# Europeiska unionens C 103E/29 a

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 103E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 47 årgången29 april 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 103E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

47 årgången29 april 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2004-2005 |
| | Måndag 29 mars 2004 |
| 2004/C 103E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Parentation


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Parlamentets sammansättning


  Valprövning


  Utskottens sammansättning


  Upphörande av uppdrag som ledamot


  Inkomna dokument


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Framställningar


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***I — Marknader för finansiella instrument ***II (debatt)


  Skydd av flygpassagerares personuppgifter (debatt)


  Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002) (debatt)


  Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***II (debatt)


  Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***II (debatt)


  Jämställdhet mellan kvinnor och män ***II (debatt)


  Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster * (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 24 |
| | Tisdag 30 mars 2004 |
| 2004/C 103E/2 | PROTOKOLL | 25 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Anslagsöverföringar


  Avtalstexter översända av rådet


  Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika * — Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen * (debatt)


  Livsmedelshygien ***II — Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***II — Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***II — Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***II (debatt)


  Skydd av djur * (debatt)


  Omröstning


  Typgodkännande av kurvljus för motorfordon *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Upphävande av direktiv 72/462/EEG * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Transeuropeiska nät: regler för gemenskapens finansiella stöd ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Organiska lösningsmedel ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Unionens solidaritetsfond (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Förslag till ändringsbudget nr 5/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Hemställningar till EU:s organ (ändring av arbetsordningen) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Beskattning av energiprodukter och elektricitet * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal mellan EG och Schweiz om beskattning av inkomster från sparande * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Europeiska gemenskapernas personaldomstol * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Domstolens stadga * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Domstolens rättegångsregler: språksystem * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Förstainstansrättens rättegångsregler (direkt talan) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Marco Panellas parlamentariska immunitet (omröstning)


  Martin Schulz parlamentariska immunitet (omröstning)


  Klaus-Heiner Lehnes parlamentariska immunitet (omröstning)


  Marknader för finansiella instrument ***II (omröstning)


  Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***II (omröstning)


  Jämställdhet mellan kvinnor och män ***II (omröstning)


  Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***II (omröstning)


  Livsmedelshygien ***II (omröstning)


  Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***II (omröstning)


  Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***II (omröstning)


  Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***II (omröstning)


  Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***I (omröstning)


  Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster * (omröstning)


  Skydd av djur * (omröstning)


  Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002) (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Föredragningslistan


  Gemensamt initiativ för fred, stabilitet och demokrati i hela Mellanöstern-regionen (uttalanden följda av debatt)


  Situationen i Kosovo (uttalanden följda av debatt)


  Foderhygien ***I (debatt)


  Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***I (debatt)


  Fluorerade växthusgaser ***I (debatt)


  Miljö och hälsa (debatt)


  Ingående av Århuskonventionen * — Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***I — Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***I (debatt)


  Miljöansvar ***III (debatt)


  Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***I (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 43 |
| BILAGA 1 | 45 |
| BILAGA II | 58 |
| ANTAGNA TEXTER | 101 |
| P5_TA(2004)0189Typgodkännande av kurvljus för motorfordon ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av kurvljus för motorfordon (KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC)) | 101 |
| P5_TA(2004)0190Upphävande av direktiv 72/462/EEG *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om upphävande av direktiv 72/462/EEG (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS)) | 101 |
| P5_TA(2004)0191Gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD)) | 102 |
| P5_TC1-COD(2003)0200Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar | 103 |
| BILAGA IDATAFLÖDEN | 108 |
| BILAGA IIDEFINITIONER | 117 |
| P5_TA(2004)0192Transeuropeiska nät: regler för gemenskapens finansiella stöd ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD)) | 129 |
| P5_TA(2004)0193Europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar (16041/1/2003 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD)) | 130 |
| P5_TA(2004)0194Organiska lösningsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD)) | 131 |
| P5_TA(2004)0195Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD)) | 131 |
| P5_TC2-COD(2003)0044Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder | 132 |
| P5_TA(2004)0196Unionens solidaritetsfondEuropaparlamentets resolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av medel ur Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI)) | 137 |
| BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT | 137 |
| P5_TA(2004)0197Förslag till ändringsbudget nr 5/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till ändringsbudget nr 5/2004 för Europeiska unionen för budgetåret 2004 (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD)) | 138 |
| P5_TA(2004)0198Hemställningar till EU:s organ (ändring av arbetsordningen)Europaparlamentets beslut om att i Europaparlamentets arbetsordning införa en ny artikel om hemställningar till EU:s organ (2004/2008(REG)) | 140 |
| P5_TA(2004)0199Kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD)) | 141 |
| P5_TC1-COD(2003)0296Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor | 141 |
| BilagaÖverföring av uppgifter | 146 |
| P5_TA(2004)0200Beskattning av energiprodukter och elektricitet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS)) | 149 |
| P5_TA(2004)0201Avtal mellan EG och Schweiz om beskattning av inkomster från sparande *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS)) | 149 |
| P5_TA(2004)0202Beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS)) | 152 |
| P5_TA(2004)0203Europeiska gemenskapernas personaldomstol *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om upprättandet av Europeiska gemenskapernas personaldomstol (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS)) | 153 |
| P5_TA(2004)0204Domstolens stadga *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av artiklarna 16 och 17 i protokollet om domstolens stadga (14617/2003 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS)) | 155 |
| P5_TA(2004)0205Domstolens rättegångsregler: språksystem *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring i Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler när det gäller språkanvändningen (artikel 29) (15167/2003 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS)) | 156 |
| P5_TA(2004)0206Förstainstansrättens rättegångsregler (direkt talan) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler när det gäller förfarandespråk med anledning av den nya behörighetsfördelningen avseende mål om direkt talan och av utvidgningen av unionen (15738/2003 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS)) | 157 |
| P5_TA(2004)0207Import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslag till rådets direktiv om fastställande av djurhälsoregler för import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur samt om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS)) | 157 |
| P5_TA(2004)0208Kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om sammanställning och rapportering av kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS)) | 159 |
| P5_TA(2004)0209Marco Pannellas parlamentariska immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Marco Pannellas parlamentariska immunitet (2003/2116(IMM)) | 160 |
| P5_TA(2004)0210Martin Schultz parlamentariska immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran från Martin Schulz om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2016(IMM)) | 161 |
| P5_TA(2004)0211Klaus-Heiner Lehnes parlamentariska immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran från Klaus-Heiner Lehne om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2015(IMM)) | 162 |
| P5_TA(2004)0212Marknader för finansiella tjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om investeringstjänster och reglerade marknader samt om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD)) | 163 |
| P5_TC2-COD(2002)0269Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG | 164 |
| BILAGA IFÖRTECKNING ÖVER TJÄNSTER, VERKSAMHETER OCH FINANSIELLA INSTRUMENT | 218 |
| BILAGA IIPROFESSIONELLA KUNDER ENLIGT DETTA DIREKTIV | 220 |
| P5_TA(2004)0213Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD)) | 222 |
| P5_TC2-COD(1992)0449Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004//EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) | 223 |
| BILAGAGRÄNSVÄRDEN FÖR EXPONERING OCH INSATSVÄRDEN FÖR ELEKTROMAGNETISKA FÄLT | 230 |
| P5_TA(2004)0214Jämställdhet mellan kvinnor och män ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)) | 234 |
| P5_TC2-COD(2003)0109Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män | 234 |
| BILAGA | 238 |
| P5_TA(2004)0215Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)) | 241 |
| P5_TA(2004)0216Livsmedelshygien ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelshygien (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)) | 241 |
| P5_TC2-COD(2000)0178Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning/direktiv 2003/.../EG om livsmedelshygien | 242 |
| BILAGA IPRIMÄRPRODUKTION | 254 |
| BILAGA IIALLMÄNNA HYGIENREGLER FÖR ALLA LIVSMEDELSFÖRETAGARE (UTOM NÄR BILAGA I ÄR TILLÄMPLIG) | 257 |
| P5_TA(2004)0217Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD)) | 264 |
| P5_TC2-COD(2000)0179Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning/direktiv 2003/.../EG fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung | 264 |
| BILAGA IDEFINITIONER | 277 |
| BILAGA IIKRAV SOM GÄLLER FLERA PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG | 280 |
| BILAGA IIISÄRSKILDA KRAV | 283 |
| P5_TA(2004)0218Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***IIEuropapparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)) | 327 |
| P5_TA(2004)0219Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)) | 328 |
| P5_TC2-COD(2002)0141Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel | 329 |
| BILAGA IFÄRSKT KÖTT | 344 |
| BILAGA IILEVANDE MUSSLOR | 369 |
| BILAGA IIIFISKERIPRODUKTER | 372 |
| BILAGA IVOBEHANDLAD MJÖLK OCH MEJERIPRODUKTER | 374 |
| BILAGA VANLÄGGNINGAR SOM INTE OMFATTAS AV KRAVET PÅ ATT VARA UPPTAGNA I EN FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 12.1 | 375 |
| BILAGA VIKRAV PÅ DE INTYG SOM SKALL MEDFÖLJA IMPORTVAROR | 375 |
| P5_TA(2004)0220Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG (KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD)) | 376 |
| P5_TC1-COD(2003)0045Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004//EG om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG | 377 |
| P5_TA(2004)0221Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)) | 405 |
| P5_TA(2004)0222Skydd av djur vid transport *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiv 64/432/EEG och 93/119/EG (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)) | 412 |
| P5_TA(2004)0223Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002)Europaparlamentets resolution om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)) | 435 |
| | Onsdag 31 mars 2004 |
| 2004/C 103E/3 | PROTOKOLL | 444 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Europeiska rådet/Säkerhet (uttalanden följda av debatt)


  Välkomsthälsning


  Omröstning


  Finansiella tjänster (kommittéer) ***I (omröstning)


  Sudan (artikel 104a i arbetsordningen) (omröstning)


  Typgodkännande av förbränningsmotorer — jordbruks- och skogsbrukstraktorer *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Garantifond för åtgärder avseende tredje land * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Makroekonomiskt bistånd till Albanien * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Begreppet styre inom EU:s utvecklingspolitik (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Miljöansvar ***III (omröstning)


  Foderhygien ***I (omröstning)


  Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***I (omröstning)


  Utvecklingssamarbete med Sydafrika ***I (omröstning)


  Fluorerade växthusgaser ***I (omröstning)


  Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***I (omröstning)


  Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***I (omröstning)


  Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***I (omröstning)


  Ingående av Århuskonventionen * (omröstning)


  Satellitbaserad radionavigation * (omröstning)


  Europeiskt bevisupptagningsbeslut * (omröstning)


  Gemensamma flygtransporter för återsändande av tredjelandsmedborgare * (omröstning)


  Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning * (omröstning)


  Skydd av flygpassagerares personuppgifter (omröstning)


  Miljö och hälsa (omröstning)


  Rättelser till avgivna röster


  Röstförklaringar


  Uttalande av talmannen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionen (debatt)


  Situationen för de grundläggande rättigheterna i EU (2003) (debatt)


