningsländerna till del. Parlamentet konstaterar att det finns risk för att marknaderna fragmenteras om inte bestämmelserna för den inre marknaden genomförs snabbt. Parlamentet välkomnar förslagen om att hjälpa anslutningsländerna med att införliva och genomföra gemenskapsbestämmelserna för den inre marknaden.

| 27. | Europaparlamentet stöder kommissionens krav på ett administrativt samarbete mellan nuvarande och kommande medlemsstater och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, både nya och gamla, att öka detta samarbete för att se till att den inre marknaden genomförs på ett fullständigt och konsekvent sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder kommissionens krav på ett administrativt samarbete mellan nuvarande och kommande medlemsstater och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, både nya och gamla, att öka detta samarbete för att se till att den inre marknaden genomförs på ett fullständigt och konsekvent sätt.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser samordning och samarbete inom kommissionen så att det skapas garantier för att andra generaldirektorat involveras och att ett socialt skydd och miljö- och konsumentskydd integreras i förslagen från generaldirektoratet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet efterlyser samordning och samarbete inom kommissionen så att det skapas garantier för att andra generaldirektorat involveras och att ett socialt skydd och miljö- och konsumentskydd integreras i förslagen från generaldirektoratet för den inre marknaden.

| 29. | Europaparlamentet gläds åt att tonvikten har lagts på behovet av att utbilda statstjänstemän i att genomföra och övervaka bestämmelserna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet gläds åt att tonvikten har lagts på behovet av att utbilda statstjänstemän i att genomföra och övervaka bestämmelserna för den inre marknaden.

| 30. | Europaparlamentet anser att parlamentet, kommissionen och medlemsstaterna, i partnerskap med konsumenterna, arbetsgivar- och industriföreningarna samt fackföreningarna, bör samarbeta för att marknadsföra fördelarna med den inre marknaden och uppmuntra företagen att utnyttja de möjligheter som finns på den. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att parlamentet, kommissionen och medlemsstaterna, i partnerskap med konsumenterna, arbetsgivar- och industriföreningarna samt fackföreningarna, bör samarbeta för att marknadsföra fördelarna med den inre marknaden och uppmuntra företagen att utnyttja de möjligheter som finns på den.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om standardisering och ömsesidigt erkännande och uppmanar kommissionen att i samarbete med standardiseringsorgan och andra relevanta aktörer ta fram gemensamma standarder för ”design för alla”, så att tillgängligheten förbättras för funktionshindrade personer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om standardisering och ömsesidigt erkännande och uppmanar kommissionen att i samarbete med standardiseringsorgan och andra relevanta aktörer ta fram gemensamma standarder för ”design för alla”, så att tillgängligheten förbättras för funktionshindrade personer.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda överregleringar (”gold-plating”) inom gemenskapslagstiftningen, onödig byråkrati och pappersexercis samt de kostnader som uppstår på grund av uteblivet genomförande av ömsesidigt erkännande. Denna utredning bör även omfatta kraven på lokala tester och certifiering. Parlamentet understryker att en europeisk konsekvensbedömning kan spela en viktig roll i samband med den minskning av de administrativa bördorna som följer av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda överregleringar (”gold-plating”) inom gemenskapslagstiftningen, onödig byråkrati och pappersexercis samt de kostnader som uppstår på grund av uteblivet genomförande av ömsesidigt erkännande. Denna utredning bör även omfatta kraven på lokala tester och certifiering. Parlamentet understryker att en europeisk konsekvensbedömning kan spela en viktig roll i samband med den minskning av de administrativa bördorna som följer av EU-lagstiftningen.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilka konsekvenser de offentlig-privata partnerskapen har för de offentliga myndigheternas demokratiska ansvar att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. Denna utvärdering bör även omfatta de långsiktiga utsikterna för de offentlig-privata partnerskapen. Vidare bör man i utvärderingen bedöma de sociala konsekvenserna för arbetstagare och användare, och höra de relevanta samhällsorganisationerna, inklusive arbetsmarknadens parter, genom de sektorsövergripande och sektorsbaserade strukturerna för dialogen mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilka konsekvenser de offentlig-privata partnerskapen har för de offentliga myndigheternas demokratiska ansvar att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. Denna utvärdering bör även omfatta de långsiktiga utsikterna för de offentlig-privata partnerskapen. Vidare bör man i utvärderingen bedöma de sociala konsekvenserna för arbetstagare och användare, och höra de relevanta samhällsorganisationerna, inklusive arbetsmarknadens parter, genom de sektorsövergripande och sektorsbaserade strukturerna för dialogen mellan arbetsmarknadens parter.

| 34. | Europaparlamentet gläds åt att prioritet läggs på att förbättra näringslivsklimatet, särskilt när det gäller lagstiftningens utveckling. Parlamentet välkomnar kommissionens målsättning att ta upp parlamentets förslag om ”förhandskontroll” för att se till att nationell lagstiftning är förenlig med den inre marknaden. Parlamentet stöder de nya förslagen om att ta fram indikatorer för att mäta framsteg mot en bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet gläds åt att prioritet läggs på att förbättra näringslivsklimatet, särskilt när det gäller lagstiftningens utveckling. Parlamentet välkomnar kommissionens målsättning att ta upp parlamentets förslag om ”förhandskontroll” för att se till att nationell lagstiftning är förenlig med den inre marknaden. Parlamentet stöder de nya förslagen om att ta fram indikatorer för att mäta framsteg mot en bättre lagstiftning.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att öka takten i sitt arbete för att förenkla det stelbenta momssystemet och se till att de verkliga konsekvenserna för näringslivet, särskilt de små och medelstora företagen, utvärderas mer noggrant när nya lagar föreslås. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att öka takten i sitt arbete för att förenkla det stelbenta momssystemet och se till att de verkliga konsekvenserna för näringslivet, särskilt de små och medelstora företagen, utvärderas mer noggrant när nya lagar föreslås.

| 36. | Europaparlamentet betonar att avregleringar och en minskning av den administrativa bördan som följd av gemenskapslagstiftningen samt en noggrann kostnadseffektivitetsanalys av lagstiftningen är grundförutsättningar för att Lissabonmålen skall kunna uppnås. Parlamentet konstaterar att utvärderingen av EU-lagstiftningens konsekvenser för näringslivet och av de ekonomiska aspekterna av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för närvarande är otillfredsställande. Kommissionen uppmanas att inrätta en oberoende rådgivande kommitté som skall utvärdera EU-lagstiftningens konsekvenser för näringslivet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att avregleringar och en minskning av den administrativa bördan som följd av gemenskapslagstiftningen samt en noggrann kostnadseffektivitetsanalys av lagstiftningen är grundförutsättningar för att Lissabonmålen skall kunna uppnås. Parlamentet konstaterar att utvärderingen av EU-lagstiftningens konsekvenser för näringslivet och av de ekonomiska aspekterna av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för närvarande är otillfredsställande. Kommissionen uppmanas att inrätta en oberoende rådgivande kommitté som skall utvärdera EU-lagstiftningens konsekvenser för näringslivet.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att det skapas en bättre immaterialrättslig lagstiftning på den inre marknaden. Parlamentet är bekymrat över att gemenskapspatentet ännu inte har trätt i kraft och att det alltjämt finns många osäkerhetsmoment för de investerare som utvecklar digital utrustning. Parlamentet ser fram emot det planerade meddelandet om tillvaratagandet av upphovsrätten och närstående rättigheter. Parlamentet riktar kommissionens uppmärksamhet mot parlamentets senaste betänkande om denna fråga. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av att det skapas en bättre immaterialrättslig lagstiftning på den inre marknaden. Parlamentet är bekymrat över att gemenskapspatentet ännu inte har trätt i kraft och att det alltjämt finns många osäkerhetsmoment för de investerare som utvecklar digital utrustning. Parlamentet ser fram emot det planerade meddelandet om tillvaratagandet av upphovsrätten och närstående rättigheter. Parlamentet riktar kommissionens uppmärksamhet mot parlamentets senaste betänkande om denna fråga.

| 38. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har för avsikt att stärka den inre marknadens internationella profil och att ingå partnerskaps-, samarbets- och associeringsavtal med andra länder. Parlamentet framhäver betydelsen av ett nära samarbete med Förenta staterna, särskilt på områdena för finansmarknader, företagsledning, dataskydd och immaterialrätt men erkänner vikten av att främja den europeiska sociala modellen som ett led i arbetet med att stärka den inre marknadens internationella profil. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har för avsikt att stärka den inre marknadens internationella profil och att ingå partnerskaps-, samarbets- och associeringsavtal med andra länder. Parlamentet framhäver betydelsen av ett nära samarbete med Förenta staterna, särskilt på områdena för finansmarknader, företagsledning, dataskydd och immaterialrätt men erkänner vikten av att främja den europeiska sociala modellen som ett led i arbetet med att stärka den inre marknadens internationella profil.

| 39. | Europaparlamentet är oroat över medborgares och företags bristande kunskaper om sina rättigheter på den inre marknaden, som framkommit vid undersökningar om den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att främja den inre marknaden och att upprätthålla ett nära samarbete med företagsorganisationer, särskilt organisationer som företräder små och medelstora företag. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet är oroat över medborgares och företags bristande kunskaper om sina rättigheter på den inre marknaden, som framkommit vid undersökningar om den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att främja den inre marknaden och att upprätthålla ett nära samarbete med företagsorganisationer, särskilt organisationer som företräder små och medelstora företag.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att inkonsekventa uppgiftsskyddslagar och begränsningar av uppgiftsöverföringar fortfarande utgör ett stort hinder för utvecklingen av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att träffa en överenskommelse om ett modellkontrakt för uppgiftsöverföring och införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3). |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påpekar att inkonsekventa uppgiftsskyddslagar och begränsningar av uppgiftsöverföringar fortfarande utgör ett stort hinder för utvecklingen av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att träffa en överenskommelse om ett modellkontrakt för uppgiftsöverföring och införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3).

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att av den inre marknadens fyra friheter är det fri rörlighet för arbetstagare som utvecklats minst. Parlamentet noterar även att det inte finns någon strävan att skapa goda villkor för ökad rörlighet bland arbetskraften i ett utvidgat EU, trots att detta skulle kunna vara den avgörande lösningen på problemet med den europeiska befolkningens stigande genomsnittsålder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att av den inre marknadens fyra friheter är det fri rörlighet för arbetstagare som utvecklats minst. Parlamentet noterar även att det inte finns någon strävan att skapa goda villkor för ökad rörlighet bland arbetskraften i ett utvidgat EU, trots att detta skulle kunna vara den avgörande lösningen på problemet med den europeiska befolkningens stigande genomsnittsålder.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka EURES-nätverken och sammanföra dem till en verklig gränsöverskridande arbetsförmedling samt se till att det finns en tydlig koppling till Solvit — ett tillgängligt system för effektiv problemlösning som betjänar företag och medborgare. Kommissionen uppmanas även att främja användningen av Solvit för att lösa problem som uppstår i samband med arbetskraftens rörlighet över gränserna, till exempel problem som rör kvalifikationer och socialförsäkring. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka EURES-nätverken och sammanföra dem till en verklig gränsöverskridande arbetsförmedling samt se till att det finns en tydlig koppling till Solvit — ett tillgängligt system för effektiv problemlösning som betjänar företag och medborgare. Kommissionen uppmanas även att främja användningen av Solvit för att lösa problem som uppstår i samband med arbetskraftens rörlighet över gränserna, till exempel problem som rör kvalifikationer och socialförsäkring.

| 43. | Europaparlamentet delar uppfattningen att direktivet om pensionsfonder bör genomföras fullt ut enligt tidsplanen, eftersom multinationella företag därmed ges möjlighet att förvalta samlade EU-täckande pensionsfonder. Detta kommer att främja arbetskraftens rörlighet över gränserna vilket i sin tur väsentligen stärker den sociala dimensionen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet delar uppfattningen att direktivet om pensionsfonder bör genomföras fullt ut enligt tidsplanen, eftersom multinationella företag därmed ges möjlighet att förvalta samlade EU-täckande pensionsfonder. Detta kommer att främja arbetskraftens rörlighet över gränserna vilket i sin tur väsentligen stärker den sociala dimensionen.

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  P5_TA(2003)0058.

(2)  EUT C 234, 30.9.2003, s. 55.

