# Europeiska unionens C 116/30 a

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 116 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 47 årgången30 april 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 116

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

47 årgången30 april 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2004/C 116/1 | Avtal mellan Europeiska unionens medlemsstater om skadeståndskrav från en medlemsstat på en annan medlemsstat för skada på tillgångar som ägs av staten och som används eller drivs av den eller personskada eller dödsfall bland militär eller civil personal vid dess styrkor i samband med en EU-ledd krishanteringsoperation | 1 |
| 2004/C 116/2 | Rådets beslut av den 29 april 2004 om utnämning, i Rådgivande kommittén för migrerande arbetstagares sociala trygghet, av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien | 8 |
| 2004/C 116/3 | Rådets beslut av den 29 april 2004 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor från Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien | 11 |
| 2004/C 116/4 | Rådets beslut av den 29 april 2004 om utnämning av styrelseledamöter i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning som företrädare för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien | 14 |
| 2004/C 116/5 | Rådets beslut av den 29 april 2004 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån | 16 |
| 2004/C 116/6 | Rådets resolution av den 29 april 2004 om säkerhet i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang | 18 |
| 2004/C 116/7 | Rådets resolution av den 29 april 2004 om en modell för protokoll för upprättandet i medlemsstaterna av ett pertnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn i syfte att minska den organiserade brottslighetens skadeverkningar | 20 |
| 2004/C 116/8 | Meddelande om ikraftträdande | 23 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2004/C 116/1

Avtal mellan Europeiska unionens medlemsstater om skadeståndskrav från en medlemsstat på en annan medlemsstat för skada på tillgångar som ägs av staten och som används eller drivs av den eller personskada eller dödsfall bland militär eller civil personal vid dess styrkor i samband med en EU-ledd krishanteringsoperation

1

2004/C 116/2

Rådets beslut av den 29 april 2004 om utnämning, i Rådgivande kommittén för migrerande arbetstagares sociala trygghet, av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien

8

2004/C 116/3

Rådets beslut av den 29 april 2004 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor från Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien

11

2004/C 116/4

Rådets beslut av den 29 april 2004 om utnämning av styrelseledamöter i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning som företrädare för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien

14

2004/C 116/5

Rådets beslut av den 29 april 2004 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån

16

2004/C 116/6

Rådets resolution av den 29 april 2004 om säkerhet i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang

18

2004/C 116/7

Rådets resolution av den 29 april 2004 om en modell för protokoll för upprättandet i medlemsstaterna av ett pertnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn i syfte att minska den organiserade brottslighetens skadeverkningar

20

2004/C 116/8

Meddelande om ikraftträdande

23

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 30.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/1

---

AVTAL

mellan Europeiska unionens medlemsstater om skadeståndskrav från en medlemsstat på en annan medlemsstat för skada på tillgångar som ägs av staten och som används eller drivs av den eller personskada eller dödsfall bland militär eller civil personal vid dess styrkor i samband med en EU-ledd krishanteringsoperation

(2004/C 116/01)

FÖRETRÄDARNA FÖR REGERINGARNA I EUROPEISKA UNIONENS MEDLEMSSTATER, FÖRSAMLADE I RÅDET, HAR INGÅTT FÖLJANDE AVTAL

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen (FEU), särskilt avdelning V i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet har i enlighet med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken beslutat att ge EU de resurser som krävs för att fatta och genomföra beslut om hela den skala av uppgifter inom det konfliktförebyggande och den krishantering som avses i artikel 17.2 i FEU. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet har i enlighet med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken beslutat att ge EU de resurser som krävs för att fatta och genomföra beslut om hela den skala av uppgifter inom det konfliktförebyggande och den krishantering som avses i artikel 17.2 i FEU.

| (2) | Avtalet mellan Europeiska unionens medlemsstater om status för






  — | den militära och civila personal som utstationeras vid Europeiska unionens institutioner, |
| --- | --- | --- |

(2)

Avtalet mellan Europeiska unionens medlemsstater om status för

—

den militära och civila personal som utstationeras vid Europeiska unionens institutioner,

| — | de högkvarter och de styrkor som kan komma att ställas till Europeiska unionens förfogande i samband med förberedandet och utförandet av de uppgifter som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar, |
| --- | --- |

—

de högkvarter och de styrkor som kan komma att ställas till Europeiska unionens förfogande i samband med förberedandet och utförandet av de uppgifter som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar,

| — | den militära och civila personal i medlemsstaterna som ställs till Europeiska unionens förfogande i detta sammanhang, |
| --- | --- |

—

den militära och civila personal i medlemsstaterna som ställs till Europeiska unionens förfogande i detta sammanhang,

kallat EU-avtalet om styrkornas status (EU-SOFA), är i allmänhet endast tillämpligt på Europeiska unionens medlemsstaters moderland.

| (3) | Bestämmelserna i artikel 18 av EU-SOFA är inte tillämpliga på skadeståndskrav från en medlemsstat på en annan medlemsstat för skada på tillgångar som tillhör staten eller personskada eller dödsfall bland militär eller civil personal vid dess beväpnade styrkor, om den gärning som orsakat nedanstående skada, personskada eller dödsfall inträffar på tredjeländers territorium där EU genomför eller upprätthåller en krishanteringsoperation, eller till havs. |
| --- | --- |

(3)

Bestämmelserna i artikel 18 av EU-SOFA är inte tillämpliga på skadeståndskrav från en medlemsstat på en annan medlemsstat för skada på tillgångar som tillhör staten eller personskada eller dödsfall bland militär eller civil personal vid dess beväpnade styrkor, om den gärning som orsakat nedanstående skada, personskada eller dödsfall inträffar på tredjeländers territorium där EU genomför eller upprätthåller en krishanteringsoperation, eller till havs.

| (4) | Särskilda avtal (SOFA) måste ingås med berörda mottagande tredjeländer vid övningar eller operationer utanför medlemsstaternas territorium. Sådana avtal kommer i normalfallet att innehålla bestämmelser som reglerar skadeståndskrav från berörda tredjeländer eller dess medborgare. |
| --- | --- |

(4)

Särskilda avtal (SOFA) måste ingås med berörda mottagande tredjeländer vid övningar eller operationer utanför medlemsstaternas territorium. Sådana avtal kommer i normalfallet att innehålla bestämmelser som reglerar skadeståndskrav från berörda tredjeländer eller dess medborgare.

DE HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

I detta avtal avses med uttrycket

| 1. | militär personal







  a) | den militära personal som utstationeras från medlemsstaterna till rådets generalsekretariat för att bilda Europeiska unionens militära stab (EUMS), |
| --- | --- | --- |

1.

militär personal

a)

den militära personal som utstationeras från medlemsstaterna till rådets generalsekretariat för att bilda Europeiska unionens militära stab (EUMS),

| b) | annan militär personal än personal vid EU:s institutioner som EUMS kan begära att få tillgång till från medlemsstaterna för tillfällig förstärkning om Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) så begär, för verksamhet inom ramen för förberedandet och genomförandet av de insatser som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar, |
| --- | --- |

b)

annan militär personal än personal vid EU:s institutioner som EUMS kan begära att få tillgång till från medlemsstaterna för tillfällig förstärkning om Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) så begär, för verksamhet inom ramen för förberedandet och genomförandet av de insatser som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar,

| c) | militär personal från medlemsstater som är utstationerad vid de högkvarter och de styrkor som kan komma att ställas till EU:s förfogande, eller personal därifrån, inom ramen för förberedandet och genomförandet av de insatser som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar. |
| --- | --- |

c)

militär personal från medlemsstater som är utstationerad vid de högkvarter och de styrkor som kan komma att ställas till EU:s förfogande, eller personal därifrån, inom ramen för förberedandet och genomförandet av de insatser som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar.

| 2. | civil personal: den civila personal som utstationeras från medlemsstaterna till EU:s institutioner för verksamheter inom ramen för förberedandet och genomförandet av de insatser som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar, eller den civila personal, med undantag av lokalanställd personal, som arbetar vid högkvarter eller styrkor eller på annat sätt har ställts till EU:s förfogande av medlemsstaterna för samma verksamheter, |
| --- | --- |

2.

civil personal: den civila personal som utstationeras från medlemsstaterna till EU:s institutioner för verksamheter inom ramen för förberedandet och genomförandet av de insatser som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar, eller den civila personal, med undantag av lokalanställd personal, som arbetar vid högkvarter eller styrkor eller på annat sätt har ställts till EU:s förfogande av medlemsstaterna för samma verksamheter,

Artikel 2

Bestämmelserna i detta avtal skall endast vara tillämpliga om den gärning som orsakat nedanstående skada, personskada eller dödsfall äger rum:

| — | inom ramen för förberedandet och genomförandet av de uppgifter som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar, och |
| --- | --- |

—

inom ramen för förberedandet och genomförandet av de uppgifter som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar, och

| — | utanför de territorier där EU-SOFA är tillämpligt. |
| --- | --- |

—

utanför de territorier där EU-SOFA är tillämpligt.