  Rapport som begärts av Världsbanken om utvinningsindustrin (uttalanden följda av debatt)


  Internationell handel med organ (uttalanden följda av debatt)


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Arbetsplanen


  Fiskeavtal EEG/Danmark och Grönland * (debatt)


  Skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare * (debatt)


  SIS — registreringsbevis för fordon ***I (debatt)


  Tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (debatt)


  Införlivande av EUF i budgeten (debatt)


  Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen***III (debatt)


  Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***II (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 461 |
| BILAGA 1 | 463 |
| BILAGA II | 483 |
| ANTAGNA TEXTER | 527 |
| P5_TA(2004)0224Finansiella tjänster (kommittéer) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 93/6/EEG och 94/19/EG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD)) | 527 |
| P5_TC1-COD(2003)0263Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG och 93/6/EEG samt Europaparlamentets och Rådets direktiv 94/19/EG, 98/78/EG, 2000/12/EG, 2001/34/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster | 527 |
| P5_TA(2004)0225SudanEuropaparlamentets resolutionsförslag om Sudan | 538 |
| P5_TA(2004)0226Typgodkännande av förbränningsmotorer — jordbruks- och skogsbrukstraktorer ***Europaparlamentets rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av förbränningsmotorer som skall monteras i jordbruks- och skogsbrukstraktorer och i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med hänsyn till mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning (KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC)) | 542 |
| P5_TA(2004)0227Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan (KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS)) | 542 |
| P5_TA(2004)0228Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om undertecknande av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan (KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS)) | 543 |
| P5_TA(2004)0229Garantifond för åtgärder avseende tredje land *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS)) | 544 |
| P5_TA(2004)0230EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap *Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS)) | 546 |
| P5_TA(2004)0231Makroekonomiskt bistånd till Albanien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt bistånd till Albanien och upphävande av beslut 1999/282/EG (KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS)) | 548 |
| P5_TA(2004)0232Begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitikEuropaparlamentets resolution om begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (2003/2164(INI)) | 550 |
| P5_TA(2004)0233Miljöansvar ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD)) | 554 |
| P5_TA(2004)0234Foderhygien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om att fastställa krav för foderhygien (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)) | 555 |
| P5_TC1-COD(2003)0071Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om att fastställa krav för foderhygien | 556 |
| BILAGA I | 571 |
| BILAGA II | 573 |
| BILAGA III | 576 |
| BILAGA IV | 578 |
| BILAGA V | 579 |
| P5_TA(2004)0235Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)) | 579 |
| P5_TC1-COD(2003)0272Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel | 580 |
| BILAGA I | 594 |
| BILAGA II | 594 |
| BILAGA III | 595 |
| P5_TA(2004)0236Utvecklingssamarbete med Sydafrika ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning EG nr 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD)) | 596 |
| P5_TC1-COD(2003)0245Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av förordning (EG) nr 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika | 596 |
| P5_TA(2004)0237Fluorerade växthusgaser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)) | 600 |
| P5_TC1-COD(2003)0189Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om vissa fluorerade växthusgaser | 600 |
| BILAGA I | 611 |
| BILAGA II | 611 |
| P5_TA(2004)0238Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)) | 612 |
| P5_TC1-COD(2003)0242Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på gemenskapens institutioner och organ | 613 |
| P5_TA(2004)0239Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)) | 626 |
| P5_TC1-COD(2003)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor | 626 |
| P5_TA(2004)0240Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)) | 633 |
| P5_TC1-COD(2003)0107Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin | 634 |
| BILAGA ISTRATEGI FÖR FÖREBYGGANDE AV ALLVARLIGA OLYCKSHÄNDELSER OCH INFORMATION TILL DEN BERÖRDA ALLMÄNHETEN | 653 |
| BILAGA IIKARAKTERISERING AV AVFALL | 655 |
| BILAGA IIIKRITERIER FÖR KLASSIFICERING AV AVFALLSANLÄGGNINGAR | 655 |
| P5_TA(2004)0241Tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor: Århuskonventionen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS)) | 656 |
| P5_TA(2004)0242Satellitbaserad radionavigation *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättandet av organ för förvaltning av det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS)) | 657 |
| P5_TA(2004)0243Europeiskt bevisupptagningsbeslut *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS)) | 659 |
| P5_TA(2004)0244Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning *Europaparalmentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS)) | 663 |
| P5_TA(2004)0245Skydd av flygpassagerares personuppgifterEuropaparlamentets resolution om förslaget till kommissionens beslut om skyddsnivån för de personuppgifter ur bokningsregistret (Passenger Name Records) (PNR) som överförs till Förenta staternas tull- och gränskontrollmyndigheter (2004/2011(INI)) | 665 |
| P5_TA(2004)0246Europeisk strategi för miljö och hälsaEuropaparlamentets resolution om en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI)) | 670 |
| | Torsdag 1 april 2004 |
| 2004/C 103E/4 | PROTOKOLL | 675 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (debatt)


  Omröstning


  Godkännande av kommissionen i dess nya sammansättning (omröstning)


  Ändringsbudget nr 4/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Punktskatter ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Genetiska resurser inom jordbruket * (artikel 110a i arbetsordningen)


  Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Fisekavtal mellan EG och Republiken Guinea * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)


  Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen ***III (omröstning)


  Förslag till ändringsbudget nr 3/2004 (omröstning)


  Allmänna regler om flerspråkighet (ändring av arbetsordningen) (omröstning)


  Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***II (omröstning)


  SIS — registreringsbevis för fordon ***I (omröstning)


  Fiskeavtal EEG/Danmark och Grönland * (omröstning)