(3)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

P5_TA(2004)0184

Hälso- och sjukvård och äldreomsorg

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till en gemensam rapport om hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Stöd till de nationella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygghet (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003 — 2003/2134(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2002) 774 — C5-0408/2003),

| — | med beaktande av kommissionens och rådets gemensamma rapport om stödet till de nationella strategierna för den framtida hälso- och sjukvården och äldreomsorgen, som vid sammanträdena den 6-7 mars 2003 godkändes av både rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) och rådet (ekonomiska och finansiella frågor), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och rådets gemensamma rapport om stödet till de nationella strategierna för den framtida hälso- och sjukvården och äldreomsorgen, som vid sammanträdena den 6-7 mars 2003 godkändes av både rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) och rådet (ekonomiska och finansiella frågor),

| — | med beaktande av Europeiska rådets möte den 20-21 mars 2003 i Bryssel och de tidigare slutsatserna från Europeiska rådets möten i Lissabon, Göteborg och Barcelona om hälso- och sjukvård och långtidsvård, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets möte den 20-21 mars 2003 i Bryssel och de tidigare slutsatserna från Europeiska rådets möten i Lissabon, Göteborg och Barcelona om hälso- och sjukvård och långtidsvård,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2003 om kommissionens meddelande om hälsooch sjukvårdens och äldreomsorgens framtid: att garantera tillgänglighet, kvalitet och finansiell hållbarhet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2003 om kommissionens meddelande om hälsooch sjukvårdens och äldreomsorgens framtid: att garantera tillgänglighet, kvalitet och finansiell hållbarhet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2000 om meddelandet från kommissionen om en samordnad strategi för att modernisera social trygghet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2000 om meddelandet från kommissionen om en samordnad strategi för att modernisera social trygghet (2),

| — | med beaktande av rådets rekommendation 92/442/EEG av den 27 juli 1992 (3) om konvergens av mål och politik inom det sociala skyddet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 92/442/EEG av den 27 juli 1992 (3) om konvergens av mål och politik inom det sociala skyddet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2000 om kommissionens meddelande Mot ett Europa för alla åldrar — Att främja välstånd och solidaritet mellan generationerna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2000 om kommissionens meddelande Mot ett Europa för alla åldrar — Att främja välstånd och solidaritet mellan generationerna (4),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet, Europas reaktion på åldrandet i världen — Att främja ekonomiska och sociala framsteg i en värld med en allt äldre befolkning. Europeiska kommissionens bidrag till den andra Världskonferensen om åldrandefrågor (KOM(2002) 143), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet, Europas reaktion på åldrandet i världen — Att främja ekonomiska och sociala framsteg i en värld med en allt äldre befolkning. Europeiska kommissionens bidrag till den andra Världskonferensen om åldrandefrågor (KOM(2002) 143),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 1999 om kommissionens rapport om kvinnors hälsotillstånd inom Europeiska gemenskapen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 1999 om kommissionens rapport om kvinnors hälsotillstånd inom Europeiska gemenskapen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2000 om tilläggssjukförsäkring (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2000 om tilläggssjukförsäkring (6),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (hälso- och sjukvård) av den 19 juli 2002 (7) om rörlighet för patienter, och rapporten från överläggningarna på hög nivå om patientrörlighet och sjukvårdens utveckling i Europeiska unionen av den 8 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (hälso- och sjukvård) av den 19 juli 2002 (7) om rörlighet för patienter, och rapporten från överläggningarna på hög nivå om patientrörlighet och sjukvårdens utveckling i Europeiska unionen av den 8 december 2003,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommitten — Stärka Lissabonstrategins sociala dimension: rationalisera den öppna samordningen inom socialt skydd (KOM (2003) 261), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommitten — Stärka Lissabonstrategins sociala dimension: rationalisera den öppna samordningen inom socialt skydd (KOM (2003) 261),

| — | med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (8) och rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 (9) med dithörande tillämpningsföreskrifter, som för närvarande ses över, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (8) och rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 (9) med dithörande tillämpningsföreskrifter, som för närvarande ses över,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) (10),

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, artikel 5 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 7 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, artikel 5 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 7 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0098/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0098/2004), och av följande skäl:

| A. | Hälso- och sjukvårdssystemen i unionen bygger på principerna om solidaritet, rättvisa och allmängiltighet för att alla sjuka eller vårdbehövande oavsett inkomst, förmögenhet och ålder skall garanteras god och högkvalitativ vård. |
| --- | --- |

A.

Hälso- och sjukvårdssystemen i unionen bygger på principerna om solidaritet, rättvisa och allmängiltighet för att alla sjuka eller vårdbehövande oavsett inkomst, förmögenhet och ålder skall garanteras god och högkvalitativ vård.

| B. | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna slås fast att äldre människor har rätt att leva ett värdigt och oberoende liv och att delta i det sociala och kulturella livet samt arbetslivet, och att var och en har rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård. |
| --- | --- |

B.

I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna slås fast att äldre människor har rätt att leva ett värdigt och oberoende liv och att delta i det sociala och kulturella livet samt arbetslivet, och att var och en har rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård.

| C. | Den förebyggande hälsovården är ett centralt inslag i den långsiktiga hälso- och sjukvårdspolitiken, och systematiska förebyggande åtgärder ökar den förväntade medellivslängden, reducerar de sociala skillnaderna i fråga om väntetider inom sjukvården, förhindrar utbredningen av kroniska sjukdomar och gör det på så sätt möjligt att spara in på behandlingskostnaderna. |
| --- | --- |

C.

Den förebyggande hälsovården är ett centralt inslag i den långsiktiga hälso- och sjukvårdspolitiken, och systematiska förebyggande åtgärder ökar den förväntade medellivslängden, reducerar de sociala skillnaderna i fråga om väntetider inom sjukvården, förhindrar utbredningen av kroniska sjukdomar och gör det på så sätt möjligt att spara in på behandlingskostnaderna.

| D. | Hälso- och sjukvårdssystemen i unionen står inför gemensamma utmaningar till följd av de medicinska och tekniska framstegen, den demografiska utvecklingen och den stigande efterfrågan på hälso- och sjukvårdstjänster och medicinska produkter. |
| --- | --- |

D.

Hälso- och sjukvårdssystemen i unionen står inför gemensamma utmaningar till följd av de medicinska och tekniska framstegen, den demografiska utvecklingen och den stigande efterfrågan på hälso- och sjukvårdstjänster och medicinska produkter.

| E. | Europeiska gemenskapens strategi och handlingsprogram för folkhälsa (2003-2008) tar ett integrerat grepp om hälso- och sjukvårdsfrågorna, som bl.a. är grundat på hälsofrämjande och primärt förebyggande åtgärder, samt på att avlägsna hälsorisker, att införa en hög hälsoskyddsnivå som ett mål vid utformningen och tillämpningen av all sektorsövergripande politik och att angripa sociala olikheter som orsakar hälsoproblem. |
| --- | --- |

E.

Europeiska gemenskapens strategi och handlingsprogram för folkhälsa (2003-2008) tar ett integrerat grepp om hälso- och sjukvårdsfrågorna, som bl.a. är grundat på hälsofrämjande och primärt förebyggande åtgärder, samt på att avlägsna hälsorisker, att införa en hög hälsoskyddsnivå som ett mål vid utformningen och tillämpningen av all sektorsövergripande politik och att angripa sociala olikheter som orsakar hälsoproblem.

| F. | Även om organisationen och finansieringen av hälso- och sjukvårdssystemen fortsatt är medlemsstaternas ansvar måste samarbetet om hälso- och sjukvård och långtidsvård förstärkas, för att medlemsstaterna skall stödjas på ett effektivt sätt genom ett systematiskt utbyte av information, erfarenheter och exempel på goda lösningar. |
| --- | --- |

F.

Även om organisationen och finansieringen av hälso- och sjukvårdssystemen fortsatt är medlemsstaternas ansvar måste samarbetet om hälso- och sjukvård och långtidsvård förstärkas, för att medlemsstaterna skall stödjas på ett effektivt sätt genom ett systematiskt utbyte av information, erfarenheter och exempel på goda lösningar.

| G. | Även mot bakgrund av Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis kan man konstatera att patienternas rörlighet ökar liksom användningen av hälso- och sjukvårdstjänster över gränserna och att denna utveckling, som hänger ihop med förstärkningen av den inre marknaden, kommer att få större och större återverkningar för de nationella hälso- och sjukvårdssystemen, vilkas principer och mål inte får äventyras. |
| --- | --- |

G.

Även mot bakgrund av Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis kan man konstatera att patienternas rörlighet ökar liksom användningen av hälso- och sjukvårdstjänster över gränserna och att denna utveckling, som hänger ihop med förstärkningen av den inre marknaden, kommer att få större och större återverkningar för de nationella hälso- och sjukvårdssystemen, vilkas principer och mål inte får äventyras.

| H. | EG-domstolen har flera gånger erkänt patienternas rätt att få ersättning för läkarvård i en annan medlemsstat, låt vara med en åtskillnad mellan sjukhusbehandling och annan behandling, och har på så sätt gjort det lättare att utöva denna rättighet på vissa villkor som särskilt går ut på att garantera den finansiella jämvikten och det sociala skyddet, i syfte att säkerställa en hög nivå på hälso- och sjukvården (11). |
| --- | --- |

H.

EG-domstolen har flera gånger erkänt patienternas rätt att få ersättning för läkarvård i en annan medlemsstat, låt vara med en åtskillnad mellan sjukhusbehandling och annan behandling, och har på så sätt gjort det lättare att utöva denna rättighet på vissa villkor som särskilt går ut på att garantera den finansiella jämvikten och det sociala skyddet, i syfte att säkerställa en hög nivå på hälso- och sjukvården (11).

| I. | Unionen strävar ständigt efter en hög nivå av social trygghet, och ett effektivare samarbete inom hälso- och sjukvård och långtidsvård bidrar till en hållbar modernisering av den europeiska sociala modellen och till större social sammanhållning. |
| --- | --- |

I.

Unionen strävar ständigt efter en hög nivå av social trygghet, och ett effektivare samarbete inom hälso- och sjukvård och långtidsvård bidrar till en hållbar modernisering av den europeiska sociala modellen och till större social sammanhållning.

| J. | Hälso- och sjukvård och långtidsvård är tjänster i allmänhetens intresse som måste prioritera solidaritetsaspekten. |
| --- | --- |

J.

Hälso- och sjukvård och långtidsvård är tjänster i allmänhetens intresse som måste prioritera solidaritetsaspekten.

| K. | På grund av befolkningens åldrande måste man räkna med ett mycket större antal äldre vilket kommer att leda till en stark ökning av kroniska sjukdomar, som Alzheimer eller andra demenssjukdomar, vilka inte nödvändigtvis kräver intensiva medicinska insatser men däremot en mycket intensiv långtidsvård. I framtiden måste också den palliativa medicinen få ökad betydelse. |
| --- | --- |

K.

På grund av befolkningens åldrande måste man räkna med ett mycket större antal äldre vilket kommer att leda till en stark ökning av kroniska sjukdomar, som Alzheimer eller andra demenssjukdomar, vilka inte nödvändigtvis kräver intensiva medicinska insatser men däremot en mycket intensiv långtidsvård. I framtiden måste också den palliativa medicinen få ökad betydelse.

| L. | Långtidsvården innebär en betydande social risk för de vårdbehövande och deras anhöriga, och det sociala skyddsnätet är i detta avseende fortfarande relativt nytt i många medlemsstater eller befinner sig under uppbyggnad. |
| --- | --- |

L.

Långtidsvården innebär en betydande social risk för de vårdbehövande och deras anhöriga, och det sociala skyddsnätet är i detta avseende fortfarande relativt nytt i många medlemsstater eller befinner sig under uppbyggnad.

| M. | Vård i hemmet genom mobila professionella sjukvårdstjänster eller en anhörigs eller någon annan persons försorg har fördelen att den vårdbehövande personen sköts av en välbekant person och kan bo kvar i sin vanliga omgivning. Denna form av långtidsvård är förhållandevis kostnadseffektiv, och förutom tillgång till mobila vårdtjänster måste närvårdare och deras familjer också få lämplig utbildning och samhälleligt, ekonomiskt och psykologiskt stöd samt avlösning i vårduppgiften. |
| --- | --- |

M.

Vård i hemmet genom mobila professionella sjukvårdstjänster eller en anhörigs eller någon annan persons försorg har fördelen att den vårdbehövande personen sköts av en välbekant person och kan bo kvar i sin vanliga omgivning. Denna form av långtidsvård är förhållandevis kostnadseffektiv, och förutom tillgång till mobila vårdtjänster måste närvårdare och deras familjer också få lämplig utbildning och samhälleligt, ekonomiskt och psykologiskt stöd samt avlösning i vårduppgiften.

| N. | Yrkesarbetande kvinnor ofta har en dubbel börda att bära eftersom de både sköter sina arbeten och vårdar och tar hand om sina anhöriga, och vården och omhändertagandet av vårdbehövande personer är förenat med belastningar av fysisk och psykisk karaktär. |
| --- | --- |

N.

Yrkesarbetande kvinnor ofta har en dubbel börda att bära eftersom de både sköter sina arbeten och vårdar och tar hand om sina anhöriga, och vården och omhändertagandet av vårdbehövande personer är förenat med belastningar av fysisk och psykisk karaktär.

| O. | Kvinnorna inom EU svarar enligt en utredning från 2000 för 63 procent av personerna i åldersgruppen 75-84 år och 72 procent av personerna i åldersgruppen över 85 år och problemen med hälsovårdstjänster och långtidsvård på lång sikt berör framför allt kvinnor i deras egenskap av att vara vårdare eller vårdtagare. |
| --- | --- |

O.

Kvinnorna inom EU svarar enligt en utredning från 2000 för 63 procent av personerna i åldersgruppen 75-84 år och 72 procent av personerna i åldersgruppen över 85 år och problemen med hälsovårdstjänster och långtidsvård på lång sikt berör framför allt kvinnor i deras egenskap av att vara vårdare eller vårdtagare.

| P. | Ändringar i hushållens sammansättning kan dock göra att sådan vård genom anhöriga inte står till buds i samma utsträckning i framtiden. |
| --- | --- |

P.

Ändringar i hushållens sammansättning kan dock göra att sådan vård genom anhöriga inte står till buds i samma utsträckning i framtiden.

| Q. | Det blir allt viktigare att tillhandahålla professionella vårdtjänster, eftersom de vårdbehövande i framtiden kommer att ha färre anhöriga och dessa ofta bor på annan ort eller är förvärvsarbetande. |
| --- | --- |

Q.

Det blir allt viktigare att tillhandahålla professionella vårdtjänster, eftersom de vårdbehövande i framtiden kommer att ha färre anhöriga och dessa ofta bor på annan ort eller är förvärvsarbetande.

| R. | Den offentliga hälso- och sjukvården är en av de viktigaste sysselsättningsskapande sektorerna, och den växer snabbt inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

R.

Den offentliga hälso- och sjukvården är en av de viktigaste sysselsättningsskapande sektorerna, och den växer snabbt inom Europeiska unionen.

| S. | Användningen av sängburar vid psykiatriska institutioner och vårdhem erkänns stå i direkt strid med internationella normer för vård av personer med psykisk ohälsa eller förståndshandikapp. |
| --- | --- |

S.