Artikel 3

Alla medlemsstater skall avstå från att begära skadestånd av någon annan medlemsstat för personskada eller dödsfall bland dess militära eller civila personal under officiell tjänsteutövning, med undantag för fall av grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel.

Artikel 4

1.   Alla medlemsstater skall avstå från att begära ersättning av någon annan medlemsstat för skador på tillgångar som ägs, används eller drivs av denna inom ramen för förberedandet och genomförandet av de uppgifter som avses i artikel 17.2 i FEU, inbegripet övningar, med undantag för fall av grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel, om skadan

| — | orsakades av militär eller civil personal från en annan medlemsstat vid tjänsteutövning inom ramen för de ovannämnda insatserna, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av militär eller civil personal från en annan medlemsstat vid tjänsteutövning inom ramen för de ovannämnda insatserna, eller

| — | orsakades av en annan medlemsstats fordon, fartyg eller luftfartyg, använda eller framdrivna av dess personal, förutsatt antingen att det fordon, fartyg eller luftfartyg som orsakade skadan användes inom ramen för de ovannämnda insatserna, eller att skadan orsakades på tillgångar som användes på samma villkor. |
| --- | --- |

—

orsakades av en annan medlemsstats fordon, fartyg eller luftfartyg, använda eller framdrivna av dess personal, förutsatt antingen att det fordon, fartyg eller luftfartyg som orsakade skadan användes inom ramen för de ovannämnda insatserna, eller att skadan orsakades på tillgångar som användes på samma villkor.

2.   Alla medlemsstater skall även avstå från att begära ersättning för bärgning till sjöss från andra medlemsstater, förutsatt att det fartyg eller den last som bärgats ägdes av medlemsstaten eller användes eller drevs av dess personal inom ramen för de ovannämnda insatserna.

Artikel 5

Vid andra skadeståndskrav än de som ej skall ställas enligt artiklarna 3 och 4 och som gäller

| — | skada på egendom som används eller drivs av en medlemsstat i samband med förberedelserna inför eller utförandet av sådana insatser som anges i artikel 17.2 i FEU, inklusive övningar, |
| --- | --- |

—

skada på egendom som används eller drivs av en medlemsstat i samband med förberedelserna inför eller utförandet av sådana insatser som anges i artikel 17.2 i FEU, inklusive övningar,

| — | personskada eller dödsfall bland personal från en medlemsstat i samband med att personalen utför sina skyldigheter i tjänsten, |
| --- | --- |

—

personskada eller dödsfall bland personal från en medlemsstat i samband med att personalen utför sina skyldigheter i tjänsten,

skall det avgöras huruvida medlemsstaten var ansvarig och eventuellt skadebelopp genom förhandling mellan berörda medlemsstater, om dessa inte enas om annat.

En medlemsstat skall emellertid avstå från att begära skadestånd i alla de fall då skadan understiger ett belopp på 10 000 euro. Detta belopp får ändras genom ett enhälligt beslut av medlemsstaterna, församlade i rådet.

Artikel 6

Bestämmelserna i artiklarna 4 och 5 berättigar inte en medlemsstat att vägra att till en part annan än parterna i detta avtal erlägga fullt eller partiellt skadestånd för skada som åsamkats en tillgång som denna part ställt till förfogande för en eller flera medlemsstater genom ett hyres-, leasing- eller charteravtal eller annan överenskommelse.

Artikel 7

Varje tvist mellan medlemsstater som rör krav vilka inte kan regleras genom förhandlingar mellan de berörda medlemsstaterna, skall hänskjutas till en skiljedomare som, genom överenskommelse mellan de berörda medlemsstaterna, skall utses bland sådana medborgare i de berörda staterna vilka innehar eller har innehaft ett högt domarämbete. Om de berörda medlemsstaterna inte inom två månader kan enas om en skiljedomare, kan var och en av de berörda medlemsstaterna begära att ordföranden för Europeiska gemenskapernas domstol utser en person med ovan nämnda kvalifikationer.

Artikel 8

1.   Medlemsstaterna skall till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd anmäla när de har avslutat de konstitutionella förfarandena för godkännande av detta avtal. Detta avtal träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter att den sista medlemsstaten har inkommit med anmälan om att dessa konstitutionella förfaranden har avslutats.

2.   Generalsekreteraren för Europeiska unionens råd skall vara depositarie för detta avtal. Depositarien skall i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra detta avtal och, efter det att de konstitutionella förfarandena i punkt 1 har avslutats, ett meddelande om dess ikraftträdande.

Artikel 9

Detta avtal är upprättat på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska, vilka alla språk är lika giltiga.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de abril del dos mil cuatro.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende april to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten April zweitausendvier.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-eight day of April in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-huit avril deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto aprile duemilaquattro.

Gedaan te Brussel, de achtentwintigste april tweeduizendvier.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Abril de dois mil e quatro.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna kahsituhattaneljö.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde april tjugohundrafyra,

Pour le gouvernement de la République française

Image

Thar ceann Rialtas na hÉireann

For the Government of Ireland

Image

Per il Governo della Repubblica italiana

Image

Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg

Image

Voor de Regering van het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Regierung der Republik Österreich

Image

Pelo Governo da República Portuguesa

Image

Suomen hallituksen puolesta

På finska regeringens vägnar

Image

På svenska regeringens vägnar

Image

For the Government of the United Kingdom of Great Britain

Image

Pour le Gouvernement du Royaume de Belgique

Voor de Regering van het Koninkrijk België

Für die Regierung des Königreichs Belgien

Image

For regeringen for Kongeriget Danmark

Image

Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland

Image

Για την Κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας

Image

Por el Gobierno del Reino de España

Image

---

UTTALANDE FRÅN MEDLEMSSTATERNA

Vid undertecknandet av detta avtal kommer alla medlemsstater, så långt deras nationella rättsliga system gör det möjligt, att bemöda sig om att i möjligaste mån begränsa sina skadeståndsanspråk mot någon annan medlemsstat för personskada eller dödsfall bland militär eller civil personal eller för skador på tillgångar som ägs, används eller drivs av dem med undantag för de fall som orsakades av grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel.

Medlemsstaterna kommer även att bemöda sig om att så snart som möjligt uppfylla kraven enligt sina egna konstitutionella förfaranden, så att detta avtal snarast kan träda i kraft.

---

| 30.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/8

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 april 2004

om utnämning, i Rådgivande kommittén för migrerande arbetstagares sociala trygghet, av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien

(2004/C 116/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (1), särskilt artikel 82 i denna,

med beaktande av akterna om Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (2), särskilt artikel 52 i dessa,

med beaktande av de förteckningar över kandidater som har översänts till rådet av de ovannämnda staternas regeringar, och

av följande skäl:

| (1) | I sitt beslut av den 23 september 2002 (3) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för migrerande arbetstagares sociala trygghet för perioden 23 september 2002–22 september 2004. |
| --- | --- |

(1)

I sitt beslut av den 23 september 2002 (3) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för migrerande arbetstagares sociala trygghet för perioden 23 september 2002–22 september 2004.

| (2) | Ordinarie ledamöter och suppleanter från de nya medlemsstaterna i kommittén skall utnämnas för tiden fram till och med den 22 september 2004. |
| --- | --- |

(2)

Ordinarie ledamöter och suppleanter från de nya medlemsstaterna i kommittén skall utnämnas för tiden fram till och med den 22 september 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Följande personer utnämns till ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för migrerande arbetstagares sociala trygghet för perioden 1 maj 2004–22 september 2004:

I.   REGERINGSFÖRETRÄDARE

| Länder | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | Gabriela VOPATOVÁ
  Jiří BAUER | Petr HRUBEC |
| Estland | Merle MALVET
  Vilja KUZMIN | Edith KALLASTE |
| Cypern | Dora PETSA
  Eleni PAROUTI | Sylia KYRMITSI |
| Lettland | Ilona PĒTERSONE
  Daina FROMHOLDE | Ringla VĪKSNE |
| Litauen | Vida PETRYLAITĖ
  Janina ANDRIUSKEVICIUTE | Vytautas KRIAUZA |
| Ungern | Éva LUKÁCS
  Judit RÉZMŰVES | Katalin NOVÁK |
| Malta | Frankie MICALLEF
  Joseph CHURCH | Shirley SULTANA |
| Polen | Elżbieta ROŻEK
  Grażyna SYPNIEWSKA | Maria WASILEWSKA |
| Slovenien | Renata CVELBAR BEK
  Zvezdana VEBER HARTMAN | Radivoj RADAK |
| Slovakien | Natália DIANIŠKOVÁ
  Magdaléna LACOVÁ | Daniela PIVOVAROVÁ |