  Europeiska rådet/Säkerhet i Europa (omröstning)


  Skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare * (omröstning)


  Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (omröstning)


  Regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken * (omröstning)


  Olympisk fred (omröstning)


  Situationen i Kosovo (omröstning)


  Utvinningsindustrin (omröstning)


  Situationen för de grundläggande rättigheterna i EU (2003) (omröstning)


  Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionen (omröstning)


  Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)


  Införlivande av EUF i budgeten (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Förebyggande och återvinning av avfall (debatt)


  Internationell konferens om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (uttalande följt av debatt)


  Omröstning


  Internationell konferens om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (omröstning)


  Anslagsöverföringar


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Parlamentets sammansättning


  Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)


  Beslut om vissa dokument


  Dövblinda personers rättigheter (skriftlig förklaring)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 695 |
| BILAGA 1 | 696 |
| BILAGA II | 713 |
| ANTAGNA TEXTER | 762 |
| P5_TA(2004)0247Godkännande av kommissionen i dess nya sammansättningEuropaparlamentets beslut om godkännande av kommissionen med dess nya sammansättning | 762 |
| P5_TA(2004)0248Ändringsbudget nr 4/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 — omarbetning av tjänsteföreskrifterna (7683/2004 — C5-0165/2004-2004/2022(BUD)) | 762 |
| BILAGA I | 763 |
| P5_TA(2004)0249Punktskatter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD)) | 764 |
| P5_TA(2004)0250Punktskatter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier, och om ändring av rådets direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)) | 764 |
| P5_TA(2004)0251Fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet ***Europaparlamentets lagstiftningsresoltuion om förslaget till rådets beslut om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet KOM(2003) 855 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC)) | 765 |
| P5_TA(2004)0252Genetiska resurser inom jordbruket *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett program för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS)) | 766 |
| P5_TA(2004)0253Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av ändringar av protokollet om fastställande, för perioden 16 juni 2001-15 juni 2006, av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissaus regering om fiske längs Guinea-Bissaus kust, och om rådets beslut av den 26 februari 2001 om fastställande av reglerna för beviljande av ekonomiskt stöd på fiskeområdet till Guinea-Bissau (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS)) | 766 |
| P5_TA(2004)0254Gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS)) | 768 |
| P5_TA(2004)0255Ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS)) | 771 |
| P5_TA(2004)0256Gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 3069/95 om ett inspektionssystem i gemenskapens regi för gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS)) | 775 |
| P5_TA(2004)0257Fisekavtal mellan EG och Republiken Guinea *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS)) | 775 |
| P5_TA(2004)0258Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS)) | 779 |
| P5_TA(2004)0259Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (icke-deltagande medlemsstater) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om utvidgning av till-lämpningsområdet för förordning (EG) nr [...] om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt till att gälla även icke-deltagande medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS)) | 779 |
| P5_TA(2004)0260AsylsystemEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)) | 780 |
| P5_TA(2004)0261Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)) | 788 |
| P5_TA(2004)0262Förslag till ändringsbudget nr 3/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 (Avsnitt III — kommissionen) (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD)) | 789 |
| P5_TA(2004)0263Förslag till ändringsbudget nr 3/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 (Avsnitt III — kommissionen) (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD)) | 790 |
| P5_TA(2004)0264Allmänna regler om flerspråkighet (ändring av arbetsordningen)Europaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i fråga om försiktighetsåtgärder när det gäller tillämpningen av de allmänna reglerna om flerspråkighet (2003/2227(REG)) | 791 |
| P5_TA(2004)0265Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)) | 793 |
| P5_TA(2004)0266SIS — registreringsbevis för fordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)) | 794 |
| P5_TC1-COD(2003)0198Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 april 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna | 795 |
| P5_TA(2004)0267Fiskeavtal EG/Danmark och Grönland *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om ändring av det fjärde protokollet om villkor för fiske enligt fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan (KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS)) | 798 |
| P5_TA(2004)0268Europeiska rådets möteEuropaparlamentets resolution om resultaten från Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004 | 799 |
| P5_TA(2004)0269Regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättandet av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS)) | 806 |
| P5_TA(2004)0270Olympisk fredEuropaparlamentets resolution om den olympiska freden | 816 |
| P5_TA(2004)0271Situationen i KosovoEuropaparlamentets resolution om situationen i Kosovo | 817 |
| P5_TA(2004)0272Översyn av utvinningsindustrin på uppdrag av VärldsbankenEuropaparlamentets resolution om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken | 819 |
| P5_TA(2004)0273Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionenEuropaparlamentets rekommendation till rådet om ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2003/2254(INI)) | 822 |
| P5_TA(2004)0274Turkiets framsteg på vägen mot anslutningEuropaparlamentets resolution om kommissionens återkommande rapport 2003 om de framsteg som gjorts av Turkiet på vägen till anslutning (KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 (C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)) | 826 |
| P5_TA(2004)0275Införlivande av EUF i budgetenEuropaparlamentets resolution om integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten (2003/2163(INI)) | 833 |
| P5_TA(2004)0276Förnybar energiEuropaparlamentets resolution om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) | 838 |
| P5_TA(2004)0277Dövblinda personers rättigheterEuropaparlamentets förklaring om dövblinda personers rättigheter | 840 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2004-2005

Måndag 29 mars 2004

2004/C 103E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Parentation

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Parlamentets sammansättning

Valprövning

Utskottens sammansättning

Upphörande av uppdrag som ledamot

Inkomna dokument

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Framställningar

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***I — Marknader för finansiella instrument ***II (debatt)