Användningen av sängburar vid psykiatriska institutioner och vårdhem erkänns stå i direkt strid med internationella normer för vård av personer med psykisk ohälsa eller förståndshandikapp.

| T. | Problemet kan vara mera akut i landsbygds- och bergsområden, där allt fler äldre kan välja att bosätta sig i framtiden. |
| --- | --- |

T.

Problemet kan vara mera akut i landsbygds- och bergsområden, där allt fler äldre kan välja att bosätta sig i framtiden.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det samarbete som inletts mellan medlemsstaterna om hälso- och sjukvård och långtidsvård. Parlamentet bekräftar sitt stöd för de tre målen — tillgänglighet för alla oavsett inkomster eller förmögenhet, hög kvalitet och hållbar finansiering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det samarbete som inletts mellan medlemsstaterna om hälso- och sjukvård och långtidsvård. Parlamentet bekräftar sitt stöd för de tre målen — tillgänglighet för alla oavsett inkomster eller förmögenhet, hög kvalitet och hållbar finansiering.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta större hänsyn till vikten av förebyggande strategier och hälsofrämjande åtgärder då de gemensamma målsättningarna och indikatorerna fastställs. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta större hänsyn till vikten av förebyggande strategier och hälsofrämjande åtgärder då de gemensamma målsättningarna och indikatorerna fastställs.

| 3. | Parlamentet understryker att de stora dödliga sjukdomarna (som cancer och hjärt- och kärlsjukdomar), liksom även de stora handikappande sjukdomarna (t.ex. muskel- och skelettsjukdomar och andra arbetsrelaterade kroniska sjukdomar, hälsoproblem som orsakas av t.ex. ohälsosam kost, drogmissbruk, försämring av miljön och för lite fysisk aktivitet), kan minskas påtagligt genom tvärsektoriella förebyggande åtgärder och åtgärder för att förbättra hälsan och säkerheten på arbetet. |
| --- | --- |

3.

Parlamentet understryker att de stora dödliga sjukdomarna (som cancer och hjärt- och kärlsjukdomar), liksom även de stora handikappande sjukdomarna (t.ex. muskel- och skelettsjukdomar och andra arbetsrelaterade kroniska sjukdomar, hälsoproblem som orsakas av t.ex. ohälsosam kost, drogmissbruk, försämring av miljön och för lite fysisk aktivitet), kan minskas påtagligt genom tvärsektoriella förebyggande åtgärder och åtgärder för att förbättra hälsan och säkerheten på arbetet.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att förebyggande och hälsofrämjande åtgärder med tanke på de ständigt ökande folksjukdomarna måste få samma betydelse som behandling och rehabilitering, eftersom den kurativa medicinen inte utan förstärkta förebyggande och hälsofrämjande åtgärder kommer att kunna klara av de ökande sjukvårdskostnaderna. Parlamentet anser att man för att uppnå finansiell hållbarhet, i stället för att enbart skära i medlemsstaternas vårdtjänster, måste undersöka de enorma möjligheterna att genom förebyggande åtgärder minska kostnaderna. Parlamentet vill se förebyggande arbete vid skolor och företag och för hela befolkningen och även införande av nationella förebyggande program för de stora folksjukdomarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att förebyggande och hälsofrämjande åtgärder med tanke på de ständigt ökande folksjukdomarna måste få samma betydelse som behandling och rehabilitering, eftersom den kurativa medicinen inte utan förstärkta förebyggande och hälsofrämjande åtgärder kommer att kunna klara av de ökande sjukvårdskostnaderna. Parlamentet anser att man för att uppnå finansiell hållbarhet, i stället för att enbart skära i medlemsstaternas vårdtjänster, måste undersöka de enorma möjligheterna att genom förebyggande åtgärder minska kostnaderna. Parlamentet vill se förebyggande arbete vid skolor och företag och för hela befolkningen och även införande av nationella förebyggande program för de stora folksjukdomarna.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar förstärkningen av den sociala dimensionen inom Lissabonprocessen. Parlamentet anser att införandet av en integrerad ram och en närmare samordning inom socialt skydd gör det möjligt att framhäva den särskilda socioekonomiska innebörden av det sociala skyddets sociala dimension jämfört med samordningsåtgärderna på de ekonomiska och sysselsättningspolitiska områdena. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar förstärkningen av den sociala dimensionen inom Lissabonprocessen. Parlamentet anser att införandet av en integrerad ram och en närmare samordning inom socialt skydd gör det möjligt att framhäva den särskilda socioekonomiska innebörden av det sociala skyddets sociala dimension jämfört med samordningsåtgärderna på de ekonomiska och sysselsättningspolitiska områdena.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de anslutande länderna att förbättra sina vårdinrättningar, både allmänna och privata, genom att använda hela det utbud som finns i det egna landet, inte minst med tanke på att det finns stora befolkningsgrupper i varje medlemsstat som av ekonomiska eller fysiska orsaker eller av familjeskäl är hänvisade till att nöja sig med sitt eget nationella vårdsystems tjänster och kapacitet, även om vi ser en ökad rörlighet för personer och därmed för patienter inom EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de anslutande länderna att förbättra sina vårdinrättningar, både allmänna och privata, genom att använda hela det utbud som finns i det egna landet, inte minst med tanke på att det finns stora befolkningsgrupper i varje medlemsstat som av ekonomiska eller fysiska orsaker eller av familjeskäl är hänvisade till att nöja sig med sitt eget nationella vårdsystems tjänster och kapacitet, även om vi ser en ökad rörlighet för personer och därmed för patienter inom EU.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att rådet har beslutat att samarbetet inom hälso- och sjukvård och långtidsvård skall förstärkas, att information och erfarenheter skall utbytas och goda nationella lösningar redovisas. Parlamentet kräver att kommissionen under våren 2004 lägger fram förslag på fortsatta åtgärder, att rådet vid Europeiska rådets möte i juni 2004 fattar ett principbeslut om att den öppna samordningsmetoden skall användas och fastställer en konkret tidsplan och att medlemsstaterna till Europeiska rådets möte våren 2006 fastställer gemensamma mål och indikatorer. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och kommittén för socialt skydd att underrätta Europaparlamentet om sina förslag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att rådet har beslutat att samarbetet inom hälso- och sjukvård och långtidsvård skall förstärkas, att information och erfarenheter skall utbytas och goda nationella lösningar redovisas. Parlamentet kräver att kommissionen under våren 2004 lägger fram förslag på fortsatta åtgärder, att rådet vid Europeiska rådets möte i juni 2004 fattar ett principbeslut om att den öppna samordningsmetoden skall användas och fastställer en konkret tidsplan och att medlemsstaterna till Europeiska rådets möte våren 2006 fastställer gemensamma mål och indikatorer. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och kommittén för socialt skydd att underrätta Europaparlamentet om sina förslag.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ha som ett långsiktigt mål att avlägsna olikheter — vilket innefattar både socioekonomiska och köns- eller åldersrelaterade olikheter i hälsotillståndet och lika tillgång till högkvalitativ hälso- och sjukvård och långtidsvård. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen och medlemsstaterna att samordna detta arbete med den politik mot diskriminering som de år 2000 enades om att föra, särskilt när det gäller åldersdiskriminering vid tillgången till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ha som ett långsiktigt mål att avlägsna olikheter — vilket innefattar både socioekonomiska och köns- eller åldersrelaterade olikheter i hälsotillståndet och lika tillgång till högkvalitativ hälso- och sjukvård och långtidsvård. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen och medlemsstaterna att samordna detta arbete med den politik mot diskriminering som de år 2000 enades om att föra, särskilt när det gäller åldersdiskriminering vid tillgången till hälso- och sjukvård.

| 9. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att driva forskningsprojekt om vissa sjukdomar och medicinska tillstånd och att denna information måste spridas inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka utbytet av forskningsresultat på hälso- och sjukvårdsområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att driva forskningsprojekt om vissa sjukdomar och medicinska tillstånd och att denna information måste spridas inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka utbytet av forskningsresultat på hälso- och sjukvårdsområdet.

| 10. | Europaparlamentet understryker att hälsa och vård är sociala mål, en tjänst till behövande människor, och därför inte får jämföras med en salubjuden handelsvara. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att hälsa och vård är sociala mål, en tjänst till behövande människor, och därför inte får jämföras med en salubjuden handelsvara.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna höjer den andel av vårdkostnaderna som skall bäras av patienterna och förutsätter att ett sådant system fortsatt ger sårbara grupper tillgång till lämplig hälsooch sjukvård. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna höjer den andel av vårdkostnaderna som skall bäras av patienterna och förutsätter att ett sådant system fortsatt ger sårbara grupper tillgång till lämplig hälsooch sjukvård.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att dålig hälsa inte skall leda till fattigdom och för att låga inkomster inte skall begränsa människors tillgång till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att dålig hälsa inte skall leda till fattigdom och för att låga inkomster inte skall begränsa människors tillgång till hälso- och sjukvård.

| 13. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt med en geografiskt väl avvägd fördelning av sjukvårds- och långtidsvårdsinrättningar mellan städer och landsbygd liksom mellan välmående och fattigare regioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att i större utsträckning tillhandahålla medel från strukturfonderna och andra relevanta gemenskapsinstrument, särskilt i mål 1-områden, för investeringar i infrastruktur för hälso- och sjukvård och långtidsvård liksom för utbildning och fortbildning inom vårdyrken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt med en geografiskt väl avvägd fördelning av sjukvårds- och långtidsvårdsinrättningar mellan städer och landsbygd liksom mellan välmående och fattigare regioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att i större utsträckning tillhandahålla medel från strukturfonderna och andra relevanta gemenskapsinstrument, särskilt i mål 1-områden, för investeringar i infrastruktur för hälso- och sjukvård och långtidsvård liksom för utbildning och fortbildning inom vårdyrken.

| 14. | Europaparlamentet är oroat över att det i alla medlemsstater — om än i olika grad — finns en tilltagande brist på välutbildade läkare och annan vårdpersonal. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att göra riktade insatser för att förbättra arbetets kvalitet, göra dessa yrken mer attraktiva och avhjälpa nuvarande personalbrist. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att tillhandahålla utbildning och fortbildning både för frivillig och yrkeskvalificerad personal inom området. Parlamentet understryker i detta sammanhang att de nuvarande medlemsstaterna bör se till att samma standarder i fråga om arbetets kvalitet, yrkeskompetens och löner tillämpas när de rekryterar medicinsk personal och vårdpersonal från de nya medlemsstaterna och bör gå in för att begränsa rekryteringen från fattigare tredje länder för att inte förvärra deras situation. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är oroat över att det i alla medlemsstater — om än i olika grad — finns en tilltagande brist på välutbildade läkare och annan vårdpersonal. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att göra riktade insatser för att förbättra arbetets kvalitet, göra dessa yrken mer attraktiva och avhjälpa nuvarande personalbrist. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att tillhandahålla utbildning och fortbildning både för frivillig och yrkeskvalificerad personal inom området. Parlamentet understryker i detta sammanhang att de nuvarande medlemsstaterna bör se till att samma standarder i fråga om arbetets kvalitet, yrkeskompetens och löner tillämpas när de rekryterar medicinsk personal och vårdpersonal från de nya medlemsstaterna och bör gå in för att begränsa rekryteringen från fattigare tredje länder för att inte förvärra deras situation.

| 15. | Europaparlamentet påpekar för medlemsstaterna att de i sin politik för social trygghet och social integration bör ta samma hänsyn till arbetstagares ansvar för äldre anhöriga som för barn som de försörjer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar för medlemsstaterna att de i sin politik för social trygghet och social integration bör ta samma hänsyn till arbetstagares ansvar för äldre anhöriga som för barn som de försörjer.

| 16. | Europaparlamentet är oroat över att ett stort antal av medlemsstaterna har orimliga väntetider för vissa akuta och icke-akuta behandlingar. Parlamentet uppmanar dessa medlemsstater att göra riktade insatser för att korta väntetiderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är oroat över att ett stort antal av medlemsstaterna har orimliga väntetider för vissa akuta och icke-akuta behandlingar. Parlamentet uppmanar dessa medlemsstater att göra riktade insatser för att korta väntetiderna.

| 17. | Europaparlamentet anser att en solidariskt finansierad hälso- och sjukvård ska kännetecknas av kvalitet, mångfald och valfrihet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att en solidariskt finansierad hälso- och sjukvård ska kännetecknas av kvalitet, mångfald och valfrihet.

| 18. | Europaparlamentet pekar på risken att målet om hållbar finansiering skall övervärderas i förhållande till kostnaderna för tillgänglighet och kvalitet. Parlamentet understryker att det är mycket komplicerat att beräkna vilka kostnader man kan vänta sig och att dessa är starkt beroende av de initialt beslutade förutsättningarna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet pekar på risken att målet om hållbar finansiering skall övervärderas i förhållande till kostnaderna för tillgänglighet och kvalitet. Parlamentet understryker att det är mycket komplicerat att beräkna vilka kostnader man kan vänta sig och att dessa är starkt beroende av de initialt beslutade förutsättningarna.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att förbättringen av kvaliteten och genomskådligheten hos hälso- och sjukvården och långvården bör omfatta alla länkar i sjukvårdskedjan, från hälsofrämjande åtgärder och förebyggande vård till medicinsk behandling och rehabilitering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att förbättringen av kvaliteten och genomskådligheten hos hälso- och sjukvården och långvården bör omfatta alla länkar i sjukvårdskedjan, från hälsofrämjande åtgärder och förebyggande vård till medicinsk behandling och rehabilitering.