Länder

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tjeckien

Gabriela VOPATOVÁ

Jiří BAUER

Petr HRUBEC

Estland

Merle MALVET

Vilja KUZMIN

Edith KALLASTE

Cypern

Dora PETSA

Eleni PAROUTI

Sylia KYRMITSI

Lettland

Ilona PĒTERSONE

Daina FROMHOLDE

Ringla VĪKSNE

Litauen

Vida PETRYLAITĖ

Janina ANDRIUSKEVICIUTE

Vytautas KRIAUZA

Ungern

Éva LUKÁCS

Judit RÉZMŰVES

Katalin NOVÁK

Malta

Frankie MICALLEF

Joseph CHURCH

Shirley SULTANA

Polen

Elżbieta ROŻEK

Grażyna SYPNIEWSKA

Maria WASILEWSKA

Slovenien

Renata CVELBAR BEK

Zvezdana VEBER HARTMAN

Radivoj RADAK

Slovakien

Natália DIANIŠKOVÁ

Magdaléna LACOVÁ

Daniela PIVOVAROVÁ

II.   ARBETSTAGARORGANISATIONERNAS FÖRETRÄDARE

| Länder | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | Jaroslava BAUEROVÁ
  Helena ČORNEJOVÁ | Petr JINDRA |
| Estland | Margo KIKAS
  Kaia VASK | Liina CARR |
| Cypern | Erotokritos KOUMIDES
  Pavlos KALOSINATOS | Anna PILAVAKI |
| Lettland | Ivo KRIEVS
  Rita PFEIFERE | Marija TOMSONE |
| Litauen | Aldona BALSIENE
  Vydas PUSKEPALIS | Lina GIRIŪNIENĖ |
| Ungern | Erzsébet BÚZÁSNÉ PUTZ
  Péter MÓZER | Zoltán PAPP |
| Malta | Josephine ATTARD SULTANA
  John BENCINI | ... |
| Polen | Ewa KĘDZIOR
  Jacek DUBIŃSKI | Tomasz KRZEMIEŃSKI |
| Slovenien | Metka ROKSANDIĆ
  Katarina LAVRIN-MARENČE | Ivan AŠENBERGER |
| Slovakien | Mária SVOREŇOVÁ
  Zdena DVORANOVÁ | Dagmar LIGOCKÁ |

Länder

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tjeckien

Jaroslava BAUEROVÁ

Helena ČORNEJOVÁ

Petr JINDRA

Estland

Margo KIKAS

Kaia VASK

Liina CARR

Cypern

Erotokritos KOUMIDES

Pavlos KALOSINATOS

Anna PILAVAKI

Lettland

Ivo KRIEVS

Rita PFEIFERE

Marija TOMSONE

Litauen

Aldona BALSIENE

Vydas PUSKEPALIS

Lina GIRIŪNIENĖ

Ungern

Erzsébet BÚZÁSNÉ PUTZ

Péter MÓZER

Zoltán PAPP

Malta

Josephine ATTARD SULTANA

John BENCINI

...

Polen

Ewa KĘDZIOR

Jacek DUBIŃSKI

Tomasz KRZEMIEŃSKI

Slovenien

Metka ROKSANDIĆ

Katarina LAVRIN-MARENČE

Ivan AŠENBERGER

Slovakien

Mária SVOREŇOVÁ

Zdena DVORANOVÁ

Dagmar LIGOCKÁ

III.   ARBETSGIVARORGANISATIONERNAS FÖRETRÄDARE

| Länder | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | Vladislav LÁNSKÝ
  Jiří SVOBODA | ... |
| Estland | Gerli JÕGI
  Victoria METS | Renno MÄGI |
| Cypern | Michael ANTONIOU
  Emilios MICHAEL | Leftteris KARYDIS |
| Lettland | Ieva JAUNZEME
  Imants JANSONS | Anita NIPĀNE |
| Litauen | Giedre OSINATE
  Arturas STRAVINSKAS | Jurgita NASUTAVICIUTE |
| Ungern | Károly G. TÓTH
  Terézia BOROS | ... |
| Malta | Manwel SAID
  Tonio FARRUGIA | Lawrence MIZZI |
| Polen | Andrzej JANKOWSKI
  Zbigniew ZUREK | Jacek MĘCINA |
| Slovenien | Urška JEREB
  Nina GLOBOČNIK | Slavi PIRŠ |
| Slovakien | Marta VENCELOVÁ
  Marian RYBÁR | Marián NANIÁŠ |

Länder

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tjeckien

Vladislav LÁNSKÝ

Jiří SVOBODA

...

Estland

Gerli JÕGI

Victoria METS

Renno MÄGI

Cypern

Michael ANTONIOU

Emilios MICHAEL

Leftteris KARYDIS

Lettland

Ieva JAUNZEME

Imants JANSONS

Anita NIPĀNE

Litauen

Giedre OSINATE

Arturas STRAVINSKAS

Jurgita NASUTAVICIUTE

Ungern

Károly G. TÓTH

Terézia BOROS

...

Malta

Manwel SAID

Tonio FARRUGIA

Lawrence MIZZI

Polen

Andrzej JANKOWSKI

Zbigniew ZUREK

Jacek MĘCINA

Slovenien

Urška JEREB

Nina GLOBOČNIK

Slavi PIRŠ

Slovakien

Marta VENCELOVÁ

Marian RYBÁR

Marián NANIÁŠ

Utfärdat i Luxemburg den 29 apil 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1945/93 (EGT L 181, 23.7.1993, s. 1).

1

(2)  EUT L 236, 23.9.2003.

2

(3)  EGT C 245, 11.10.2002, s. 1.

3

---

| 30.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/11

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 april 2004

om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor från Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien

(2004/C 116/03)

EUROPEISKA UNIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av akterna om Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen, (1) särskilt artikel 52 i dessa,

med beaktande av rådets beslut 2003/C 218/01 av den 22 juli 2003 om inrättande av en rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor, särskilt artikel 3 i detta,

med beaktande av den förteckning över kandidater som har överlämnats till rådet av de ovannämnda staternas regeringar, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 22 december 2003 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden 1 januari 2004–31 december 2006. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 22 december 2003 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden 1 januari 2004–31 december 2006.

| (2) | Ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor från de nya medlemsstaterna bör utses för den period som löper ut den 31 december 2006. |
| --- | --- |

(2)

Ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor från de nya medlemsstaterna bör utses för den period som löper ut den 31 december 2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Följande personer utses till ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden från och med den 1 maj 2004 till och med den 31 december 2006:

I.   FÖRETRÄDARE FÖR REGERINGEN

| Land | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Republiken Tjeckien | Daniela KUBÍČKOVÁ | Josef JIRKAL
  Michael VÍT |
| Estland | Ivar RAIK | Katrin LEPISK
  Tooma VALNER |
| Cypern | Leandros NICOLAIDES | Anastasios YIANNAKI
  Marios KOURTELLIS |
| Lettland | Renārs LŪSIS | Inta LAGANOVSKA
  Jānis BĒRZIŅŠ |
| Litauen | Romas KANCEVICIUS | Jonas NAUJALIS
  Rita ZUBKEVICIUTE |
| Ungern | András BÉKÉS | György UNGVÁRY
  Péter ESZTÓ |
| Malta | Mark GAUCI | Vince ATTARD
  Silvio FARRUGIA |
| Polen | Danuta KORADECKA | Daniel PODGÓRSKI
  ... |
| Slovenien | Tatjana PETRIČEK | Mojca GRUNTAR ČINČ
  Jože HAUKO |
| Slovakien | Elena BARTUNKOVÁ | L'ubica HETTYCHOVÁ
  Ivan MAJER |

Land

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Republiken Tjeckien

Daniela KUBÍČKOVÁ

Josef JIRKAL

Michael VÍT

Estland

Ivar RAIK

Katrin LEPISK

Tooma VALNER

Cypern

Leandros NICOLAIDES

Anastasios YIANNAKI

Marios KOURTELLIS

Lettland

Renārs LŪSIS

Inta LAGANOVSKA

Jānis BĒRZIŅŠ

Litauen

Romas KANCEVICIUS

Jonas NAUJALIS

Rita ZUBKEVICIUTE

Ungern

András BÉKÉS

György UNGVÁRY

Péter ESZTÓ

Malta

Mark GAUCI

Vince ATTARD

Silvio FARRUGIA

Polen

Danuta KORADECKA

Daniel PODGÓRSKI

...

Slovenien

Tatjana PETRIČEK

Mojca GRUNTAR ČINČ

Jože HAUKO

Slovakien

Elena BARTUNKOVÁ

L'ubica HETTYCHOVÁ

Ivan MAJER

II.   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA

| Land | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Republiken Tjeckien | Pavel SKÁCELÍK | Vlastimil ALTNER
  Luboš POMAJBÍK |
| Estland | Argo SOON | Peeter ROSS
  Ülo KRISTJUHAN |
| Cypern | Nikos ANDREOU | Olga POULIDA
  ... |
| Lettland | Ziedonis ANTAPSONS | Mārtiņš PUŽULS
  Ija RUDZĪTE |
| Litauen | Rimantas KUMPIS | Aurelija MALUKAITE
  Gediminas MOZURA |
| Ungern | Pál GERGELY | Károly GYÖRGY
  Szilvia BORBÉLY |
| Malta | Saviour SAMMUT | Joseph GERADA
  ... |
| Polen | Iwona PAWLACZYK | Jacek GADOWSKI
  Ludwik STASZAK |
| Slovenien | Lučka BÖHM | Vilko ŠVAB
  Spomenka GERŽELJ |
| Slovakien | Peter RAMPAŠEK | Jaroslav BOBELA
  Ján KOŠOVSKÝ |

Land

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Republiken Tjeckien

Pavel SKÁCELÍK

Vlastimil ALTNER

Luboš POMAJBÍK

Estland

Argo SOON

Peeter ROSS

Ülo KRISTJUHAN

Cypern

Nikos ANDREOU

Olga POULIDA

...