Skydd av flygpassagerares personuppgifter (debatt)

Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002) (debatt)

Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***II (debatt)

Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***II (debatt)

Jämställdhet mellan kvinnor och män ***II (debatt)

Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster * (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

24

Tisdag 30 mars 2004

2004/C 103E/2

PROTOKOLL

25

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Anslagsöverföringar

Avtalstexter översända av rådet

Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika * — Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen * (debatt)

Livsmedelshygien ***II — Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***II — Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***II — Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***II (debatt)

Skydd av djur * (debatt)

Omröstning

Typgodkännande av kurvljus för motorfordon *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Upphävande av direktiv 72/462/EEG * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Transeuropeiska nät: regler för gemenskapens finansiella stöd ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Organiska lösningsmedel ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Unionens solidaritetsfond (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Förslag till ändringsbudget nr 5/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Hemställningar till EU:s organ (ändring av arbetsordningen) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Beskattning av energiprodukter och elektricitet * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal mellan EG och Schweiz om beskattning av inkomster från sparande * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Europeiska gemenskapernas personaldomstol * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Domstolens stadga * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Domstolens rättegångsregler: språksystem * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Förstainstansrättens rättegångsregler (direkt talan) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Marco Panellas parlamentariska immunitet (omröstning)

Martin Schulz parlamentariska immunitet (omröstning)

Klaus-Heiner Lehnes parlamentariska immunitet (omröstning)

Marknader för finansiella instrument ***II (omröstning)

Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***II (omröstning)

Jämställdhet mellan kvinnor och män ***II (omröstning)

Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***II (omröstning)

Livsmedelshygien ***II (omröstning)

Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***II (omröstning)

Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***II (omröstning)

Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***II (omröstning)

Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***I (omröstning)

Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster * (omröstning)

Skydd av djur * (omröstning)

Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002) (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Föredragningslistan

Gemensamt initiativ för fred, stabilitet och demokrati i hela Mellanöstern-regionen (uttalanden följda av debatt)

Situationen i Kosovo (uttalanden följda av debatt)

Foderhygien ***I (debatt)

Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***I (debatt)

Fluorerade växthusgaser ***I (debatt)

Miljö och hälsa (debatt)

Ingående av Århuskonventionen * — Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***I — Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***I (debatt)

Miljöansvar ***III (debatt)

Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***I (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

43

BILAGA 1

45

BILAGA II

58

ANTAGNA TEXTER

101

P5_TA(2004)0189Typgodkännande av kurvljus för motorfordon ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av kurvljus för motorfordon (KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC))

101

P5_TA(2004)0190Upphävande av direktiv 72/462/EEG *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om upphävande av direktiv 72/462/EEG (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS))

101

P5_TA(2004)0191Gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD))

102

P5_TC1-COD(2003)0200Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar

103

BILAGA IDATAFLÖDEN

108

BILAGA IIDEFINITIONER

117

P5_TA(2004)0192Transeuropeiska nät: regler för gemenskapens finansiella stöd ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD))

129

P5_TA(2004)0193Europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar (16041/1/2003 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD))

130

P5_TA(2004)0194Organiska lösningsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD))

131

P5_TA(2004)0195Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD))

131

P5_TC2-COD(2003)0044Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder

132

P5_TA(2004)0196Unionens solidaritetsfondEuropaparlamentets resolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av medel ur Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI))

137

BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

137

P5_TA(2004)0197Förslag till ändringsbudget nr 5/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till ändringsbudget nr 5/2004 för Europeiska unionen för budgetåret 2004 (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD))

138

P5_TA(2004)0198Hemställningar till EU:s organ (ändring av arbetsordningen)Europaparlamentets beslut om att i Europaparlamentets arbetsordning införa en ny artikel om hemställningar till EU:s organ (2004/2008(REG))

140

P5_TA(2004)0199Kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD))

141

P5_TC1-COD(2003)0296Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor

141

BilagaÖverföring av uppgifter

146

P5_TA(2004)0200Beskattning av energiprodukter och elektricitet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS))

149

P5_TA(2004)0201Avtal mellan EG och Schweiz om beskattning av inkomster från sparande *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS))

149

P5_TA(2004)0202Beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS))

152

P5_TA(2004)0203Europeiska gemenskapernas personaldomstol *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om upprättandet av Europeiska gemenskapernas personaldomstol (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS))

153

P5_TA(2004)0204Domstolens stadga *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av artiklarna 16 och 17 i protokollet om domstolens stadga (14617/2003 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS))

155

P5_TA(2004)0205Domstolens rättegångsregler: språksystem *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring i Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler när det gäller språkanvändningen (artikel 29) (15167/2003 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS))

156

P5_TA(2004)0206Förstainstansrättens rättegångsregler (direkt talan) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler när det gäller förfarandespråk med anledning av den nya behörighetsfördelningen avseende mål om direkt talan och av utvidgningen av unionen (15738/2003 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS))

157

P5_TA(2004)0207Import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslag till rådets direktiv om fastställande av djurhälsoregler för import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur samt om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS))

157

P5_TA(2004)0208Kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om sammanställning och rapportering av kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS))

159

P5_TA(2004)0209Marco Pannellas parlamentariska immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Marco Pannellas parlamentariska immunitet (2003/2116(IMM))

160

P5_TA(2004)0210Martin Schultz parlamentariska immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran från Martin Schulz om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2016(IMM))

161

P5_TA(2004)0211Klaus-Heiner Lehnes parlamentariska immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran från Klaus-Heiner Lehne om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2015(IMM))