| 20. | Europaparlamentet betonar att de befintliga resurserna måste utnyttjas optimalt för att kunna garantera en hållbar finansiering. Parlamentet understryker att detta mål endast kan nås om kvaliteten på hälsooch sjukvården görs mer genomskådlig än hittills, om medlemsstaterna inför systematiska program för kvalitetssäkring och väl underbyggda behandlingsriktlinjer och om offentliga medel i framtiden endast används för medicinska produkter och tekniker med påvisad nytta. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att de befintliga resurserna måste utnyttjas optimalt för att kunna garantera en hållbar finansiering. Parlamentet understryker att detta mål endast kan nås om kvaliteten på hälsooch sjukvården görs mer genomskådlig än hittills, om medlemsstaterna inför systematiska program för kvalitetssäkring och väl underbyggda behandlingsriktlinjer och om offentliga medel i framtiden endast används för medicinska produkter och tekniker med påvisad nytta.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anordna ett erfarenhetsutbyte om patientinformation och patienträttigheter, för att man skall kunna komma överens om gemensamma kriterier mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en patientlag eller en patientstadga som bl.a. ger patienterna följande rättigheter:






  — | Rätt till adekvat och kvalificerad medicinsk vård genom kvalificerad medicinsk personal. |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anordna ett erfarenhetsutbyte om patientinformation och patienträttigheter, för att man skall kunna komma överens om gemensamma kriterier mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en patientlag eller en patientstadga som bl.a. ger patienterna följande rättigheter:

—

Rätt till adekvat och kvalificerad medicinsk vård genom kvalificerad medicinsk personal.

| — | Rätt till begriplig, sakkunnig och adekvat information och rådgivning genom läkaren. |
| --- | --- |

—

Rätt till begriplig, sakkunnig och adekvat information och rådgivning genom läkaren.

| — | Rätt till självbestämmande efter grundlig upplysning. |
| --- | --- |

—

Rätt till självbestämmande efter grundlig upplysning.

| — | Rätt att få tillgång till behandlingsjournalen och få läsa igenom dokumentationen. |
| --- | --- |

—

Rätt att få tillgång till behandlingsjournalen och få läsa igenom dokumentationen.

| — | Rätt till konfidentiell behandling och skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

—

Rätt till konfidentiell behandling och skydd av personuppgifter.

| — | Rätt att klaga. |
| --- | --- |

—

Rätt att klaga.

| — | Rätt att inte bli föremål för observation eller medicinska experiment utan att de på förhand har givit sitt samtycke. |
| --- | --- |

—

Rätt att inte bli föremål för observation eller medicinska experiment utan att de på förhand har givit sitt samtycke.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i högre grad än hittills göra patientorganisationerna delaktiga i politiska beslut om hälso- och sjukvården och att ge dem tillräckligt stöd i deras arbete. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i högre grad än hittills göra patientorganisationerna delaktiga i politiska beslut om hälso- och sjukvården och att ge dem tillräckligt stöd i deras arbete.

| 23. | Europaparlamentet anser att man för att nå hållbarhets-, tillgänglighets- och kvalitetsmålen för hälso-och sjukvården bl.a. måste upprätta en inre marknad för vårdtjänster och -produkter, som i första hand garanterar allmänt tillgängliga, finansiellt hållbara hälso- och sjukvårdstjänster av hög kvalitet med hänsyn tagen till lönsamheten och den finansiella kapaciteten hos medlemsstaternas system, som garanterar medborgarnas fria rörlighet och tillgång till tjänster i alla unionens länder och som är förenlig med de ovan nämnda principerna för de nationella systemen och inte riskerar medlemsstaternas hälso- och sjukvårdspolitiska mål. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att man för att nå hållbarhets-, tillgänglighets- och kvalitetsmålen för hälso-och sjukvården bl.a. måste upprätta en inre marknad för vårdtjänster och -produkter, som i första hand garanterar allmänt tillgängliga, finansiellt hållbara hälso- och sjukvårdstjänster av hög kvalitet med hänsyn tagen till lönsamheten och den finansiella kapaciteten hos medlemsstaternas system, som garanterar medborgarnas fria rörlighet och tillgång till tjänster i alla unionens länder och som är förenlig med de ovan nämnda principerna för de nationella systemen och inte riskerar medlemsstaternas hälso- och sjukvårdspolitiska mål.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera kapacitetsutbyggnad och kvalitetssäkring inom långtidsvården. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att






  a. | sörja för en bredare ansvarsfördelning inom långtidsvården genom att tillhandahålla vård i hemmet, inklusive ett system för avlösning för anhörigvårdaren, eller vid lämpliga vårdinrättningar eller genom solidariska försäkringsmekanismer, |
| --- | --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera kapacitetsutbyggnad och kvalitetssäkring inom långtidsvården. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att

a.

sörja för en bredare ansvarsfördelning inom långtidsvården genom att tillhandahålla vård i hemmet, inklusive ett system för avlösning för anhörigvårdaren, eller vid lämpliga vårdinrättningar eller genom solidariska försäkringsmekanismer,

| b. | ge äldre personer tillgång till förebyggande behandling, sjukgymnastik, rehabilitering och andra tjänster som så länge som möjligt kan garantera dessa personers oberoende, förbättra deras livskvalitet och förebygga sjukdomar, respektera de äldres rätt att själva bestämma över behandlingen eftersom detta bevisligen är av stor betydelse även för den mentala rehabiliteringen, |
| --- | --- |

b.

ge äldre personer tillgång till förebyggande behandling, sjukgymnastik, rehabilitering och andra tjänster som så länge som möjligt kan garantera dessa personers oberoende, förbättra deras livskvalitet och förebygga sjukdomar, respektera de äldres rätt att själva bestämma över behandlingen eftersom detta bevisligen är av stor betydelse även för den mentala rehabiliteringen,

| c. | på ett bättre sätt koppla samman hälso- och sjukvården med långtidsvården för äldre, förstärka forskningen på det geriatriska området för att motverka nivåskillnaderna mellan medlemsstaterna, inrätta geriatriska eller postakuta rehabiliteringsanläggningar utanför sjukhusen, vidta riktade åtgärder för att främja vård i hemmet och skapa hälso- och sjukvårdstjänster som är särskilt inriktade på åldersbetingade sjukdomsmönster, |
| --- | --- |

c.

på ett bättre sätt koppla samman hälso- och sjukvården med långtidsvården för äldre, förstärka forskningen på det geriatriska området för att motverka nivåskillnaderna mellan medlemsstaterna, inrätta geriatriska eller postakuta rehabiliteringsanläggningar utanför sjukhusen, vidta riktade åtgärder för att främja vård i hemmet och skapa hälso- och sjukvårdstjänster som är särskilt inriktade på åldersbetingade sjukdomsmönster,

| d. | fastställa lämpliga vårdstandarder för vård i hemmet och långtidsvårdsinrättningar och genomföra kvalitetskontroller i tillräcklig utsträckning, |
| --- | --- |

d.

fastställa lämpliga vårdstandarder för vård i hemmet och långtidsvårdsinrättningar och genomföra kvalitetskontroller i tillräcklig utsträckning,

| e. | införa egna program för att stödja forskningen inom den palliativa medicinen, |
| --- | --- |

e.

införa egna program för att stödja forskningen inom den palliativa medicinen,

| f. | fullgöra sina åtaganden enligt internationell rätt när det gäller vård av människor med psykiska hälsoproblem och/eller förståndshandikapp och fortsätta sitt arbete för att förbjuda användningen av sängburar som tvångsåtgärd, bestraffning eller för något annat ändamål. |
| --- | --- |

f.

fullgöra sina åtaganden enligt internationell rätt när det gäller vård av människor med psykiska hälsoproblem och/eller förståndshandikapp och fortsätta sitt arbete för att förbjuda användningen av sängburar som tvångsåtgärd, bestraffning eller för något annat ändamål.

| 25. | Europaparlamentet betonar att utformningen av indikatorer och tolkningen av resultaten måste göras mycket noggrant och skillnaderna mellan hälso- och sjukvårdssystemen beaktas. Parlamentet menar att det är viktigare att utforma indikatorer för att mäta om tillgången till vård är rättvis och om vården är högkvalitativ och effektiv. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att utformningen av indikatorer och tolkningen av resultaten måste göras mycket noggrant och skillnaderna mellan hälso- och sjukvårdssystemen beaktas. Parlamentet menar att det är viktigare att utforma indikatorer för att mäta om tillgången till vård är rättvis och om vården är högkvalitativ och effektiv.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, särskilt med hjälp av handlingsprogrammet för folkhälsan, sörja för att insamlingen av data samordnas och dataunderlaget förbättras så att både medborgare och tjänsteleverantörer får tillgång till information om hälso- och sjukvården och vårdpolitiken i andra medlemsstater via den webbportal om EU:s hälso- och sjukvårdspolitik som nu är under uppbyggnad. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, särskilt med hjälp av handlingsprogrammet för folkhälsan, sörja för att insamlingen av data samordnas och dataunderlaget förbättras så att både medborgare och tjänsteleverantörer får tillgång till information om hälso- och sjukvården och vårdpolitiken i andra medlemsstater via den webbportal om EU:s hälso- och sjukvårdspolitik som nu är under uppbyggnad.

| 27. | Europaparlamentet är oroat över de betydande skillnaderna mellan de nuvarande medlemsstaterna och de flesta av de nya medlemsstaterna när det gäller befolkningens hälsotillstånd samt tillgången till vård, vårdens kvalitet och de resurser som läggs på hälso- och sjukvård och långtidsvård. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med hjälp av handlingsprogrammet för hälsa och andra lämpliga instrument understödja de nya medlemsstaterna i deras ansträngningar att förbättra sin hälso- och sjukvård och långtidsvård. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är oroat över de betydande skillnaderna mellan de nuvarande medlemsstaterna och de flesta av de nya medlemsstaterna när det gäller befolkningens hälsotillstånd samt tillgången till vård, vårdens kvalitet och de resurser som läggs på hälso- och sjukvård och långtidsvård. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med hjälp av handlingsprogrammet för hälsa och andra lämpliga instrument understödja de nya medlemsstaterna i deras ansträngningar att förbättra sin hälso- och sjukvård och långtidsvård.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar slutrapporten från överläggningarna på hög nivå om patientrörlighet och sjukvårdens utveckling i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av de 19 framförda rekommendationerna om ett gemensamt agerande på EU-nivå lägga fram konkreta förslag och en tidsplan för att följa dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar slutrapporten från överläggningarna på hög nivå om patientrörlighet och sjukvårdens utveckling i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av de 19 framförda rekommendationerna om ett gemensamt agerande på EU-nivå lägga fram konkreta förslag och en tidsplan för att följa dessa rekommendationer.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en uppföljning av patientrörligheten och redovisa de erfarenheter som hittills gjorts i gränsområdena. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en uppföljning av patientrörligheten och redovisa de erfarenheter som hittills gjorts i gränsområdena.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med medlemsstaterna undersöka hur man kan öka patienternas rättssäkerhet på grundval av EG-domstolens rättspraxis när det gäller rätten att utnyttja sjukvårdstjänster i en annan medlemsstat och att lägga fram förslag på lämpliga åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med medlemsstaterna undersöka hur man kan öka patienternas rättssäkerhet på grundval av EG-domstolens rättspraxis när det gäller rätten att utnyttja sjukvårdstjänster i en annan medlemsstat och att lägga fram förslag på lämpliga åtgärder i detta avseende.

| 31. | Parlamentet förordar att man inrättar ett nätverk av europeiska referenscenter för sjukdomar som kräver särskilda resurser eller fackkunskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en inventering av möjliga referenscenter och att lägga fram ett förslag om hur sådana framtida EU-center skall väljas ut, auktoriseras och finansieras. |
| --- | --- |

31.

Parlamentet förordar att man inrättar ett nätverk av europeiska referenscenter för sjukdomar som kräver särskilda resurser eller fackkunskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en inventering av möjliga referenscenter och att lägga fram ett förslag om hur sådana framtida EU-center skall väljas ut, auktoriseras och finansieras.

| 32. | Parlamentet anser att kommissionen bör möjliggöra ett utbyte av erforderlig information för ett bättre gemensamt utnyttjande av ledig kapacitet i gränsområdena eller vid kapacitetsbrist, och föreslå tydliga och genomskådliga rambestämmelser för gränsöverskridande köp av vårdtjänster, med regler i fråga om tillgång, kvalitet och kostnader. |
| --- | --- |

32.