Lettland

Ziedonis ANTAPSONS

Mārtiņš PUŽULS

Ija RUDZĪTE

Litauen

Rimantas KUMPIS

Aurelija MALUKAITE

Gediminas MOZURA

Ungern

Pál GERGELY

Károly GYÖRGY

Szilvia BORBÉLY

Malta

Saviour SAMMUT

Joseph GERADA

...

Polen

Iwona PAWLACZYK

Jacek GADOWSKI

Ludwik STASZAK

Slovenien

Lučka BÖHM

Vilko ŠVAB

Spomenka GERŽELJ

Slovakien

Peter RAMPAŠEK

Jaroslav BOBELA

Ján KOŠOVSKÝ

III.   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONERNA

| Land | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Republiken Tjeckien | Miroslav BURIŠÍN | František HROBSKÝ
  Ludmilla HÁLKOVOVÁ |
| Estland | Iren VÕITRA | Ilmar LINK
  Kristiina KIBE |
| Cypern | Petros PETROU | Lefteris CARYDIS
  ... |
| Lettland | Aleksandrs GRIGORJEVS | Edgars KORČAGINS
  Irēna UPZARE |
| Litauen | Jonas GUZAVICIUS | Laura SIRVYDIENE
  Vytautas TRECIOKAS |
| Ungern | József István KOVÁCS | Antal SZABADKAI
  Judit NOSZTRAI |
| Malta | John SCICLUNA | Joe DELIA
  ... |
| Polen | ... | Julia ROLA-JANICKA
  Jacek MĘCINA |
| Slovenien | Azra SERAŽIN | Nina GLOBOČNIK
  Slavi PIRŠ |
| Slovakien | Juraj UHEREK | M. Milan ONDAŠ
  ... |

Land

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Republiken Tjeckien

Miroslav BURIŠÍN

František HROBSKÝ

Ludmilla HÁLKOVOVÁ

Estland

Iren VÕITRA

Ilmar LINK

Kristiina KIBE

Cypern

Petros PETROU

Lefteris CARYDIS

...

Lettland

Aleksandrs GRIGORJEVS

Edgars KORČAGINS

Irēna UPZARE

Litauen

Jonas GUZAVICIUS

Laura SIRVYDIENE

Vytautas TRECIOKAS

Ungern

József István KOVÁCS

Antal SZABADKAI

Judit NOSZTRAI

Malta

John SCICLUNA

Joe DELIA

...

Polen

...

Julia ROLA-JANICKA

Jacek MĘCINA

Slovenien

Azra SERAŽIN

Nina GLOBOČNIK

Slavi PIRŠ

Slovakien

Juraj UHEREK

M. Milan ONDAŠ

...

Utfärdat i Luxemburg den 29 april 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EUT L 236, 23.9.2003.

1

(2)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 17.

2

---

| 30.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/14

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 april 2004

om utnämning av styrelseledamöter i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning som företrädare för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien

(2004/C 116/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 337/75 av den 10 februari 1975 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, särskilt artikel 4.1 i denna (1),

med beaktande av de för rådet framlagda förteckningar över kandidater till platsen som företrädare från regeringarna i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien samt från kommissionen för företrädarna för arbetsgivarnas och arbetstagarnas organisationer, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 6 mars 2003 (2) utnämnde rådet de ordinarie styrelseledamöterna i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning samt deras suppleanter för perioden från den 6 mars 2003 fram till den 5 mars 2006. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 6 mars 2003 (2) utnämnde rådet de ordinarie styrelseledamöterna i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning samt deras suppleanter för perioden från den 6 mars 2003 fram till den 5 mars 2006.

| (2) | De nya medlemsstaternas ordinarie styrelseledamöter i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning samt deras suppleanter bör utnämnas för tiden fram till och med den 5 mars 2006. |
| --- | --- |

(2)

De nya medlemsstaternas ordinarie styrelseledamöter i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning samt deras suppleanter bör utnämnas för tiden fram till och med den 5 mars 2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Följande personer utnämns till styrelseledamöter i Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för perioden 1 maj 2004–5 mars 2006:

I.   FÖRETRÄDARE FÖR REGERINGEN

| Land | Ordinarie ledamot |
| --- | --- |
| Tjeckien | Miroslav KOSTKA |
| Estland | Kalle TOOM |
| Cypern | Michael PHYSENTZIDES |
| Lettland | Gunars KRUSTS |
| Lituaen | Romualdas PUSVASKIS |
| Ungern | János JAKAB |
| Malta | Charles MIZZI |
| Polen | Krzysztof KAFEL |
| Slovenien | Gorazd JENKO |
| Slovakien | Juraj VANTUCH |

Land

Ordinarie ledamot

Tjeckien

Miroslav KOSTKA

Estland

Kalle TOOM

Cypern

Michael PHYSENTZIDES

Lettland

Gunars KRUSTS

Lituaen

Romualdas PUSVASKIS

Ungern

János JAKAB

Malta

Charles MIZZI

Polen

Krzysztof KAFEL

Slovenien

Gorazd JENKO

Slovakien

Juraj VANTUCH

II.   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA

| Land | Ordinarie ledamot |
| --- | --- |
| Tjeckien | Radovan LANGER |
| Estland | Kaja TOOMSALU |
| Cypern | Nicos NICOLAOU |
| Lettland | Beata JAKUBOVA |
| Litauen | Regina BARTIENE |
| Ungern | Gabriella LIPKA BASKI |
| Malta | Anthony MICALLEF DEBONO |
| Polen | Bogdan OLSZEWSKI |
| Slovenien | Metka ROKSANDIC |
| Slovakien | Dusan HARVAN |

Land

Ordinarie ledamot

Tjeckien

Radovan LANGER

Estland

Kaja TOOMSALU

Cypern

Nicos NICOLAOU

Lettland

Beata JAKUBOVA

Litauen

Regina BARTIENE

Ungern

Gabriella LIPKA BASKI

Malta

Anthony MICALLEF DEBONO

Polen

Bogdan OLSZEWSKI

Slovenien

Metka ROKSANDIC

Slovakien

Dusan HARVAN

III.   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONERNA

| Land | Ordinarie ledamot |
| --- | --- |
| Tjeckien | Denisa NEUWIRTHOVÁ |
| Estland | Tarmo KRIIS |
| Cypern | Leonidas PASCHALIDES |
| Lettland | Ieva JAUNZEME |
| Litauen | Laura SIRVYDIENE |
| Ungern | Peter KOVACS |
| Malta | Emmanuel SAÏD |
| Polen | Jozef JACEK HORDEJUK |
| Slovenien | Janez DEKLEVA |
| Slovakien | Daniel HRDINA |

Land

Ordinarie ledamot

Tjeckien

Denisa NEUWIRTHOVÁ

Estland

Tarmo KRIIS

Cypern

Leonidas PASCHALIDES

Lettland

Ieva JAUNZEME

Litauen

Laura SIRVYDIENE

Ungern

Peter KOVACS

Malta

Emmanuel SAÏD

Polen

Jozef JACEK HORDEJUK

Slovenien

Janez DEKLEVA

Slovakien

Daniel HRDINA

Utfärdat i Luxemburg den 29 april 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT L 39, 13.2.1975, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 354/95 (EGT L 41, 23.2.1995, s. 1).

1

(2)  EUT C 64, 18.03.2003, s. 4.