162

P5_TA(2004)0212Marknader för finansiella tjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om investeringstjänster och reglerade marknader samt om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD))

163

P5_TC2-COD(2002)0269Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG

164

BILAGA IFÖRTECKNING ÖVER TJÄNSTER, VERKSAMHETER OCH FINANSIELLA INSTRUMENT

218

BILAGA IIPROFESSIONELLA KUNDER ENLIGT DETTA DIREKTIV

220

P5_TA(2004)0213Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD))

222

P5_TC2-COD(1992)0449Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004//EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)

223

BILAGAGRÄNSVÄRDEN FÖR EXPONERING OCH INSATSVÄRDEN FÖR ELEKTROMAGNETISKA FÄLT

230

P5_TA(2004)0214Jämställdhet mellan kvinnor och män ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD))

234

P5_TC2-COD(2003)0109Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män

234

BILAGA

238

P5_TA(2004)0215Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD))

241

P5_TA(2004)0216Livsmedelshygien ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelshygien (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD))

241

P5_TC2-COD(2000)0178Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning/direktiv 2003/.../EG om livsmedelshygien

242

BILAGA IPRIMÄRPRODUKTION

254

BILAGA IIALLMÄNNA HYGIENREGLER FÖR ALLA LIVSMEDELSFÖRETAGARE (UTOM NÄR BILAGA I ÄR TILLÄMPLIG)

257

P5_TA(2004)0217Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD))

264

P5_TC2-COD(2000)0179Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning/direktiv 2003/.../EG fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung

264

BILAGA IDEFINITIONER

277

BILAGA IIKRAV SOM GÄLLER FLERA PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG

280

BILAGA IIISÄRSKILDA KRAV

283

P5_TA(2004)0218Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***IIEuropapparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD))

327

P5_TA(2004)0219Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD))

328

P5_TC2-COD(2002)0141Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel

329

BILAGA IFÄRSKT KÖTT

344

BILAGA IILEVANDE MUSSLOR

369

BILAGA IIIFISKERIPRODUKTER

372

BILAGA IVOBEHANDLAD MJÖLK OCH MEJERIPRODUKTER

374

BILAGA VANLÄGGNINGAR SOM INTE OMFATTAS AV KRAVET PÅ ATT VARA UPPTAGNA I EN FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 12.1

375

BILAGA VIKRAV PÅ DE INTYG SOM SKALL MEDFÖLJA IMPORTVAROR

375

P5_TA(2004)0220Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG (KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD))

376

P5_TC1-COD(2003)0045Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004//EG om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG

377

P5_TA(2004)0221Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS))

405

P5_TA(2004)0222Skydd av djur vid transport *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiv 64/432/EEG och 93/119/EG (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS))

412

P5_TA(2004)0223Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002)Europaparlamentets resolution om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI))

435

Onsdag 31 mars 2004

2004/C 103E/3

PROTOKOLL

444

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Europeiska rådet/Säkerhet (uttalanden följda av debatt)

Välkomsthälsning

Omröstning

Finansiella tjänster (kommittéer) ***I (omröstning)

Sudan (artikel 104a i arbetsordningen) (omröstning)

Typgodkännande av förbränningsmotorer — jordbruks- och skogsbrukstraktorer *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Garantifond för åtgärder avseende tredje land * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Makroekonomiskt bistånd till Albanien * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Begreppet styre inom EU:s utvecklingspolitik (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Miljöansvar ***III (omröstning)

Foderhygien ***I (omröstning)

Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***I (omröstning)

Utvecklingssamarbete med Sydafrika ***I (omröstning)

Fluorerade växthusgaser ***I (omröstning)

Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***I (omröstning)

Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***I (omröstning)

Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***I (omröstning)

Ingående av Århuskonventionen * (omröstning)

Satellitbaserad radionavigation * (omröstning)

Europeiskt bevisupptagningsbeslut * (omröstning)

Gemensamma flygtransporter för återsändande av tredjelandsmedborgare * (omröstning)

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning * (omröstning)

Skydd av flygpassagerares personuppgifter (omröstning)

Miljö och hälsa (omröstning)

Rättelser till avgivna röster

Röstförklaringar

Uttalande av talmannen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionen (debatt)

Situationen för de grundläggande rättigheterna i EU (2003) (debatt)

Rapport som begärts av Världsbanken om utvinningsindustrin (uttalanden följda av debatt)

Internationell handel med organ (uttalanden följda av debatt)

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Arbetsplanen

Fiskeavtal EEG/Danmark och Grönland * (debatt)

Skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare * (debatt)

SIS — registreringsbevis för fordon ***I (debatt)

Tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (debatt)

Införlivande av EUF i budgeten (debatt)

Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen***III (debatt)

Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***II (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

461

BILAGA 1

463

BILAGA II

483

ANTAGNA TEXTER

527

P5_TA(2004)0224Finansiella tjänster (kommittéer) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 93/6/EEG och 94/19/EG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD))

527

P5_TC1-COD(2003)0263Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG och 93/6/EEG samt Europaparlamentets och Rådets direktiv 94/19/EG, 98/78/EG, 2000/12/EG, 2001/34/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster

527

P5_TA(2004)0225SudanEuropaparlamentets resolutionsförslag om Sudan

538

P5_TA(2004)0226Typgodkännande av förbränningsmotorer — jordbruks- och skogsbrukstraktorer ***Europaparlamentets rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av förbränningsmotorer som skall monteras i jordbruks- och skogsbrukstraktorer och i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med hänsyn till mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning (KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC))

542

P5_TA(2004)0227Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan (KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS))

542

P5_TA(2004)0228Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om undertecknande av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan (KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS))