Parlamentet anser att kommissionen bör möjliggöra ett utbyte av erforderlig information för ett bättre gemensamt utnyttjande av ledig kapacitet i gränsområdena eller vid kapacitetsbrist, och föreslå tydliga och genomskådliga rambestämmelser för gränsöverskridande köp av vårdtjänster, med regler i fråga om tillgång, kvalitet och kostnader.

| 33. | Europaparlamentet betonar att telematiken kan ge ett viktigt bidrag till kvalitets- och effektivitetsförbättring. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna hittills endast har börjat utnyttja denna möjlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar och sörja för en bättre samordning av de nuvarande initiativen och programmen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att telematiken kan ge ett viktigt bidrag till kvalitets- och effektivitetsförbättring. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna hittills endast har börjat utnyttja denna möjlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar och sörja för en bättre samordning av de nuvarande initiativen och programmen.

| 34. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna i högre grad måste pröva de medicinska och medicintekniska framstegens nytta i verksamheten och deras lönsamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att skapa nätverk och samordning av medlemsstaternas utvärderingar av medicinsk teknologi och medicinska riktlinjer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna i högre grad måste pröva de medicinska och medicintekniska framstegens nytta i verksamheten och deras lönsamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att skapa nätverk och samordning av medlemsstaternas utvärderingar av medicinsk teknologi och medicinska riktlinjer.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta tillräcklig hänsyn till de kvinnospecifika aspekterna i alla hälsorelaterade åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny rapport om kvinnornas hälsosituation i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta tillräcklig hänsyn till de kvinnospecifika aspekterna i alla hälsorelaterade åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny rapport om kvinnornas hälsosituation i Europeiska unionen.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna till nära samarbete när väntelistorna är långa och det inte finns någon identisk eller lika effektiv behandling för patienten att tillgå inom rimlig tid i hemlandet (också i fråga om sjukhusvård) för att man ändå skall kunna garantera en hög nivå på hälso- och sjukvården och den sociala tryggheten för alla medborgare i Europeiska unionen, utan att åsidosätta subsidiaritetsprincipen, jämvikten i de nationella systemen och den finansiella jämvikten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna till nära samarbete när väntelistorna är långa och det inte finns någon identisk eller lika effektiv behandling för patienten att tillgå inom rimlig tid i hemlandet (också i fråga om sjukhusvård) för att man ändå skall kunna garantera en hög nivå på hälso- och sjukvården och den sociala tryggheten för alla medborgare i Europeiska unionen, utan att åsidosätta subsidiaritetsprincipen, jämvikten i de nationella systemen och den finansiella jämvikten.

| 37. | Europaparlamentet varnar för ett uteslutande individuellt tillvägagångssätt i fråga om patientrörlighet och tillhandahållande av gränsöverskridande hälso- och sjukvård, vilket nu på grundval av avgöranden från EG-domstolen införs i Europeiska kommissionens förslag till direktiv om en inre marknad för tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram bredare och mer välavvägda förslag för att bättre skydda de nationella hälso- och sjukvårdssystemen mot de eventuella negativa effekterna av reglerna för den inre marknaden, så att systemens sociala och solidariska karaktär inte skadas ytterligare. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet varnar för ett uteslutande individuellt tillvägagångssätt i fråga om patientrörlighet och tillhandahållande av gränsöverskridande hälso- och sjukvård, vilket nu på grundval av avgöranden från EG-domstolen införs i Europeiska kommissionens förslag till direktiv om en inre marknad för tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram bredare och mer välavvägda förslag för att bättre skydda de nationella hälso- och sjukvårdssystemen mot de eventuella negativa effekterna av reglerna för den inre marknaden, så att systemens sociala och solidariska karaktär inte skadas ytterligare.

| 38. | Europaparlamentet anser att för att bättre kunna skydda patienternas rättigheter måste man fastställa tydligare kriterier på EU-nivå för att säkerställa hälso- och sjukvårdens kvalitet, tillgänglighet och överkomlighet för patienten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att för att bättre kunna skydda patienternas rättigheter måste man fastställa tydligare kriterier på EU-nivå för att säkerställa hälso- och sjukvårdens kvalitet, tillgänglighet och överkomlighet för patienten.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att efterfrågan på gränsöverskridande vård visserligen inte är särskilt omfattande, men för vissa grupper och regioner blir den allt viktigare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med försäkringsgivare och dem som erbjuder vård, patientorganisationer och andra berörda parter träffa praktiska överenskommelser så att det finns ett visst handlingsutrymme för att finna regionspecifika lösningar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att efterfrågan på gränsöverskridande vård visserligen inte är särskilt omfattande, men för vissa grupper och regioner blir den allt viktigare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med försäkringsgivare och dem som erbjuder vård, patientorganisationer och andra berörda parter träffa praktiska överenskommelser så att det finns ett visst handlingsutrymme för att finna regionspecifika lösningar.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med slutrapporten från överläggningarna på hög nivå om patientrörlighet och sjukvårdens utveckling i Europeiska unionen som förebild, närmare undersöka vilken inverkan reglerna för den europeiska inre marknaden har på medlemsstaternas hälso- och sjukvårdspolitik. Parlamentet uppmanar även kommissionen att utforma en permanent mekanism på EUnivå för att stödja europeiskt samarbete på hälso- och sjukvårdsområdet och för att övervaka EU-lagstiftningens inverkan på de nationella hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med slutrapporten från överläggningarna på hög nivå om patientrörlighet och sjukvårdens utveckling i Europeiska unionen som förebild, närmare undersöka vilken inverkan reglerna för den europeiska inre marknaden har på medlemsstaternas hälso- och sjukvårdspolitik. Parlamentet uppmanar även kommissionen att utforma en permanent mekanism på EUnivå för att stödja europeiskt samarbete på hälso- och sjukvårdsområdet och för att övervaka EU-lagstiftningens inverkan på de nationella hälso- och sjukvårdssystemen.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommittén för socialt skydd samt medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommittén för socialt skydd samt medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 269.

(2)  EGT C 339, 29.11.2000, s. 154.

(3)  EGT L 245, 26.8.1992, s. 49.

(4)  EGT C 232, 17.8.2001, s. 381.

(5)  EGT C 175, 21.6.1999, s. 68.

(6)  EGT C 223, 8.8.2001, s. 339.

(7)  EGT C 183, 1.8.2002, s. 1.

(8)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2, senast uppdaterad genom förordning (EG) nr 118/97 (EGT L 28, 30.1.1997, s. 1).

(9)  EGT L 74, 27.3.1972, s. 1.

(10)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 1.

(11)  I domen Müller-Fauré van Riet, mål C-385/99 av den 13 maj 2003, REG 2003 s. I-4509, uttalade sig domstolen i frågan om godkännande av återbetalning för vård som givits i en annan medlemsstat. Domen är en i raden av andra avgöranden från domstolen i denna fråga sedan 1998 (se nedan). Det bör erinras om att domstolen på nytt har uttalat sig i samband med Inizanmålet.

Kohlldomen, mål C-158/96 av den 28.4.98, REG 1998, s. I-1931, Deckerdomen, mål C-120/95 av den 28.4.98, REG 1998 s. I-1831, Smits och Peerboomsdomen, mål C-157/99 av den 12.7.01, REG 2001 s. I-5473, Vanbraekeldomen, mål C-368/98 av den 12.07.01, REG 2001 s. I-5363. Målet Patricia Inizan/Cassi Primaire d'Assurance Maladie des Hauts de Seine, C-56/01 av den 23.10.03 (ännu inte offentliggjort). Det är mot bakgrund av samtliga dessa prejudicerande rättsfall som de frågor som ställts till kommissionen bör bedömas.

P5_TA(2004)0185

Ukraina

Europaparlamentets resolution om Ukraina

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet (1) mellan Europeiska unionen och Ukraina som trädde i kraft den 1 mars 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet (1) mellan Europeiska unionen och Ukraina som trädde i kraft den 1 mars 1998,

| — | med beaktande av Europeiska unionens gemensamma strategi (2) avseende Ukraina som antogs av Europeiska rådet vid mötet i Helsingfors den 11 december 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens gemensamma strategi (2) avseende Ukraina som antogs av Europeiska rådet vid mötet i Helsingfors den 11 december 1999,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet vid toppmötet mellan Ukraina och Europeiska unionen den 7 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet vid toppmötet mellan Ukraina och Europeiska unionen den 7 oktober 2003,

| — | med beaktande av uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar den 29 januari 2004 om förslagen till ändring av konstitutionen i Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar den 29 januari 2004 om förslagen till ändring av konstitutionen i Ukraina,

| — | med beaktande av resolutionen om den politiska krisen i Ukraina av den 29 januari 2004 från Europarådets parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om den politiska krisen i Ukraina av den 29 januari 2004 från Europarådets parlamentariska församling,

| — | med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Ukraina den 16-17 februari 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Ukraina den 16-17 februari 2004,

| — | med beaktande av sitt betänkande om ett utvidgat europeiskt grannskap 20 november 2003 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt betänkande om ett utvidgat europeiskt grannskap 20 november 2003 (3),

| — | med beaktande av artikel 50.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 50.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap erkänns Ukrainas betydelse som ett land med starka historiska, kulturella och ekonomiska band till EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

I EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap erkänns Ukrainas betydelse som ett land med starka historiska, kulturella och ekonomiska band till EU:s medlemsstater.

| B. | Kommissionen är i färd med att förbereda en handlingsplan som skall vara färdig under våren 2004 och som bör innehålla förslag som syftar till att stödja politiska och institutionella reformer som kommer att möjliggöra en gradvis integration av Ukraina i EU:s politik och program. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen är i färd med att förbereda en handlingsplan som skall vara färdig under våren 2004 och som bör innehålla förslag som syftar till att stödja politiska och institutionella reformer som kommer att möjliggöra en gradvis integration av Ukraina i EU:s politik och program.

| C. | Ett verkligt och balanserat partnerskap kan enbart utvecklas utifrån delade gemensamma värderingar, i synnerhet när det gäller demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga och medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Ett verkligt och balanserat partnerskap kan enbart utvecklas utifrån delade gemensamma värderingar, i synnerhet när det gäller demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga och medborgerliga rättigheter.

| D. | Undermåliga förhållanden i fängelserna, godtyckliga fängslanden och alltför långa häktesperioder före rättegång i Ukraina fortsätter att utgöra allvarliga problem. |
| --- | --- |

D.

Undermåliga förhållanden i fängelserna, godtyckliga fängslanden och alltför långa häktesperioder före rättegång i Ukraina fortsätter att utgöra allvarliga problem.

| E. | Yttrandefriheten hotas allt mer i Ukraina och man kan konstatera ett ökat antal allvarliga kränkningar riktade mot oberoende medier och journalister, exempelvis direkta påtryckningar och ingripanden från myndigheter mot vissa medier, godtyckliga administrativa och rättsliga åtgärder gentemot TV-kanaler och andra medier samt trakasserier och våld mot journalister. |
| --- | --- |

E.

Yttrandefriheten hotas allt mer i Ukraina och man kan konstatera ett ökat antal allvarliga kränkningar riktade mot oberoende medier och journalister, exempelvis direkta påtryckningar och ingripanden från myndigheter mot vissa medier, godtyckliga administrativa och rättsliga åtgärder gentemot TV-kanaler och andra medier samt trakasserier och våld mot journalister.

| F. | Nyligen stoppades sändningar från Radio Liberty av den nya ledningen för den privatägda Radio Dovira, den största oppositionstidningen Silsky Visty har dragits inför rätta och myndigheterna har inlett en kampanj mot Kanal 5 och därmed ökat oppositionens oro för ytterligare regeringsingrepp i pressfriheten. |
| --- | --- |

F.

Nyligen stoppades sändningar från Radio Liberty av den nya ledningen för den privatägda Radio Dovira, den största oppositionstidningen Silsky Visty har dragits inför rätta och myndigheterna har inlett en kampanj mot Kanal 5 och därmed ökat oppositionens oro för ytterligare regeringsingrepp i pressfriheten.

| G. | De ändringar i konstitutionen som genomfördes nyligen har fått allvarliga konsekvenser för Ukrainas demokratiska institutioner, men de har ändrats till en del av det ukrainska parlamentet till följd av att oppositionen krävt att en tidigare oegentlig parlamentsomröstning skulle ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

G.

De ändringar i konstitutionen som genomfördes nyligen har fått allvarliga konsekvenser för Ukrainas demokratiska institutioner, men de har ändrats till en del av det ukrainska parlamentet till följd av att oppositionen krävt att en tidigare oegentlig parlamentsomröstning skulle ogiltigförklaras.

| H. | Författningsdomstolens utslag om de nyligen genomförda konstitutionella reformerna har tydliggjort att domstolsväsendets oberoende i Ukraina är sårbart. |
| --- | --- |

H.

Författningsdomstolens utslag om de nyligen genomförda konstitutionella reformerna har tydliggjort att domstolsväsendets oberoende i Ukraina är sårbart.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att förbättra förhållandena i fängelserna, upphöra med godtyckliga fängslanden och avskaffa de alltför långa häktesperioderna före rättegång. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att förbättra förhållandena i fängelserna, upphöra med godtyckliga fängslanden och avskaffa de alltför långa häktesperioderna före rättegång.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Ukrainas regering att respektera yttrandefriheten och vidta bestående och effektiva åtgärder för att förhindra och straffa ingrepp riktade mot fria och oberoende medier, godtyckliga administrativa och rättsliga åtgärder gentemot TV-kanaler och andra medier samt trakasserier och våld mot journalister. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Ukrainas regering att respektera yttrandefriheten och vidta bestående och effektiva åtgärder för att förhindra och straffa ingrepp riktade mot fria och oberoende medier, godtyckliga administrativa och rättsliga åtgärder gentemot TV-kanaler och andra medier samt trakasserier och våld mot journalister.

| 3. | Europaparlamentet oroas över att tidningen Silsky Visti nyligen lagts ned, att Radio Liberty utsätts för störningar och Femte kanalen för en kampanj. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet oroas över att tidningen Silsky Visti nyligen lagts ned, att Radio Liberty utsätts för störningar och Femte kanalen för en kampanj.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den ukrainska regeringen att utreda anklagelserna om att säkerhetstjänsten fått instruktioner om att spionera på journalister och ukrainska och utländska politiker i deras respektive hemland i syfte att om nödvändigt avskräcka dem från att fortsätta att ta upp frågor som rör mänskliga rättigheter i Ukraina. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den ukrainska regeringen att utreda anklagelserna om att säkerhetstjänsten fått instruktioner om att spionera på journalister och ukrainska och utländska politiker i deras respektive hemland i syfte att om nödvändigt avskräcka dem från att fortsätta att ta upp frågor som rör mänskliga rättigheter i Ukraina.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar den ukrainska regeringen att inte spara någon möda för att utreda de mystiska omständigheterna kring journalisten Jurij Tjetjiks och andra kända journalisters död vilka blivit offer för trafikolyckor eller avlidit under märkliga omständigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar den ukrainska regeringen att inte spara någon möda för att utreda de mystiska omständigheterna kring journalisten Jurij Tjetjiks och andra kända journalisters död vilka blivit offer för trafikolyckor eller avlidit under märkliga omständigheter.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Ukrainas regering att bekämpa illegal handel med mänskliga organ, delar av organ och vävnader samt illegal människohandel, särskilt där barn är inblandade. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Ukrainas regering att bekämpa illegal handel med mänskliga organ, delar av organ och vävnader samt illegal människohandel, särskilt där barn är inblandade.