2

---

| 30.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/16

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 april 2004

om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån

(2004/C 116/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 av den 18 juli 1994 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (1), särskilt artikel 8 i denna,

med beaktande av den förteckning över kandidater som regeringarna i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien förelagt rådet,

med beaktande av de förteckningar över kandidater som ordföranden i Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor förelagt rådet, med förslag från de medlemsgrupper som företräder arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna i kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 3 juni 2002 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden från och med den 3 juni 2002 till och med den 2 juni 2005: |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 3 juni 2002 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden från och med den 3 juni 2002 till och med den 2 juni 2005:

| (2) | Ordinarie ledamöter och suppleanter från de nya medlemsstaterna i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån bör utnämnas för perioden fram till och med den 2 juni 2005. |
| --- | --- |

(2)

Ordinarie ledamöter och suppleanter från de nya medlemsstaterna i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån bör utnämnas för perioden fram till och med den 2 juni 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Följande personer utses till ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden från och med den 1 maj 2004 till och med den 2 juni 2005:

I.   REGERINGSFÖRETRÄDARE

| Länder | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | Petr ŠIMERKA | Daniela KUBÍČKOVÁ |
| Estland | Tiit KAADU | Ester RÜNKLA |
| Cypern | | |
| Lettland | Renārs LŪSIS | Jolanta KANČA |
| Litauen | Aldona SABAITIENE | Gintaras CEPAS |
| Ungern | András BÉKÉS | Mária GROSZMANN |
| Malta | Mark GAUCI | David SALIBA |
| Polen | Daniel PODGÓRSKI | |
| Slovenien | Nataša BELOPAVLOVIČ | Borut BREZOVAR |
| Slovakien | Ivan MAJER | Elena BARTUNKOVÁ |

Länder

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tjeckien

Petr ŠIMERKA

Daniela KUBÍČKOVÁ

Estland

Tiit KAADU

Ester RÜNKLA

Cypern

Lettland

Renārs LŪSIS

Jolanta KANČA

Litauen

Aldona SABAITIENE

Gintaras CEPAS

Ungern

András BÉKÉS

Mária GROSZMANN

Malta

Mark GAUCI

David SALIBA

Polen

Daniel PODGÓRSKI

Slovenien

Nataša BELOPAVLOVIČ

Borut BREZOVAR

Slovakien

Ivan MAJER

Elena BARTUNKOVÁ

II.   ARBETSTAGARORGANISATIONERNAS FÖRETRÄDARE

| Länder | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | Luboš POMAJBÍK | Vlastimil ALTNER |
| Estland | Ülo KRISTJUHAN | Argo SOON |
| Cypern | | |
| Lettland | Ziedonis ANTAPSONS | Mārtiņš PUŽULS |
| Litauen | Gediminas MOZURA | Rimantas KUMPIS |
| Ungern | Pál GERGELY | Károly GYÖRGY |
| Malta | Joseph GERADA | Saviour SAMMUT |
| Polen | Iwona PAWLACZYK | Ludwik STASZAK |
| Slovenien | Lučka BÖHM | Vilko ŠVAB |
| Slovakien | Ján KOŠOVSKÝ | Peter RAMPÁŠEK |

Länder

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tjeckien

Luboš POMAJBÍK

Vlastimil ALTNER

Estland

Ülo KRISTJUHAN

Argo SOON

Cypern

Lettland

Ziedonis ANTAPSONS

Mārtiņš PUŽULS

Litauen

Gediminas MOZURA

Rimantas KUMPIS

Ungern

Pál GERGELY

Károly GYÖRGY

Malta

Joseph GERADA

Saviour SAMMUT

Polen

Iwona PAWLACZYK

Ludwik STASZAK

Slovenien

Lučka BÖHM

Vilko ŠVAB

Slovakien

Ján KOŠOVSKÝ

Peter RAMPÁŠEK

III.   ARBETSGIVARORGANISATIONERNAS FÖRETRÄDARE

| Länder | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | Miroslav BURIŠÍN | František HROBSKÝ |
| Estland | Ilmar LINK | Iren VÕITRA |
| Cypern | | |
| Lettland | Edgars KORČAGINS | Irēna UPZARE |
| Litauen | Laura SIRVYDIENE | Vytautas TRECIOKAS |
| Ungern | József István KOVÁCS | Antal SZABADKAI |
| Malta | Joe DELIA | John SCICLUNA |
| Polen | Julia ROLA-JANICKA | Jacek MĘCINA |
| Slovenien | Nina GLOBOČNIK | Azra SERAŽIN |
| Slovakien | Milan ONDAŠ | Juraj UHEREK |

Länder

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Tjeckien

Miroslav BURIŠÍN

František HROBSKÝ

Estland

Ilmar LINK

Iren VÕITRA

Cypern

Lettland

Edgars KORČAGINS

Irēna UPZARE

Litauen

Laura SIRVYDIENE

Vytautas TRECIOKAS

Ungern

József István KOVÁCS

Antal SZABADKAI

Malta

Joe DELIA

John SCICLUNA

Polen

Julia ROLA-JANICKA

Jacek MĘCINA

Slovenien

Nina GLOBOČNIK

Azra SERAŽIN

Slovakien

Milan ONDAŠ

Juraj UHEREK

Utfärdat i Luxemburg den 29 april 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1643/95 av den 29 juni 1995 (EGT L 156, 7.7.1995, s. 1).

1

(2)  EGT C 161, 5.7.2002, s. 5.

2

---

| 30.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/18

---

RÅDETS RESOLUTION

av den 29 april 2004

om säkerhet i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang

(2004/C 116/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

som beaktar rådets gemensamma åtgärd 97/339/RIF av den 26 maj 1997 om samarbete på området för allmän ordning och säkerhet (1) och rådets direktiv 64/221/EEG av den 25 februari 1964 om samordningen av särskilda åtgärder som gäller utländska medborgares rörlighet och bosättning och som är berättigade med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa (2),

som erinrar om rådets slutsatser av den 13 juli 2001 om säkerhet i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang,

som understryker betydelsen av handboken om säkerhet vilken skall användas av polismyndigheter och andra myndigheter i samband med internationella evenemang såsom Europeiska rådets möten, antagen av rådet vid dess möte den 28 och 29 november 2002, och

som beaktar

| — | att medlemsstaternas myndigheter med ansvar för säkerheten och den allmänna ordningen i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara internationella evenemang bör se till att rätten till åsiktsfrihet och till frihet att delta i fredliga sammankomster respekteras och i största möjliga utsträckning förhindra inblandning från personer vilkas syften eller handlingar är brottsliga eller av våldsam karaktär, |
| --- | --- |

—

att medlemsstaternas myndigheter med ansvar för säkerheten och den allmänna ordningen i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara internationella evenemang bör se till att rätten till åsiktsfrihet och till frihet att delta i fredliga sammankomster respekteras och i största möjliga utsträckning förhindra inblandning från personer vilkas syften eller handlingar är brottsliga eller av våldsam karaktär,

| — | att oroligheterna i samband med några möten i Europeiska rådet och vid andra jämförbara internationella evenemang har medfört att de friheter som fastslås i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna inte har kunnat utövas i full utsträckning, |
| --- | --- |

—

att oroligheterna i samband med några möten i Europeiska rådet och vid andra jämförbara internationella evenemang har medfört att de friheter som fastslås i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna inte har kunnat utövas i full utsträckning,

| — | att det vid dessa tillfällen har påvisats ett behov av ett mer effektivt och samordnat samarbete på europeisk nivå mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och av att polismyndigheterna bistår varandra med beaktande av nationell lagstiftning och inom ramen för sin behörighet i syfte att förhindra och upptäcka straffbara handlingar, |
| --- | --- |

—

att det vid dessa tillfällen har påvisats ett behov av ett mer effektivt och samordnat samarbete på europeisk nivå mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och av att polismyndigheterna bistår varandra med beaktande av nationell lagstiftning och inom ramen för sin behörighet i syfte att förhindra och upptäcka straffbara handlingar,

| — | att det är lämpligt att samarbete mellan medlemsstaternas polismyndigheter främjas, inom ramen för nationell lagstiftning, bl.a. genom ett målinriktat utbyte av information som har samband med förhindrande av störning av den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemang, |
| --- | --- |

—

att det är lämpligt att samarbete mellan medlemsstaternas polismyndigheter främjas, inom ramen för nationell lagstiftning, bl.a. genom ett målinriktat utbyte av information som har samband med förhindrande av störning av den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemang,

| — | att Europeiska rådets möten hålls i Europeiska unionens råds lokaler i Bryssel och att de andra medlemsstaterna måste samarbeta fullt ut med Konungariket Belgiens myndigheter och säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat, |
| --- | --- |

—

att Europeiska rådets möten hålls i Europeiska unionens råds lokaler i Bryssel och att de andra medlemsstaterna måste samarbeta fullt ut med Konungariket Belgiens myndigheter och säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat,

| — | att det när det gäller säkerheten i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang är nödvändigt att fullt ut tillämpa bestämmelserna i gemensam åtgärd 97/339/RIF om vissa former av polissamarbete vid evenemang som kan medföra problem när det gäller allmän ordning och säkerhet, |
| --- | --- |

—

att det när det gäller säkerheten i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang är nödvändigt att fullt ut tillämpa bestämmelserna i gemensam åtgärd 97/339/RIF om vissa former av polissamarbete vid evenemang som kan medföra problem när det gäller allmän ordning och säkerhet,

| — | att de åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna för att avhålla bråkmakare från att delta i demonstrationer utomlands i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang också bidrar till att förebygga oroligheter, |
| --- | --- |