543

P5_TA(2004)0229Garantifond för åtgärder avseende tredje land *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS))

544

P5_TA(2004)0230EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap *Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS))

546

P5_TA(2004)0231Makroekonomiskt bistånd till Albanien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt bistånd till Albanien och upphävande av beslut 1999/282/EG (KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS))

548

P5_TA(2004)0232Begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitikEuropaparlamentets resolution om begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (2003/2164(INI))

550

P5_TA(2004)0233Miljöansvar ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD))

554

P5_TA(2004)0234Foderhygien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om att fastställa krav för foderhygien (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD))

555

P5_TC1-COD(2003)0071Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om att fastställa krav för foderhygien

556

BILAGA I

571

BILAGA II

573

BILAGA III

576

BILAGA IV

578

BILAGA V

579

P5_TA(2004)0235Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD))

579

P5_TC1-COD(2003)0272Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel

580

BILAGA I

594

BILAGA II

594

BILAGA III

595

P5_TA(2004)0236Utvecklingssamarbete med Sydafrika ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning EG nr 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD))

596

P5_TC1-COD(2003)0245Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av förordning (EG) nr 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika

596

P5_TA(2004)0237Fluorerade växthusgaser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD))

600

P5_TC1-COD(2003)0189Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om vissa fluorerade växthusgaser

600

BILAGA I

611

BILAGA II

611

P5_TA(2004)0238Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD))

612

P5_TC1-COD(2003)0242Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på gemenskapens institutioner och organ

613

P5_TA(2004)0239Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD))

626

P5_TC1-COD(2003)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor

626

P5_TA(2004)0240Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD))

633

P5_TC1-COD(2003)0107Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin

634

BILAGA ISTRATEGI FÖR FÖREBYGGANDE AV ALLVARLIGA OLYCKSHÄNDELSER OCH INFORMATION TILL DEN BERÖRDA ALLMÄNHETEN

653

BILAGA IIKARAKTERISERING AV AVFALL

655

BILAGA IIIKRITERIER FÖR KLASSIFICERING AV AVFALLSANLÄGGNINGAR

655

P5_TA(2004)0241Tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor: Århuskonventionen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS))

656

P5_TA(2004)0242Satellitbaserad radionavigation *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättandet av organ för förvaltning av det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS))

657

P5_TA(2004)0243Europeiskt bevisupptagningsbeslut *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS))

659

P5_TA(2004)0244Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning *Europaparalmentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS))

663

P5_TA(2004)0245Skydd av flygpassagerares personuppgifterEuropaparlamentets resolution om förslaget till kommissionens beslut om skyddsnivån för de personuppgifter ur bokningsregistret (Passenger Name Records) (PNR) som överförs till Förenta staternas tull- och gränskontrollmyndigheter (2004/2011(INI))

665

P5_TA(2004)0246Europeisk strategi för miljö och hälsaEuropaparlamentets resolution om en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI))

670

Torsdag 1 april 2004

2004/C 103E/4

PROTOKOLL

675

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (debatt)

Omröstning

Godkännande av kommissionen i dess nya sammansättning (omröstning)

Ändringsbudget nr 4/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Punktskatter ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Genetiska resurser inom jordbruket * (artikel 110a i arbetsordningen)

Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Fisekavtal mellan EG och Republiken Guinea * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen ***III (omröstning)

Förslag till ändringsbudget nr 3/2004 (omröstning)

Allmänna regler om flerspråkighet (ändring av arbetsordningen) (omröstning)

Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***II (omröstning)

SIS — registreringsbevis för fordon ***I (omröstning)

Fiskeavtal EEG/Danmark och Grönland * (omröstning)

Europeiska rådet/Säkerhet i Europa (omröstning)

Skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare * (omröstning)

Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (omröstning)

Regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken * (omröstning)

Olympisk fred (omröstning)

Situationen i Kosovo (omröstning)

Utvinningsindustrin (omröstning)

Situationen för de grundläggande rättigheterna i EU (2003) (omröstning)

Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionen (omröstning)

Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)

Införlivande av EUF i budgeten (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Förebyggande och återvinning av avfall (debatt)

Internationell konferens om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (uttalande följt av debatt)

Omröstning

Internationell konferens om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (omröstning)

Anslagsöverföringar

Utskottens och delegationernas sammansättning

Parlamentets sammansättning

Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)

Beslut om vissa dokument

Dövblinda personers rättigheter (skriftlig förklaring)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

695

BILAGA 1

696

BILAGA II

713

ANTAGNA TEXTER

762

P5_TA(2004)0247Godkännande av kommissionen i dess nya sammansättningEuropaparlamentets beslut om godkännande av kommissionen med dess nya sammansättning

762

P5_TA(2004)0248Ändringsbudget nr 4/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 — omarbetning av tjänsteföreskrifterna (7683/2004 — C5-0165/2004-2004/2022(BUD))

762

BILAGA I

763

P5_TA(2004)0249Punktskatter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD))

764

P5_TA(2004)0250Punktskatter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier, och om ändring av rådets direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD))

764

P5_TA(2004)0251Fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet ***Europaparlamentets lagstiftningsresoltuion om förslaget till rådets beslut om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet KOM(2003) 855 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC))

765

P5_TA(2004)0252Genetiska resurser inom jordbruket *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett program för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS))

766

P5_TA(2004)0253Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av ändringar av protokollet om fastställande, för perioden 16 juni 2001-15 juni 2006, av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissaus regering om fiske längs Guinea-Bissaus kust, och om rådets beslut av den 26 februari 2001 om fastställande av reglerna för beviljande av ekonomiskt stöd på fiskeområdet till Guinea-Bissau (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS))