| 7. | Europaparlamentet noterar att det ukrainska parlamentet förkastat delar av lagförslaget om ändring av Ukrainas konstitution och att oppositionen gjort ansträngningar i detta avseende. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att det ukrainska parlamentet förkastat delar av lagförslaget om ändring av Ukrainas konstitution och att oppositionen gjort ansträngningar i detta avseende.

| 8. | Europaparlamentet anser att legitimiteten för en konstitutionsändring bör härledas från ett verkligt stöd hos allmänheten när det gäller dess syfte, och uppmanar Ukraina att svara positivt på erbjudandet från Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) om ytterligare samarbete på området konstitutionella reformer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att legitimiteten för en konstitutionsändring bör härledas från ett verkligt stöd hos allmänheten när det gäller dess syfte, och uppmanar Ukraina att svara positivt på erbjudandet från Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) om ytterligare samarbete på området konstitutionella reformer.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att det ingår i de ukrainska myndigheternas suveräna behörighet — i likhet med vad som skulle ha varit fallet för deras motsvarighet i någon av Europeiska unionens medlemsstater — att föreslå den nationella folkvalda församlingen en konstitutionell reform som uppfyller de gällande rättsliga kraven och som syftar till att skapa större effektivitet och insyn i statsförvaltningen, om ett eventuellt antagande av reformen inte i praktiken omöjliggör ett verkligt politiskt maktskifte i stats- och regeringsledningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att det ingår i de ukrainska myndigheternas suveräna behörighet — i likhet med vad som skulle ha varit fallet för deras motsvarighet i någon av Europeiska unionens medlemsstater — att föreslå den nationella folkvalda församlingen en konstitutionell reform som uppfyller de gällande rättsliga kraven och som syftar till att skapa större effektivitet och insyn i statsförvaltningen, om ett eventuellt antagande av reformen inte i praktiken omöjliggör ett verkligt politiskt maktskifte i stats- och regeringsledningen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utöka demokratiprogrammen inom Tacis för att stärka det civila samhället och oberoende medier och att stödja de demokratiska institutionernas konsolidering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utöka demokratiprogrammen inom Tacis för att stärka det civila samhället och oberoende medier och att stödja de demokratiska institutionernas konsolidering.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att noggrant övervaka situationen i Ukraina, att aktivt delta i förberedelserna inför höstens presidentval och att stödja en gemensam aktion tillsammans med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE)/kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Europarådet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att noggrant övervaka situationen i Ukraina, att aktivt delta i förberedelserna inför höstens presidentval och att stödja en gemensam aktion tillsammans med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE)/kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Europarådet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att göra en formell utfästelse om att presidentvalet i oktober kommer att genomföras under förhållanden som kännetecknas av största möjliga insyn. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att göra en formell utfästelse om att presidentvalet i oktober kommer att genomföras under förhållanden som kännetecknas av största möjliga insyn.

| 13. | Europaparlamentet påminner om den stående inbjudan att sända valobservatörer till presidentvalet i oktober som Ukrainas president framförde till ledamöter som deltog i mötet i Kiev nyligen inom ramen för delegationen för förbindelserna med Ukraina. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om den stående inbjudan att sända valobservatörer till presidentvalet i oktober som Ukrainas president framförde till ledamöter som deltog i mötet i Kiev nyligen inom ramen för delegationen för förbindelserna med Ukraina.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, OSSE:s/ODHIR:s generalsekreterare och Ukrainas regering och parlament. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, OSSE:s/ODHIR:s generalsekreterare och Ukrainas regering och parlament.

---

(1)  EGT L 49, 19.2.1998, s. 3.

(2)  EGT L 331, 23.12.1999, s. 1.

(3)  P5_TA(2003)0520.

P5_TA(2004)0186

Venezuela

Europaparlamentets resolution om Venezuela

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela, i synnerhet resolutionerna av den 13 februari 2003 (1) och den 15 maj 2002 (2) om det andra toppmötet mellan Europeiska unionen och länderna i Latinamerika och Västindien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela, i synnerhet resolutionerna av den 13 februari 2003 (1) och den 15 maj 2002 (2) om det andra toppmötet mellan Europeiska unionen och länderna i Latinamerika och Västindien,

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalanden av den 23 februari och den 4 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalanden av den 23 februari och den 4 mars 2004,

| — | med beaktande av Venezuelas nationella valråds resolution nr 040302-131, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venezuelas nationella valråds resolution nr 040302-131,

| — | med beaktande av meddelandet från Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) valobservatörsuppdrag rörande den preliminära rapporten om processen |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) valobservatörsuppdrag rörande den preliminära rapporten om processen

| — | med att kontrollera och validera namnunderskrifter, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med att kontrollera och validera namnunderskrifter, och av följande skäl:

| A. | Venezuelas nationella valråd, Consejo Nacional Electoral, (CNE) har beslutat att avslå 143 930 namnunderskrifter med motiveringen att de inte överensstämmer med vallängden och ytterligare 233 573 underskrifter på grund av förmodade fel i insamlingsförfarandet. CNE har även beslutat att ”invända” mot 876 017 namnunderskrifter för att de uppvisar liknande handstil och att godkänna endast 1 832 493 av de 3 086 013 namnunderskrifter som samlats in för utlysandet av en nationell folkomröstning om att avsätta presidenten. |
| --- | --- |

A.

Venezuelas nationella valråd, Consejo Nacional Electoral, (CNE) har beslutat att avslå 143 930 namnunderskrifter med motiveringen att de inte överensstämmer med vallängden och ytterligare 233 573 underskrifter på grund av förmodade fel i insamlingsförfarandet. CNE har även beslutat att ”invända” mot 876 017 namnunderskrifter för att de uppvisar liknande handstil och att godkänna endast 1 832 493 av de 3 086 013 namnunderskrifter som samlats in för utlysandet av en nationell folkomröstning om att avsätta presidenten.

| B. | Det krävs 2 436 083 namnunderskrifter för att en sådan folkomröstning skall utlysas, en siffra som det totala antalet insamlade namnunderskrifter vida överstiger. |
| --- | --- |

B.

Det krävs 2 436 083 namnunderskrifter för att en sådan folkomröstning skall utlysas, en siffra som det totala antalet insamlade namnunderskrifter vida överstiger.

| C. | Beslutet har lett till en våg av protester och oroligheter i Venezuela under de senaste dagarna, i samband med vilka flera personer har mist livet och många andra har skadats. |
| --- | --- |

C.

Beslutet har lett till en våg av protester och oroligheter i Venezuela under de senaste dagarna, i samband med vilka flera personer har mist livet och många andra har skadats.

| D. | Offentliggörandet av resultaten av kontrollen och valideringen av namnunderskrifter förhalades. Det skulle ursprungligen ha skett den 13 februari, men sköts upp ända till den 29 februari. Dessutom har det endast skett ett preliminärt offentliggörande på grund av beslutet att ”rätta till” ett visst antal namnunderskrifter. |
| --- | --- |

D.

Offentliggörandet av resultaten av kontrollen och valideringen av namnunderskrifter förhalades. Det skulle ursprungligen ha skett den 13 februari, men sköts upp ända till den 29 februari. Dessutom har det endast skett ett preliminärt offentliggörande på grund av beslutet att ”rätta till” ett visst antal namnunderskrifter.

| E. | Observatörerna från OAS och Carterinstitutet står inte bakom det beslut som CNE fattat med snäv majoritet. |
| --- | --- |

E.

Observatörerna från OAS och Carterinstitutet står inte bakom det beslut som CNE fattat med snäv majoritet.

| F. | CNE:s beslut bör följa andan i de överenskommelser som den 29 maj 2003 nåddes mellan regeringen och oppositionen ”Coordinadora democrática” med OAS generalsekreterares stöd, i enlighet med OAS permanenta råds resolution nr 833. Besluten måste under alla omständigheter respektera medborgarnas rättigheter, som är inskrivna i Venezuelas konstitution. |
| --- | --- |

F.

CNE:s beslut bör följa andan i de överenskommelser som den 29 maj 2003 nåddes mellan regeringen och oppositionen ”Coordinadora democrática” med OAS generalsekreterares stöd, i enlighet med OAS permanenta råds resolution nr 833. Besluten måste under alla omständigheter respektera medborgarnas rättigheter, som är inskrivna i Venezuelas konstitution.

| 1. | Europaparlamentet fördömer det våld som brukats och beklagar djupt förlusten av människoliv och den sorg som drabbat offrens familjer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer det våld som brukats och beklagar djupt förlusten av människoliv och den sorg som drabbat offrens familjer.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser lugn och återhållsamhet, erkänner medborgarnas rätt att demonstrera inom ramen för vad som medges i konstitutionen och uppmanar myndigheterna att i sitt agerande för att återställa ordningen respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstaten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterlyser lugn och återhållsamhet, erkänner medborgarnas rätt att demonstrera inom ramen för vad som medges i konstitutionen och uppmanar myndigheterna att i sitt agerande för att återställa ordningen respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstaten.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar CNE att utan dröjsmål anta och godkänna rekommendationerna från OAS och Carterinstitutets observatörer avseende den preliminära rapporten om kontrollen och valideringen av namnunderskrifter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar CNE att utan dröjsmål anta och godkänna rekommendationerna från OAS och Carterinstitutets observatörer avseende den preliminära rapporten om kontrollen och valideringen av namnunderskrifter.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för de kompromisser som nåddes mellan regeringen och oppositionen i överenskommelserna från den 29 maj 2003, i vilka det manades till en fredlig, demokratisk och konstitutionell lösning på krisen grundad på dialog och nyval. Parlamentet vidhåller att dessa överenskommelser är fullt giltiga. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för de kompromisser som nåddes mellan regeringen och oppositionen i överenskommelserna från den 29 maj 2003, i vilka det manades till en fredlig, demokratisk och konstitutionell lösning på krisen grundad på dialog och nyval. Parlamentet vidhåller att dessa överenskommelser är fullt giltiga.

| 5. | Europaparlamentet är oroat över att dagens situation inte alls utvecklas i enlighet med dessa överenskommelser utan avlägsnar sig från dem och från den lösning som förordades vid förhandlingsbordet samt av ”El grupo de países amigos” och den internationella trepartskommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är oroat över att dagens situation inte alls utvecklas i enlighet med dessa överenskommelser utan avlägsnar sig från dem och från den lösning som förordades vid förhandlingsbordet samt av ”El grupo de países amigos” och den internationella trepartskommissionen.

| 6. | Europaparlamentet ställer sig till fullo bakom det irländska ordförandeskapets uttalanden av den 23 februari och den 4 mars 2004 om Venezuela, ett land som har tagit emot många invandrargrupper, av vilka några härstammar från unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ställer sig till fullo bakom det irländska ordförandeskapets uttalanden av den 23 februari och den 4 mars 2004 om Venezuela, ett land som har tagit emot många invandrargrupper, av vilka några härstammar från unionens medlemsstater.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, som betalar ut stora anslag för tekniskt stöd i samband med överenskommelsernas tillämpning, att i samarbete med OAS och Carterinstitutets observatörer se till att ovan nämnda överenskommelser fungerar väl och är fullständigt öppna i sina förfaranden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, som betalar ut stora anslag för tekniskt stöd i samband med överenskommelsernas tillämpning, att i samarbete med OAS och Carterinstitutets observatörer se till att ovan nämnda överenskommelser fungerar väl och är fullständigt öppna i sina förfaranden.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, ”El grupo de países amigos” och OAS generalsekreterare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, ”El grupo de países amigos” och OAS generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 368.

(2)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 389.

P5_TA(2004)0187

Myanmar

Europaparlamentets resolution om Myanmar

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar, särskilt resolutionerna av den 11 april 2002 (1), 13 mars 2003 (2), 5 juni 2003 (3) och 4 september 2003 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar, särskilt resolutionerna av den 11 april 2002 (1), 13 mars 2003 (2), 5 juni 2003 (3) och 4 september 2003 (4),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 96/635/GUSP (5) av den 28 oktober 1996 som rådet fastställde om Myanmar på grundval av artikel J.2 i Fördraget om Europeiska unionen och som förnyats och utvidgats genom rådets gemensamma ståndpunkt 2003/297/GUSP (6) om Myanmar av den 28 april 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 96/635/GUSP (5) av den 28 oktober 1996 som rådet fastställde om Myanmar på grundval av artikel J.2 i Fördraget om Europeiska unionen och som förnyats och utvidgats genom rådets gemensamma ståndpunkt 2003/297/GUSP (6) om Myanmar av den 28 april 2003,

| — | med beaktande av rådets (yttre förbindelser) möte den 16 juni 2003 vid vilket man tidigarelade genomförandet av de utvidgade sanktionerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (yttre förbindelser) möte den 16 juni 2003 vid vilket man tidigarelade genomförandet av de utvidgade sanktionerna,

| — | med beaktande av uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar av den 20 januari 2004 om EU:s uppdaterade förteckning över viseringsförbud och spärrande av tillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar av den 20 januari 2004 om EU:s uppdaterade förteckning över viseringsförbud och spärrande av tillgångar,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 552/97 av den 24 mars 1997 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 552/97 av den 24 mars 1997 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (7),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1081/2000 av 22 maj 2000 om förbud mot försäljning, leverans och export till Burma/Myanmar av utrustning som kan användas i det inre förtrycket eller för terrorhandlingar och om frysande av tillgångar som innehas av vissa personer med anknytning till viktiga offentliga tjänster i Burma/Myanmar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1081/2000 av 22 maj 2000 om förbud mot försäljning, leverans och export till Burma/Myanmar av utrustning som kan användas i det inre förtrycket eller för terrorhandlingar och om frysande av tillgångar som innehas av vissa personer med anknytning till viktiga offentliga tjänster i Burma/Myanmar (8),

| — | med beaktande av artikel 50.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 50.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU:s målinriktade sanktioner mot militärregimen i Myanmar (the State Peace and Development Council — SPDC) måste ses över och förnyas senast den 29 april 2004. |
| --- | --- |

A.