—

att de åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna för att avhålla bråkmakare från att delta i demonstrationer utomlands i samband med Europeiska rådets möten och vid andra jämförbara evenemang också bidrar till att förebygga oroligheter,

| — | att säkerhetsarrangemangen i samband med internationella evenemang ibland har medfört att man tillgripit de åtgärder som föreskrivs i artikel 2.2 i 1990 års konvention om tillämpning av Schengenavtalet, (nedan kallad ”Schengenkonventionen”), vilket kan orsaka olägenheter vid vissa gränsövergångar i den medlemsstat som är värd för evenemanget – på grund av den massiva tillströmningen av resande som skall kontrolleras – och inverka menligt på medborgarnas fria rörlighet inom Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

att säkerhetsarrangemangen i samband med internationella evenemang ibland har medfört att man tillgripit de åtgärder som föreskrivs i artikel 2.2 i 1990 års konvention om tillämpning av Schengenavtalet, (nedan kallad ”Schengenkonventionen”), vilket kan orsaka olägenheter vid vissa gränsövergångar i den medlemsstat som är värd för evenemanget – på grund av den massiva tillströmningen av resande som skall kontrolleras – och inverka menligt på medborgarnas fria rörlighet inom Europeiska unionen,

| — | att bristen på uppgifter om och registreringar av sådana personer som på goda grunder kan antas kunna störa genomförandet av Europeiska rådets möten och andra jämförbara internationella evenemang kan utgöra ett hinder för en effektiv och mindre betungande tillämpning av de åtgärder som föreskrivs i artikel 2.2 i Schengenkonventionen, |
| --- | --- |

—

att bristen på uppgifter om och registreringar av sådana personer som på goda grunder kan antas kunna störa genomförandet av Europeiska rådets möten och andra jämförbara internationella evenemang kan utgöra ett hinder för en effektiv och mindre betungande tillämpning av de åtgärder som föreskrivs i artikel 2.2 i Schengenkonventionen,

| — | att tillgången på uppgifter om sådana personer kan möjliggöra målinriktade kontroller för identifiering av dessa personer, varvid den fria rörligheten för andra personer underlättas, |
| --- | --- |

—

att tillgången på uppgifter om sådana personer kan möjliggöra målinriktade kontroller för identifiering av dessa personer, varvid den fria rörligheten för andra personer underlättas,

| — | att medlemsstaterna är fullt medvetna om att återinförandet av gränskontroller enligt artikel 2.2 i Schengenkonventionen är en åtgärd som skall tillämpas i enlighet med de kriterier som fastställs i konventionen och i full överensstämmelse med Verkställande kommitténs beslut av den 20 december 1995 (3), |
| --- | --- |

—

att medlemsstaterna är fullt medvetna om att återinförandet av gränskontroller enligt artikel 2.2 i Schengenkonventionen är en åtgärd som skall tillämpas i enlighet med de kriterier som fastställs i konventionen och i full överensstämmelse med Verkställande kommitténs beslut av den 20 december 1995 (3),

ANTAR DENNA RESOLUTION.

| 1. | Medlemsstaterna uppmanas att med iakttagande av nationell lagstiftning förse den medlemsstat som är värd för ett möte i Europeiska rådet eller ett annat jämförbart evenemang med den information den har om förflyttningar – i syfte att delta i evenemanget – av personer eller grupper som på goda grunder kan antas vilja resa till medlemsstaten för att störa den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemanget eller begå brott i samband med evenemanget. Denna information kan även lämnas till de medlemsstater genom vilka dessa personer eller grupper förutses passera. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna uppmanas att med iakttagande av nationell lagstiftning förse den medlemsstat som är värd för ett möte i Europeiska rådet eller ett annat jämförbart evenemang med den information den har om förflyttningar – i syfte att delta i evenemanget – av personer eller grupper som på goda grunder kan antas vilja resa till medlemsstaten för att störa den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemanget eller begå brott i samband med evenemanget. Denna information kan även lämnas till de medlemsstater genom vilka dessa personer eller grupper förutses passera.

| 2. | I enlighet med vad som föreskrivs i gemensam åtgärd 97/339/RIF bör informationen om de grupper som avses i punkt 1 omfatta deras sammansättning i stora drag, de förutsedda rutterna och de orter de kommer att resa igenom eller vistas på samt transportmedel. Den medlemsstat som lämnar informationen kan även ge andra relevanta uppgifter samt precisera hur pålitlig informationen är. |
| --- | --- |

2.

I enlighet med vad som föreskrivs i gemensam åtgärd 97/339/RIF bör informationen om de grupper som avses i punkt 1 omfatta deras sammansättning i stora drag, de förutsedda rutterna och de orter de kommer att resa igenom eller vistas på samt transportmedel. Den medlemsstat som lämnar informationen kan även ge andra relevanta uppgifter samt precisera hur pålitlig informationen är.

| 3. | En medlemsstat som tillämpar gränskontroller för att skydda Europeiska rådets möten eller jämförbara evenemang, särskilt enligt artikel 2.2 i Schengenkonventionen, kan även vidta alla åtgärder för att i möjligaste mån begränsa de olägenheter för resenärerna som följer på kontrollerna; i detta syfte bör man i första hand genomföra underrättelsestyrda kontroller inriktade på personer som på goda grunder kan antas vilja resa till medlemsstaten för att störa den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemanget eller begå brott kopplade till evenemanget. |
| --- | --- |

3.

En medlemsstat som tillämpar gränskontroller för att skydda Europeiska rådets möten eller jämförbara evenemang, särskilt enligt artikel 2.2 i Schengenkonventionen, kan även vidta alla åtgärder för att i möjligaste mån begränsa de olägenheter för resenärerna som följer på kontrollerna; i detta syfte bör man i första hand genomföra underrättelsestyrda kontroller inriktade på personer som på goda grunder kan antas vilja resa till medlemsstaten för att störa den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemanget eller begå brott kopplade till evenemanget.

| 4. | För att göra det lättare för den medlemsstat som är värdland att genomföra kontroller inriktade på resenärer uppmanas de andra medlemsstaterna att tillhandahålla alla uppgifter som anses relevanta. Den information som lämnas kan gälla namn på personer som på goda grunder kan antas vilja resa till medlemsstaten för att störa den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemanget eller begå brott kopplade till evenemanget, inklusive namn på personer som dömts för att ha stört den allmänna ordningen i samband med demonstrationer eller andra evenemang, om detta överensstämmer med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

4.

För att göra det lättare för den medlemsstat som är värdland att genomföra kontroller inriktade på resenärer uppmanas de andra medlemsstaterna att tillhandahålla alla uppgifter som anses relevanta. Den information som lämnas kan gälla namn på personer som på goda grunder kan antas vilja resa till medlemsstaten för att störa den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemanget eller begå brott kopplade till evenemanget, inklusive namn på personer som dömts för att ha stört den allmänna ordningen i samband med demonstrationer eller andra evenemang, om detta överensstämmer med nationell lagstiftning.

| 5. | Med hänvisning till punkterna 3 och 4 bör inte tidigare domar i brottmål automatiskt föranleda de åtgärder för att trygga den allmänna ordningen och säkerheten som det hänvisas till i resolutionen. |
| --- | --- |

5.

Med hänvisning till punkterna 3 och 4 bör inte tidigare domar i brottmål automatiskt föranleda de åtgärder för att trygga den allmänna ordningen och säkerheten som det hänvisas till i resolutionen.

| 6. | Medlemsstaten kan använda den information som erhålls enligt punkt 4 för genomförande av gränskontroller. Informationen kan eventuellt också användas för att förebygga brott eller trygga den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemanget. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaten kan använda den information som erhålls enligt punkt 4 för genomförande av gränskontroller. Informationen kan eventuellt också användas för att förebygga brott eller trygga den allmänna ordningen och säkerheten vid evenemanget.

| 7. | Inget i denna resolution bör tolkas så att avsteg görs från principen att utbyte av personuppgifter skall ske i enlighet med relevant nationell och internationell lagstiftning och med beaktande av bestämmelserna i avdelning VI i Schengenkonventionen och bestämmelserna i Europarådets konvention 108 av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter samt i tillämpliga fall av principerna i Europarådets ministerkommittés rekommendation R(87) 15 av den 17 september 1987 om användningen av personuppgifter inom polisväsendet. |
| --- | --- |

7.

Inget i denna resolution bör tolkas så att avsteg görs från principen att utbyte av personuppgifter skall ske i enlighet med relevant nationell och internationell lagstiftning och med beaktande av bestämmelserna i avdelning VI i Schengenkonventionen och bestämmelserna i Europarådets konvention 108 av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter samt i tillämpliga fall av principerna i Europarådets ministerkommittés rekommendation R(87) 15 av den 17 september 1987 om användningen av personuppgifter inom polisväsendet.

| 8. | Personuppgifterna bör endast användas och lagras till dess att det evenemang för vilket uppgifterna lämnades har avslutats och för de syften som anges i denna resolution, om inte annat avtalats med den medlemsstat som har lämnat informationen. |
| --- | --- |

8.

Personuppgifterna bör endast användas och lagras till dess att det evenemang för vilket uppgifterna lämnades har avslutats och för de syften som anges i denna resolution, om inte annat avtalats med den medlemsstat som har lämnat informationen.

| 9. | I enlighet med vad som föreskrivs i gemensam åtgärd 97/339/RIF kan de övriga medlemsstaterna genom särskilda överenskommelser sända sambandsmän till den medlemsstat som är värdland, i syfte att bistå de lokala myndigheterna med att utveckla och genomföra säkerhetsåtgärder och åtgärder för att trygga den allmänna ordningen. |
| --- | --- |

9.

I enlighet med vad som föreskrivs i gemensam åtgärd 97/339/RIF kan de övriga medlemsstaterna genom särskilda överenskommelser sända sambandsmän till den medlemsstat som är värdland, i syfte att bistå de lokala myndigheterna med att utveckla och genomföra säkerhetsåtgärder och åtgärder för att trygga den allmänna ordningen.

| 10. | Genom särskilda bilaterala överenskommelser med den medlemsstat som vidtar de åtgärder som föreskrivs i artikel 2.2 i Schengenkonventionen när Europeiska rådets möten och andra jämförbara internationella evenemang genomförs på det egna territoriet kan kontroller enligt punkt 3, om detta anses lämpligare, också genomföras med stöd av sambandsmän som utstationerats av medlemsstaterna vid särskilda överenskomna gränsstationer. |
| --- | --- |

10.

Genom särskilda bilaterala överenskommelser med den medlemsstat som vidtar de åtgärder som föreskrivs i artikel 2.2 i Schengenkonventionen när Europeiska rådets möten och andra jämförbara internationella evenemang genomförs på det egna territoriet kan kontroller enligt punkt 3, om detta anses lämpligare, också genomföras med stöd av sambandsmän som utstationerats av medlemsstaterna vid särskilda överenskomna gränsstationer.

---

(1)  EGT L 147, 5.6.1997, s. 1.

(2)  EGT 56, 4.4.1964, s. 850/64.

(3)  EGT L 239, 22.9.2000, s. 133.

---

| 30.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/20

---

RÅDETS RESOLUTION

av den 29 april 2004

om en modell för protokoll för upprättandet i medlemsstaterna av ett pertnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn i syfte att minska den organiserade brottslighetens skadeverkningar

(2004/C 116/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD SOM BEAKTAR ATT

av följande skäl:

| (1) | ett av Europeiska unionens mål är att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, |
| --- | --- |

(1)

ett av Europeiska unionens mål är att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa,

| (2) | detta mål skall uppnås genom att organiserad brottslighet förhindras och bekämpas genom ett närmare samarbete mellan polismyndigheter och andra behöriga myndigheter i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

(2)

detta mål skall uppnås genom att organiserad brottslighet förhindras och bekämpas genom ett närmare samarbete mellan polismyndigheter och andra behöriga myndigheter i medlemsstaterna,

| (3) | man inom Europeiska unionens strategi inför det nya årtusendet om förebyggande och bekämpning av den organiserade brottsligheten, särskilt kapitel 2.3 i denna, framhåller vikten av att stärka såväl förebyggandet av organiserad brottslighet som partnerskapen mellan det straffrättsliga systemet och det civila samhället, |
| --- | --- |

(3)

man inom Europeiska unionens strategi inför det nya årtusendet om förebyggande och bekämpning av den organiserade brottsligheten, särskilt kapitel 2.3 i denna, framhåller vikten av att stärka såväl förebyggandet av organiserad brottslighet som partnerskapen mellan det straffrättsliga systemet och det civila samhället,

| (4) | rekommendationerna i EU:s rapport om organiserad brottslighet 2003 stöder partnerskap mellan offentliga och privata organisationer som ett viktigt sätt att förebygga brott, |
| --- | --- |

(4)

rekommendationerna i EU:s rapport om organiserad brottslighet 2003 stöder partnerskap mellan offentliga och privata organisationer som ett viktigt sätt att förebygga brott,

| (5) | medlemsstaterna i rekommendation 8 i den slutliga rapporten över den andra omgången av ömsesidiga utvärderingar uppmanas att överväga utarbetandet av instrument som underlättar formella överenskommelser mellan brottsbekämpande organ och privata företag, |
| --- | --- |

(5)

medlemsstaterna i rekommendation 8 i den slutliga rapporten över den andra omgången av ömsesidiga utvärderingar uppmanas att överväga utarbetandet av instrument som underlättar formella överenskommelser mellan brottsbekämpande organ och privata företag,

| (6) | detta även tas upp i resultaten av konferensen ”Att bemöta organiserad brottslighet i partnerskap” (den 20–21 november 2003 i Dublin), som samfinansierats inom ramen för Europeiska gemenskapens Agis-program och utvecklats i partnerskap mellan rådets tillträdande irländska och nederländska ordförandeskap med stöd av Europol och kommissionen, |
| --- | --- |

(6)

detta även tas upp i resultaten av konferensen ”Att bemöta organiserad brottslighet i partnerskap” (den 20–21 november 2003 i Dublin), som samfinansierats inom ramen för Europeiska gemenskapens Agis-program och utvecklats i partnerskap mellan rådets tillträdande irländska och nederländska ordförandeskap med stöd av Europol och kommissionen,

| (7) | om den organiserade brottsligheten lämnas okontrollerad kommer den i allt högre grad att orsaka regeringarna och näringslivet allvarlig social och ekonomisk skada samtidigt som den även kommer att allvarligt skada medborgarnas livskvalitet, |
| --- | --- |

(7)

om den organiserade brottsligheten lämnas okontrollerad kommer den i allt högre grad att orsaka regeringarna och näringslivet allvarlig social och ekonomisk skada samtidigt som den även kommer att allvarligt skada medborgarnas livskvalitet,

| (8) | samhället i sin helhet har intresse av att förhindra den organiserade brottslighetens frammarsch och infiltration och att den måste tacklas på såväl lokal och nationell nivå som på EU-nivå, |
| --- | --- |

(8)

samhället i sin helhet har intresse av att förhindra den organiserade brottslighetens frammarsch och infiltration och att den måste tacklas på såväl lokal och nationell nivå som på EU-nivå,

| (9) | den privata och den offentliga sektorn har ett gemensamt intresse av att tillsammans utveckla metoder för att fastställa och förhindra de skador som brottslig verksamhet orsakar; partnerskapsarrangemang i kampen mot organiserad brottslighet har redan på olika sätt inrättats eller är på väg att inrättas i vissa medlemsstater och har lett till positiva resultat; sådana arrangemang inbegriper partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn som framgångsrikt samverkar på informella grunder, |
| --- | --- |

(9)

den privata och den offentliga sektorn har ett gemensamt intresse av att tillsammans utveckla metoder för att fastställa och förhindra de skador som brottslig verksamhet orsakar; partnerskapsarrangemang i kampen mot organiserad brottslighet har redan på olika sätt inrättats eller är på väg att inrättas i vissa medlemsstater och har lett till positiva resultat; sådana arrangemang inbegriper partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn som framgångsrikt samverkar på informella grunder,

| (10) | de partnerskapsarrangemang som föreskrivs i denna resolution inte skall påverka de lagar och andra författningar som den privata sektorn är skyldig att efterleva när det gäller kampen mot den organiserade brottsligheten, särskilt kampen mot penningtvätt, |
| --- | --- |

(10)

de partnerskapsarrangemang som föreskrivs i denna resolution inte skall påverka de lagar och andra författningar som den privata sektorn är skyldig att efterleva när det gäller kampen mot den organiserade brottsligheten, särskilt kampen mot penningtvätt,

| (11) | de framgångsrika partnerskapsstrukturerna på tullområdet har lett till ökade underrättelser och minskade kostnader för företagen, |
| --- | --- |

(11)

de framgångsrika partnerskapsstrukturerna på tullområdet har lett till ökade underrättelser och minskade kostnader för företagen,

UPPMANAR HÄRMED medlemsstaternas regeringar

att i tillämpliga fall uppmuntra sina behöriga myndigheter att använda den till denna resolution bifogade modellen för protokoll om de önskar upprätta eller utveckla partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn på grundval av ömsesidigt förtroende och det gemensamma målet att minska den organiserade brottslighetens skadeverkningar.

Utfärdad i Luxemburg den 29 april 2004

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

BILAGA

MODELL FÖR PROTOKOLL FÖR PARTNERSKAP MELLAN DEN OFFENTLIGA OCH DEN PRIVATA SEKTORN I SYFTE ATT MINSKA DEN ORGANISERADE BROTTSLIGHETENS SKADEVERKNINGAR

Nationella protokoll för partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn kan innefatta, men behöver inte begränsas till, bestämmelser på följande områden:

A.   Struktur och deltagande

När det gäller strukturen och deltagandet i partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn skulle medlemsstaterna kunna överväga att ta med följande:

Nationell plattform för övervakning av partnerskapsprocessen

| 1. | Deltagande i den nationella plattformen skulle kunna inbegripa lämpliga medlemmar av brottsförebyggande organ, medlemmar av representativa organ från industrin och/eller ledande bolag/företag/industrier, konsumentorganisationer, valda företrädare för allmänheten, tjänstemän från berörda regeringsdepartement och statliga organ, företrädare för brottsoffer och icke-statliga organisationer. Man skulle även kunna enas om att inbegripa företrädare för universitet eller andra forskningsorgan med expertkunskaper på området för organiserad brottslighet och förhindrandet av sådan brottslighet. |
| --- | --- |

1.