EU:s målinriktade sanktioner mot militärregimen i Myanmar (the State Peace and Development Council — SPDC) måste ses över och förnyas senast den 29 april 2004.

| B. | Den 20 januari 2004 meddelande ordförandeskapet att EU:s förteckning över viseringsförbud och spärrande av tillgångar, som riktas mot SPDC, hade uppdaterats, till följd av ändringar i regeringen. |
| --- | --- |

B.

Den 20 januari 2004 meddelande ordförandeskapet att EU:s förteckning över viseringsförbud och spärrande av tillgångar, som riktas mot SPDC, hade uppdaterats, till följd av ändringar i regeringen.

| C. | Den 16 juni 2003 beslutade rådet att tidigarelägga genomförandet av de utvidgade sanktionerna mot SPDC som ursprungligen var planerade att träda i kraft i oktober 2003. Orsaken till detta var att Daw Aung San Suu Kyi och andra NLD-ledare hade fängslats. Rådet beslutade också att noggrant övervaka den fortsatta utvecklingen av situationen i Myanmar och bekräftade än en gång att det är redo att reagera på ett ändamålsenligt sätt på det som händer i framtiden. |
| --- | --- |

C.

Den 16 juni 2003 beslutade rådet att tidigarelägga genomförandet av de utvidgade sanktionerna mot SPDC som ursprungligen var planerade att träda i kraft i oktober 2003. Orsaken till detta var att Daw Aung San Suu Kyi och andra NLD-ledare hade fängslats. Rådet beslutade också att noggrant övervaka den fortsatta utvecklingen av situationen i Myanmar och bekräftade än en gång att det är redo att reagera på ett ändamålsenligt sätt på det som händer i framtiden.

| D. | Aung San Suu Kyi satt fängslad till september 2003 och därefter i husarrest. Hon sitter fortfarande i husarrest och har inte tillgång till telefon, och besökare måste få regeringens tillstånd för att besöka henne. |
| --- | --- |

D.

Aung San Suu Kyi satt fängslad till september 2003 och därefter i husarrest. Hon sitter fortfarande i husarrest och har inte tillgång till telefon, och besökare måste få regeringens tillstånd för att besöka henne.

| E. | Ytterligare 1 350 politiska fångar sitter fängslade i Myanmar. Regeringen i Myanmar fortsätter att neka fångarna god medicinsk vård medan de sitter fängslade. |
| --- | --- |

E.

Ytterligare 1 350 politiska fångar sitter fängslade i Myanmar. Regeringen i Myanmar fortsätter att neka fångarna god medicinsk vård medan de sitter fängslade.

| F. | Den 30 augusti 2003 tillkännagav Myanmars nye premiärminister, general Khin Nyunt, en färdplan i sju steg, med ett konstitutionellt konvent som förhoppningsvis skall resultera i fria och rättvisa val. |
| --- | --- |

F.

Den 30 augusti 2003 tillkännagav Myanmars nye premiärminister, general Khin Nyunt, en färdplan i sju steg, med ett konstitutionellt konvent som förhoppningsvis skall resultera i fria och rättvisa val.

| G. | FN:s specialsändebud till Myanmar, Razali Ismael, träffade förra veckan Aung San Suu Kyi, general Khin Nyunt och etniska ledare i Myanmar. |
| --- | --- |

G.

FN:s specialsändebud till Myanmar, Razali Ismael, träffade förra veckan Aung San Suu Kyi, general Khin Nyunt och etniska ledare i Myanmar.

| H. | Den 22 december 2003 gjorde Amnesty International ett officiellt uttalande om Myanmar. |
| --- | --- |

H.

Den 22 december 2003 gjorde Amnesty International ett officiellt uttalande om Myanmar.

| I. | Den 5 januari 2004 offentliggjorde FN:s specialrapportör från FN:s kommission för mänskliga rättigheter en rapport om människorättssituationen i Myanmar. |
| --- | --- |

I.

Den 5 januari 2004 offentliggjorde FN:s specialrapportör från FN:s kommission för mänskliga rättigheter en rapport om människorättssituationen i Myanmar.

| J. | Då Razali Ismail återvände till Kuala Lumpur gjorde han ett uttalande om att Daw Aung San Suu Kyi och andra fängslade NLD-ledare måste friges innan en meningsfull dialog kan inledas med regimen. |
| --- | --- |

J.

Då Razali Ismail återvände till Kuala Lumpur gjorde han ett uttalande om att Daw Aung San Suu Kyi och andra fängslade NLD-ledare måste friges innan en meningsfull dialog kan inledas med regimen.

| K. | I februari 2004 träffade Razali Ismail SPDC-ledare i Thailand. Utrikesminister Win Aung försäkrade att SPDC på nytt skulle ta upp diskussionerna med de olika partierna i år. |
| --- | --- |

K.

I februari 2004 träffade Razali Ismail SPDC-ledare i Thailand. Utrikesminister Win Aung försäkrade att SPDC på nytt skulle ta upp diskussionerna med de olika partierna i år.

| L. | I januari 2004 rapporterade FN:s specialsändebud från FN:s kommission för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Myanmar att de mest trängande kraven i dag är att undanröja samtliga återstående hinder för yttrande-, rörelse-, informations-, mötes- och föreningsfriheten samt att häva de s.k. säkerhetslagar som behandlade dessa friheter och att öppna och på nytt öppna samtliga politiska partiers kontor i landet. |
| --- | --- |

L.

I januari 2004 rapporterade FN:s specialsändebud från FN:s kommission för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Myanmar att de mest trängande kraven i dag är att undanröja samtliga återstående hinder för yttrande-, rörelse-, informations-, mötes- och föreningsfriheten samt att häva de s.k. säkerhetslagar som behandlade dessa friheter och att öppna och på nytt öppna samtliga politiska partiers kontor i landet.

| M. | Folket i Myanmar utsätts för brott mot de mänskliga rättigheterna, i form av tvångsarbete, förföljelse av oliktänkande, barnsoldater, regeringstruppers våldtäkt av kvinnor och barn som hör till etniska minoriteter och tvångsförflyttning. |
| --- | --- |

M.

Folket i Myanmar utsätts för brott mot de mänskliga rättigheterna, i form av tvångsarbete, förföljelse av oliktänkande, barnsoldater, regeringstruppers våldtäkt av kvinnor och barn som hör till etniska minoriteter och tvångsförflyttning.

| N. | NLD har krävt investeringssanktioner mot Myanmar. |
| --- | --- |

N.

NLD har krävt investeringssanktioner mot Myanmar.

| O. | EU:s medlemsstater är fortfarande Myanmars främsta investerare och handelsparter. |
| --- | --- |

O.

EU:s medlemsstater är fortfarande Myanmars främsta investerare och handelsparter.

| P. | Myanmar är medlem av Asean (Association of South East Asian Nations) och skall vara ordförande för organisationen 2006. Vi har fått rapporter om att Aseanledare har krävt att Myanmar skall få delta i utrikesministrarnas Asien/Europamöte i Irland i april 2004 och i toppmötet i Vietnam i oktober 2004. |
| --- | --- |

P.

Myanmar är medlem av Asean (Association of South East Asian Nations) och skall vara ordförande för organisationen 2006. Vi har fått rapporter om att Aseanledare har krävt att Myanmar skall få delta i utrikesministrarnas Asien/Europamöte i Irland i april 2004 och i toppmötet i Vietnam i oktober 2004.

| 1. | Europaparlamentet kräver att Aung San Suu Kyi och alla de som sitter fängslade eller i husarrest sedan maj 2003 skall friges omedelbart och villkorslöst. Parlamentet anser att ett frigivande av alla politiska fångar skulle vara ett stort steg mot en återgång till demokrati i Myanmar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kräver att Aung San Suu Kyi och alla de som sitter fängslade eller i husarrest sedan maj 2003 skall friges omedelbart och villkorslöst. Parlamentet anser att ett frigivande av alla politiska fångar skulle vara ett stort steg mot en återgång till demokrati i Myanmar.

| 2. | Europaparlamentet kräver att de NLD-kontor som stängdes i maj 2003 omedelbart skall öppnas på nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver att de NLD-kontor som stängdes i maj 2003 omedelbart skall öppnas på nytt.

| 3. | Europaparlamentet insisterar på att SPDC lämnar sitt grepp om makten och att resultaten från det förra valet respekteras till fullo. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet insisterar på att SPDC lämnar sitt grepp om makten och att resultaten från det förra valet respekteras till fullo.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar SPDC att omedelbart inleda en meningsfull dialog med NLD och etniska grupper för att återvända till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive etniska minoriteters rättigheter, i Myanmar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar SPDC att omedelbart inleda en meningsfull dialog med NLD och etniska grupper för att återvända till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive etniska minoriteters rättigheter, i Myanmar.

| 5. | Europaparlamentet kräver att den föreslagna färdplansprocessen skall ändras under internationell övervakning för att säkerställa att ett eventuellt konstitutionellt konvent baserar sig på demokratiska principer och att resultaten från det förra valet respekteras till fullo i processen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att den föreslagna färdplansprocessen skall ändras under internationell övervakning för att säkerställa att ett eventuellt konstitutionellt konvent baserar sig på demokratiska principer och att resultaten från det förra valet respekteras till fullo i processen.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på att rekommendationerna i rapporten från FN:s specialrapportör skall genomföras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet insisterar på att rekommendationerna i rapporten från FN:s specialrapportör skall genomföras.

| 7. | Europaparlamentet upprepar än en gång att det är starkt engagerat i och till fullo stöder de demokratiska, rättsliga och politiska förändringarna i Myanmar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar än en gång att det är starkt engagerat i och till fullo stöder de demokratiska, rättsliga och politiska förändringarna i Myanmar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att visa att de är redo att samarbeta med FN för att främja den nationella försoningsprocessen i Myanmar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att visa att de är redo att samarbeta med FN för att främja den nationella försoningsprocessen i Myanmar.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s gemensamma ståndpunkt om Myanmar skall utökas och att den skall träda i kraft om inte regimen har gjort påtagliga framsteg för att återinföra demokratin i Myanmar. Ståndpunkten bör innehålla följande åtgärder: förhindrande av företag och medborgare från EU att investera i Myanmar, importförbud av varor och tjänster från företag som ägs av militären, militärpersonal och personer som har samröre med dessa, importförbud av strategiskt viktiga varor från ekonomiska sektorer som lyder under monopol, såsom ädelstenar och timmer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet insisterar på att EU:s gemensamma ståndpunkt om Myanmar skall utökas och att den skall träda i kraft om inte regimen har gjort påtagliga framsteg för att återinföra demokratin i Myanmar. Ståndpunkten bör innehålla följande åtgärder: förhindrande av företag och medborgare från EU att investera i Myanmar, importförbud av varor och tjänster från företag som ägs av militären, militärpersonal och personer som har samröre med dessa, importförbud av strategiskt viktiga varor från ekonomiska sektorer som lyder under monopol, såsom ädelstenar och timmer.

| 10. | Europaparlamentet föreslår att dessa åtgärder skall tas med i den gemensamma ståndpunkten då den ses över i april 2004, men att rådet bör se över situationen i juni 2004, och därefter genomföra åtgärderna om inte trepartsdialogen mellan NLD, ledarna för de etniska minoriteterna och myndigheterna i Myanmar ägt rum eller andra konkreta åtgärder vidtagits för att få till stånd en politisk förändring. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet föreslår att dessa åtgärder skall tas med i den gemensamma ståndpunkten då den ses över i april 2004, men att rådet bör se över situationen i juni 2004, och därefter genomföra åtgärderna om inte trepartsdialogen mellan NLD, ledarna för de etniska minoriteterna och myndigheterna i Myanmar ägt rum eller andra konkreta åtgärder vidtagits för att få till stånd en politisk förändring.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ha en kraftfull gemensam ståndpunkt om Myanmar efter utvidgningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ha en kraftfull gemensam ståndpunkt om Myanmar efter utvidgningen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att omedelbart och till fullo genomföra de sanktioner som antagits. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att omedelbart och till fullo genomföra de sanktioner som antagits.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar FN att införa målinriktade sanktioner mot Myanmar. Dessutom uppmanar parlamentet FN:s säkerhetsråd att behandla situationen i Myanmar så snart som möjligt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar FN att införa målinriktade sanktioner mot Myanmar. Dessutom uppmanar parlamentet FN:s säkerhetsråd att behandla situationen i Myanmar så snart som möjligt.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Aseanstaterna att utöva hårdare press på SPDC att omedelbart släppa Aung San Suu Kyi och andra fängslade NLD-medlemmar samt att vidta lämpliga åtgärder för att utöva inflytande över regimen i Myanmar, så att situationen i Myanmar kan bli mer demokratisk, och för att förbjuda Myanmar att bli ordförande för Asean 2006. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Aseanstaterna att utöva hårdare press på SPDC att omedelbart släppa Aung San Suu Kyi och andra fängslade NLD-medlemmar samt att vidta lämpliga åtgärder för att utöva inflytande över regimen i Myanmar, så att situationen i Myanmar kan bli mer demokratisk, och för att förbjuda Myanmar att bli ordförande för Asean 2006.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på att Myanmar inte bör delta i Asem-mötet i april 2004 i Irland, och att Myanmar inte bör få bli medlem av Asem förrän slutgiltiga politiska demokratiska förändringar ägt rum i landet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet insisterar på att Myanmar inte bör delta i Asem-mötet i april 2004 i Irland, och att Myanmar inte bör få bli medlem av Asem förrän slutgiltiga politiska demokratiska förändringar ägt rum i landet.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att Irland beslutade att inleda diplomatiska förbindelser med Myanmar, utan att inrätta någon ambassad, den 10 februari 2004, nästan omedelbart efter det att det irländska ordförandeskapet inletts. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att Irland beslutade att inleda diplomatiska förbindelser med Myanmar, utan att inrätta någon ambassad, den 10 februari 2004, nästan omedelbart efter det att det irländska ordförandeskapet inletts.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i Asean- och Asem-länderna, Aung San Suu Kyi och NLD, ledarna för de etniska minoriteterna, FN:s generalsekreterare, SPDC och Razali Ismail, FN:s specialsändebud. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i Asean- och Asem-länderna, Aung San Suu Kyi och NLD, ledarna för de etniska minoriteterna, FN:s generalsekreterare, SPDC och Razali Ismail, FN:s specialsändebud.