Deltagande i den nationella plattformen skulle kunna inbegripa lämpliga medlemmar av brottsförebyggande organ, medlemmar av representativa organ från industrin och/eller ledande bolag/företag/industrier, konsumentorganisationer, valda företrädare för allmänheten, tjänstemän från berörda regeringsdepartement och statliga organ, företrädare för brottsoffer och icke-statliga organisationer. Man skulle även kunna enas om att inbegripa företrädare för universitet eller andra forskningsorgan med expertkunskaper på området för organiserad brottslighet och förhindrandet av sådan brottslighet.

| 2. | Inrättandet av undergrupper med experter med inriktning på en näringslivssektor eller vissa former av organiserad brottslighet (t.ex. förfalskningar) och som skulle rapportera till den nationella plattformen. Det torde vara viktigt att i detta sammanhang beakta det eventuella behovet av att åtgärda brister i kunskaper eller sakkunskap när det gäller kriminalteknisk redovisning, finansiering, informationsteknik osv. |
| --- | --- |

2.

Inrättandet av undergrupper med experter med inriktning på en näringslivssektor eller vissa former av organiserad brottslighet (t.ex. förfalskningar) och som skulle rapportera till den nationella plattformen. Det torde vara viktigt att i detta sammanhang beakta det eventuella behovet av att åtgärda brister i kunskaper eller sakkunskap när det gäller kriminalteknisk redovisning, finansiering, informationsteknik osv.

| 3. | Undergrupperna med experter skulle kunna bestå av medlemmar av brottsförebyggande organ och medlemmar av representativa organ från industri/företag som berörs eller viktiga företag som är verksamma på området i fråga. Tillsynsmyndigheter, om sådana finns, skulle även kunna inbegripas. |
| --- | --- |

3.

Undergrupperna med experter skulle kunna bestå av medlemmar av brottsförebyggande organ och medlemmar av representativa organ från industri/företag som berörs eller viktiga företag som är verksamma på området i fråga. Tillsynsmyndigheter, om sådana finns, skulle även kunna inbegripas.

B.   Uppgift och roll

| a) | Den nationella plattformens uppgift skulle vara att






  1. | underlätta samarbete, kontakter och utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaternas offentliga myndigheter och den privata sektorn, |
| --- | --- | --- |

a)

Den nationella plattformens uppgift skulle vara att

1.

underlätta samarbete, kontakter och utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaternas offentliga myndigheter och den privata sektorn,

| 2. | diskutera och enas om prioriteringar för undergrupperna med experter, |
| --- | --- |

2.

diskutera och enas om prioriteringar för undergrupperna med experter,

| 3. | övervaka arbetet i undergrupperna med experter, |
| --- | --- |

3.

övervaka arbetet i undergrupperna med experter,

| 4. | diskutera regelbundna lägesrapporter från undergrupperna med experter, |
| --- | --- |

4.

diskutera regelbundna lägesrapporter från undergrupperna med experter,

| 5. | överväga de initiativ som undergrupperna med experter föreslår, |
| --- | --- |

5.

överväga de initiativ som undergrupperna med experter föreslår,

| 6. | på grundval av analyser och diskussioner i undergrupperna med experter utarbeta nationella strategier för att förhindra den organiserade brottslighetens skadeverkningar. |
| --- | --- |

6.

på grundval av analyser och diskussioner i undergrupperna med experter utarbeta nationella strategier för att förhindra den organiserade brottslighetens skadeverkningar.

| b) | Expertundergruppernas uppdrag skulle vara att






  1. | diskutera frågor av ömsesidigt intresse som rör den specifika industri- eller affärsverksamheten, |
| --- | --- | --- |

b)

Expertundergruppernas uppdrag skulle vara att

1.

diskutera frågor av ömsesidigt intresse som rör den specifika industri- eller affärsverksamheten,

| 2. | utveckla gemensamma underrättelsemodeller och utbyta underrättelser med användning av dessa modeller, varvid hänsyn skall tas till partnernas rättsliga skyldigheter och relevanta nationella och internationella bestämmelser om dataskydd och sekretess, |
| --- | --- |

2.

utveckla gemensamma underrättelsemodeller och utbyta underrättelser med användning av dessa modeller, varvid hänsyn skall tas till partnernas rättsliga skyldigheter och relevanta nationella och internationella bestämmelser om dataskydd och sekretess,

| 3. | utbyta information om specifika brottsföreteelser, särskilt organiserad brottslighet, som drabbar företagen, |
| --- | --- |

3.

utbyta information om specifika brottsföreteelser, särskilt organiserad brottslighet, som drabbar företagen,

| 4. | utbyta information och uppgifter som samlats in vid studier som utförts av staten och vid sektoriella sårbarhetsstudier som utförts av industrin, |
| --- | --- |

4.

utbyta information och uppgifter som samlats in vid studier som utförts av staten och vid sektoriella sårbarhetsstudier som utförts av industrin,

| 5. | enas om arrangemang för uppföljning av informationsutbyte, inbegripet förebyggande åtgärder inom den privata sektorn, |
| --- | --- |

5.

enas om arrangemang för uppföljning av informationsutbyte, inbegripet förebyggande åtgärder inom den privata sektorn,

| 6. | fastställa metoder för spridning av bästa praxis inom hela den privata sektorn, |
| --- | --- |

6.

fastställa metoder för spridning av bästa praxis inom hela den privata sektorn,

| 7. | fastställa förebyggande åtgärder som de företag som drabbas av organiserad brottslighet kan vidta, |
| --- | --- |

7.

fastställa förebyggande åtgärder som de företag som drabbas av organiserad brottslighet kan vidta,

| 8. | fastställa åtgärder för brottssäkring (”crime-proofing”) som skulle bidra till att skydda produkter och tjänster från organiserade brottslingars verksamhet, |
| --- | --- |

8.

fastställa åtgärder för brottssäkring (”crime-proofing”) som skulle bidra till att skydda produkter och tjänster från organiserade brottslingars verksamhet,

| 9. | bidra till utvecklingen av utvärderingar av ekonomisk skada, |
| --- | --- |

9.

bidra till utvecklingen av utvärderingar av ekonomisk skada,

| 10. | bidra till utvecklingen av program för att höja allmänhetens medvetenhet om farorna med organiserad brottslighet och hur man kan förhindra den, |
| --- | --- |

10.

bidra till utvecklingen av program för att höja allmänhetens medvetenhet om farorna med organiserad brottslighet och hur man kan förhindra den,

| 11. | fastställa/undersöka möjligheterna till ömsesidiga utbildningskurser, t.ex. bankförfaranden för utredare av penningtvätt, |
| --- | --- |

11.

fastställa/undersöka möjligheterna till ömsesidiga utbildningskurser, t.ex. bankförfaranden för utredare av penningtvätt,

| 12. | utforma genomförandestrategier för fastställda brottsförebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

12.

utforma genomförandestrategier för fastställda brottsförebyggande åtgärder.

C.   Förfaranden

| 1. | Om någon av parterna i den nationella plattformen eller en expertundergrupp så begär skall den information som lämnas betraktas som förtrolig. Information kan även utbytas anonymt, t.ex. kan ett företrätt organ lämna ut information om någon av sina medlemmar utan att ange företagets eller personens namn. |
| --- | --- |

1.

Om någon av parterna i den nationella plattformen eller en expertundergrupp så begär skall den information som lämnas betraktas som förtrolig. Information kan även utbytas anonymt, t.ex. kan ett företrätt organ lämna ut information om någon av sina medlemmar utan att ange företagets eller personens namn.

| 2. | Påföljder bör inte utmätas mot någon företrädare för privata företag eller industrier som önskar lämna information om brott som drabbat dem och som inte tidigare rapporterats till berörda brottsbekämpande organ, t.ex. av skäl som rör kundsekretess eller trovärdighet. |
| --- | --- |

2.

Påföljder bör inte utmätas mot någon företrädare för privata företag eller industrier som önskar lämna information om brott som drabbat dem och som inte tidigare rapporterats till berörda brottsbekämpande organ, t.ex. av skäl som rör kundsekretess eller trovärdighet.

| 3. | Det bör inte finnas någon skyldighet för någon part i den nationella plattformen eller i en expertundergrupp att lämna information. Informationsutbyte bör ske på frivillig grund men brottsförebyggande organ kan använda sig av informationen i utredningssyfte. |
| --- | --- |

3.

Det bör inte finnas någon skyldighet för någon part i den nationella plattformen eller i en expertundergrupp att lämna information. Informationsutbyte bör ske på frivillig grund men brottsförebyggande organ kan använda sig av informationen i utredningssyfte.

D.   Sektorer som skall omfattas av expertgrupperna

Finans- och bankverksamhet

Informationsteknik och Internet

Designade varor

Musikindustrin

Läkemedelsindustrin

Bilindustrin

Transportsektorn

Vapenindustrin

Allmän detaljhandel

Tjänsteindustrin (underhållningsindustrin, hotell- och restaurangbranschen)

Tobaksindustrin

Övriga relevanta sektorer

---

| 30.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 116/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 116/23

---

MEDDELANDE OM IKRAFTTRÄDANDE

(2004/C 116/08)

Det avtal om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, som undertecknades i Pretoria den 11 oktober 1999 trädde i kraft den 1 maj 2004 efter det att samtliga avtalsslutande parter den 30 april 2004 hade avslutat de förfaranden som är nödvändiga i detta hänseende.

---