---

(1)  EUT C 127 E, 29.5.2003, s. 681.

(2)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 420.

(3)  P5_TA(2003)0272.

(4)  P5_TA(2003)0385.

(5)  EGT L 287, 8.11.1996, s. 1.

(6)  EUT L 106, 29.4.2003, s. 36.

(7)  EUT L 85, 27.3.1997, s. 8.

(8)  EUT L 122, 24.5.2000, s. 29.

P5_TA(2004)0188

Haiti

Europaparlamentets resolution om Haiti

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av resolution 1529, som antogs enhälligt av FN:s säkerhetsråd, om att skicka en interimsstyrka till Haiti i väntan på att en fredsbevarande styrka sätts in nittio dagar senare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1529, som antogs enhälligt av FN:s säkerhetsråd, om att skicka en interimsstyrka till Haiti i väntan på att en fredsbevarande styrka sätts in nittio dagar senare,

| — | med beaktande av det uttalande som Caricom-ländernas regeringschefer avgav den 3 mars 2004 vid avslutandet av ett krismöte om situationen i Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som Caricom-ländernas regeringschefer avgav den 3 mars 2004 vid avslutandet av ett krismöte om situationen i Haiti,

| — | med beaktande av det förnyade beslutet från januari 2003 om att delvis avbryta EU:s samarbete med Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förnyade beslutet från januari 2003 om att delvis avbryta EU:s samarbete med Haiti,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner i frågan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner i frågan,

| — | med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Protesterna mot regeringen har stadigt ökat i styrka och våldsinslagen har blivit allt vanligare. Detta har lett till att en väpnad rebellrörelse tagit kontroll över hela landet och resulterat i hundratals döda och skadade bland civilbefolkningen. |
| --- | --- |

A.

Protesterna mot regeringen har stadigt ökat i styrka och våldsinslagen har blivit allt vanligare. Detta har lett till att en väpnad rebellrörelse tagit kontroll över hela landet och resulterat i hundratals döda och skadade bland civilbefolkningen.

| B. | President Aristides andra period vid makten har kantats av kriser, bland annat ett försök till statskupp i juli 2001, och den politiska oppositionen har krävt hans avgång som en förutsättning för deras deltagande i parlamentsvalen. |
| --- | --- |

B.

President Aristides andra period vid makten har kantats av kriser, bland annat ett försök till statskupp i juli 2001, och den politiska oppositionen har krävt hans avgång som en förutsättning för deras deltagande i parlamentsvalen.

| C. | Den upproriska situationen i landet har lett till att president Jean-Bertrand Aristide tvingats avgå. |
| --- | --- |

C.

Den upproriska situationen i landet har lett till att president Jean-Bertrand Aristide tvingats avgå.

| D. | I enlighet med landets författning har högsta domstolens ordförande Boniface Alexandre utnämnts till interimspresident. |
| --- | --- |

D.

I enlighet med landets författning har högsta domstolens ordförande Boniface Alexandre utnämnts till interimspresident.

| E. | FN:s säkerhetsråd beslutade att tillåta att en tillfällig internationell styrka stationeras i Haiti under tre månader i syfte att främja säkerhet och stabilitet, underlätta det humanitära biståndet och hjälpa Haitis polis och kustbevakning att upprätthålla den allmänna ordningen och skydda de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

E.

FN:s säkerhetsråd beslutade att tillåta att en tillfällig internationell styrka stationeras i Haiti under tre månader i syfte att främja säkerhet och stabilitet, underlätta det humanitära biståndet och hjälpa Haitis polis och kustbevakning att upprätthålla den allmänna ordningen och skydda de mänskliga rättigheterna.

| F. | Det finns en viss oro över att Haitis president Jean-Bertrand Aristide har störtats och lämnat landet, bland annat de förbehåll som uttryckts av Caricom beträffande förhållandena bakom president Aristides tvingade avgång. |
| --- | --- |

F.

Det finns en viss oro över att Haitis president Jean-Bertrand Aristide har störtats och lämnat landet, bland annat de förbehåll som uttryckts av Caricom beträffande förhållandena bakom president Aristides tvingade avgång.

| G. | Caricom:s handlingsplan, som fått stöd av EU, baseras på reglerna för delat styre och binder både president Aristide och den lagliga oppositionen till särskilda åtaganden. |
| --- | --- |

G.

Caricom:s handlingsplan, som fått stöd av EU, baseras på reglerna för delat styre och binder både president Aristide och den lagliga oppositionen till särskilda åtaganden.

| H. | Aristide valdes till president i oktober 2000 utan oppositionens deltagande i valet. Oppositionen ville protestera mot rösträkningen i samband med parlamentsvalet i maj 2000 och sedan dess har det politiska läget varit låst trots olika medlingsförsök. |
| --- | --- |

H.

Aristide valdes till president i oktober 2000 utan oppositionens deltagande i valet. Oppositionen ville protestera mot rösträkningen i samband med parlamentsvalet i maj 2000 och sedan dess har det politiska läget varit låst trots olika medlingsförsök.

| I. | Den nationella polisen och rättssystemet har inte förmått upprätthålla rättsstaten. |
| --- | --- |

I.

Den nationella polisen och rättssystemet har inte förmått upprätthålla rättsstaten.

| J. | En trepartskommitté har inrättats för att förbereda övergångsperioden efter president Aristides avgång. |
| --- | --- |

J.

En trepartskommitté har inrättats för att förbereda övergångsperioden efter president Aristides avgång.

| K. | Ett råd med sju ”vise män” har inrättats. Rådets uppgift är att lägga fram förslag om en ny premiärminister för den haitiska interimspresidenten. Det skall också höras då ledamöter väljs till den framtida övergångsregeringen. |
| --- | --- |

K.

Ett råd med sju ”vise män” har inrättats. Rådets uppgift är att lägga fram förslag om en ny premiärminister för den haitiska interimspresidenten. Det skall också höras då ledamöter väljs till den framtida övergångsregeringen.

| L. | Alla rebeller och milisgrupper måste avväpnas för att få stopp på den omfattande plundringen och de brutala hämndaktionerna. |
| --- | --- |

L.

Alla rebeller och milisgrupper måste avväpnas för att få stopp på den omfattande plundringen och de brutala hämndaktionerna.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att de ledande krafterna i landet inte kunnat nå en fredlig och framförhandlad politisk lösning, till följd av att de politiska partierna varit oförmögna att lösa tvisten om parlamentsvalet år 2000 på ett fredligt och demokratiskt sätt och med respekt för rättsstaten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att de ledande krafterna i landet inte kunnat nå en fredlig och framförhandlad politisk lösning, till följd av att de politiska partierna varit oförmögna att lösa tvisten om parlamentsvalet år 2000 på ett fredligt och demokratiskt sätt och med respekt för rättsstaten.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att de internationella styrkorna inte ingrep tidigare, i enlighet med Caricoms begäran, för att få ett slut på våldsspiralen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att de internationella styrkorna inte ingrep tidigare, i enlighet med Caricoms begäran, för att få ett slut på våldsspiralen.

| 3. | Europaparlamentet gläder sig över att det inrättats ett trepartsråd för övergångsperioden och ett råd med sju ”vise män”, som företräder mångfalden i det haitiska samhället, för att försöka finna en fredlig lösning på den kris som skakar landet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläder sig över att det inrättats ett trepartsråd för övergångsperioden och ett råd med sju ”vise män”, som företräder mångfalden i det haitiska samhället, för att försöka finna en fredlig lösning på den kris som skakar landet.

| 4. | Europaparlamentet kräver att det inrättas en tillfällig nationell samlingsregering på bred basis. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att det inrättas en tillfällig nationell samlingsregering på bred basis.

| 5. | Europaparlamentet manar till nationell försoning och uppmanar övergångsmyndigheterna att anordna en nationell konferens för att diskutera landets framtid och söka en samförståndslösning för framtida åtgärder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet manar till nationell försoning och uppmanar övergångsmyndigheterna att anordna en nationell konferens för att diskutera landets framtid och söka en samförståndslösning för framtida åtgärder.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar övergångsmyndigheterna att inrätta en fristående och representativ valkommission. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar övergångsmyndigheterna att inrätta en fristående och representativ valkommission.

| 7. | Europaparlamentet kräver att alla parter i konflikten i Haiti upphör att använda våld, och upprepar att alla parter måste respektera folkrätten, inbegripet de mänskliga rättigheterna, samt att alla kommer att ställas till svars och att det inte kommer att bli någon straffrihet för de som har gjort sig skyldiga till brott. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver att alla parter i konflikten i Haiti upphör att använda våld, och upprepar att alla parter måste respektera folkrätten, inbegripet de mänskliga rättigheterna, samt att alla kommer att ställas till svars och att det inte kommer att bli någon straffrihet för de som har gjort sig skyldiga till brott.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar övergångsmyndigheterna att med hjälp av de internationella styrkorna upplösa alla författningsstridiga väpnade styrkor, tvinga dem att lägga ned sina vapen, bekämpa korruptionen och intensifiera kampen mot narkotikahandeln i samarbete med internationella specialiserade organisationer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar övergångsmyndigheterna att med hjälp av de internationella styrkorna upplösa alla författningsstridiga väpnade styrkor, tvinga dem att lägga ned sina vapen, bekämpa korruptionen och intensifiera kampen mot narkotikahandeln i samarbete med internationella specialiserade organisationer.

| 9. | Europaparlamentet begär en opartisk utredning av anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna samt att de personer funnits skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna ställs inför rätta. Parlamentet begär att det i detta syfte inrättas en sannings- och försoningskommission. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär en opartisk utredning av anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna samt att de personer funnits skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna ställs inför rätta. Parlamentet begär att det i detta syfte inrättas en sannings- och försoningskommission.

| 10. | Europaparlamentet föreslår att ett kommissariat för mänskliga rättigheter inrättas, som på ett oberoende sätt skall kontrollera att de mänskliga rättigheterna respekteras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet föreslår att ett kommissariat för mänskliga rättigheter inrättas, som på ett oberoende sätt skall kontrollera att de mänskliga rättigheterna respekteras.

| 11. | Europaparlamentet kräver att den internationella interimsstyrkan, bestående av franska, amerikanska och kanadensiska trupper, ersätts av fredsbevarande FN-förband vid det datum som fastställs av säkerhetsrådet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver att den internationella interimsstyrkan, bestående av franska, amerikanska och kanadensiska trupper, ersätts av fredsbevarande FN-förband vid det datum som fastställs av säkerhetsrådet.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens katastrofbistånd på 1,8 miljoner euro, men kräver att biståndet från EU och övriga världen ökas, dels för att kunna tillmötesgå de humanitära behoven, dels för att kunna ge ett bistånd på lång sikt för återuppbyggandet av rättsystemet och de nationella polis- och säkerhetsstyrkorna på grundval av respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprinciperna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens katastrofbistånd på 1,8 miljoner euro, men kräver att biståndet från EU och övriga världen ökas, dels för att kunna tillmötesgå de humanitära behoven, dels för att kunna ge ett bistånd på lång sikt för återuppbyggandet av rättsystemet och de nationella polis- och säkerhetsstyrkorna på grundval av respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprinciperna.

| 13. | Europaparlamentet beklagar och fördömer det fortsatta våldet som skördar nya offer, bland andra den spanska journalisten Ricardo Ortega, som miste livet när han utövade sitt yrke som pressfotograf. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar och fördömer det fortsatta våldet som skördar nya offer, bland andra den spanska journalisten Ricardo Ortega, som miste livet när han utövade sitt yrke som pressfotograf.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt humanitära bistånd och sitt hälsobistånd, framför allt till svar på Internationella Röda Korsets uppmaning, och att särskilt bistå våldsoffer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt humanitära bistånd och sitt hälsobistånd, framför allt till svar på Internationella Röda Korsets uppmaning, och att särskilt bistå våldsoffer.

| 15. | Europaparlamentet önskar att samarbetet med Haiti skall återupptas i sin helhet så snart situationen tillåter det. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet önskar att samarbetet med Haiti skall återupptas i sin helhet så snart situationen tillåter det.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS-rådet, den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens två ordförande, FN:s generalsekreterare, Amerikanska staternas organisation, Caricom samt till den haitiska interimspresidenten och trepartsrådet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS-rådet, den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens två ordförande, FN:s generalsekreterare, Amerikanska staternas organisation, Caricom samt till den haitiska interimspresidenten och trepartsrådet.

---