766

P5_TA(2004)0254Gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS))

768

P5_TA(2004)0255Ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS))

771

P5_TA(2004)0256Gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 3069/95 om ett inspektionssystem i gemenskapens regi för gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS))

775

P5_TA(2004)0257Fisekavtal mellan EG och Republiken Guinea *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS))

775

P5_TA(2004)0258Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS))

779

P5_TA(2004)0259Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (icke-deltagande medlemsstater) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om utvidgning av till-lämpningsområdet för förordning (EG) nr [...] om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt till att gälla även icke-deltagande medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS))

779

P5_TA(2004)0260AsylsystemEuropaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI))

780

P5_TA(2004)0261Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD))

788

P5_TA(2004)0262Förslag till ändringsbudget nr 3/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 (Avsnitt III — kommissionen) (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

789

P5_TA(2004)0263Förslag till ändringsbudget nr 3/2004Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 (Avsnitt III — kommissionen) (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

790

P5_TA(2004)0264Allmänna regler om flerspråkighet (ändring av arbetsordningen)Europaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i fråga om försiktighetsåtgärder när det gäller tillämpningen av de allmänna reglerna om flerspråkighet (2003/2227(REG))

791

P5_TA(2004)0265Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD))

793

P5_TA(2004)0266SIS — registreringsbevis för fordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD))

794

P5_TC1-COD(2003)0198Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 april 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna

795

P5_TA(2004)0267Fiskeavtal EG/Danmark och Grönland *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om ändring av det fjärde protokollet om villkor för fiske enligt fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan (KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS))

798

P5_TA(2004)0268Europeiska rådets möteEuropaparlamentets resolution om resultaten från Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004

799

P5_TA(2004)0269Regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättandet av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS))

806

P5_TA(2004)0270Olympisk fredEuropaparlamentets resolution om den olympiska freden

816

P5_TA(2004)0271Situationen i KosovoEuropaparlamentets resolution om situationen i Kosovo

817

P5_TA(2004)0272Översyn av utvinningsindustrin på uppdrag av VärldsbankenEuropaparlamentets resolution om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken

819

P5_TA(2004)0273Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionenEuropaparlamentets rekommendation till rådet om ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2003/2254(INI))

822

P5_TA(2004)0274Turkiets framsteg på vägen mot anslutningEuropaparlamentets resolution om kommissionens återkommande rapport 2003 om de framsteg som gjorts av Turkiet på vägen till anslutning (KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 (C5-0535/2003 — 2003/2204(INI))

826

P5_TA(2004)0275Införlivande av EUF i budgetenEuropaparlamentets resolution om integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten (2003/2163(INI))

833

P5_TA(2004)0276Förnybar energiEuropaparlamentets resolution om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004)

838

P5_TA(2004)0277Dövblinda personers rättigheterEuropaparlamentets förklaring om dövblinda personers rättigheter

840

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2004-2005

Måndag 29 mars 2004

| 29.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 103/1

---

PROTOKOLL

(2004/C 103 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Parentation

Talmannen hedrade, å parlamentets vägnar, minnet av prinsessan Juliana, drottning av Nederländerna 1948-1980, som avled den 20 mars 2004.

Parlamentet höll en tyst minut.

3.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

*

- *

Talare: Martin Schulz påpekade att en parlamentsledamot i tysk press har riktat allvarliga anklagelser mot 200 ledamöter som skulle ha gjort sig skyldiga till oegentligheter i samband med utbetalningen av dagtraktamenten och med närvarolistan. Denna ledamot skulle ha konstaterat ungefär 7200 fall. Martin Schulz begärde att talmannen skulle begära att ledamoten i fråga skulle delge honom dessa fall och att talmannen skulle låta behöriga organ undersöka dem samt inte låta denna incident förbli utan konsekvenser (Talmannen åtog sig detta).

Talare: Mary Elizabeth Banotti, kvestor, påpekade att kvestorskollegiet så snabbt som möjligt skulle granska frågan.

4.   Parlamentets sammansättning

Christos Folias har utnämnts till statssekreterare i den grekiska regeringen.

I enlighet med artikel 8.4 i arbetsordningen, skulle hans mandat som ledamot av Europaparlamentet upphöra från och med den 10 mars 2004.

Behöriga grekiska myndigheter hade meddelat att Meropi Kaldi utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Christos Folias med verkan från och med den 24 mars 2004.

Talmannen påminde om bestämmelserna i artikel 7.5 i arbetsordningen.

*

- *

Behöriga lettiska myndigheter hade meddelat mandaten som observatör för Juris Dobelis och Aldis Kuskis hade upphört från och med den 18 mars 2004 och att mandatet som observatör för Rihards Piks hade upphört den 24 mars 2004.

De behöriga lettiska myndigheterna hade även meddelat att Silva Golde utsetts till observatör istället för Rihards Piks med verkan från den 24 mars 2004 och att Inese Slesere utsetts till observatör istället för Aldis Kuskis med verkan från 25 mars 2004.

5.   Valprövning

På förslag från utskottet JURI beslutade parlamentet att godkänna mandatet för Marie-Françoise Duthu.

6.   Utskottens sammansättning

På begäran av PPE-DE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet BUDG: José Javier Pomés Ruiz i stället för María Esther Herranz García |
| --- | --- |

—

utskottet BUDG: José Javier Pomés Ruiz i stället för María Esther Herranz García

| — | utskottet RETT: María Esther Herranz García i stället för José Javier Pomés Ruiz |
| --- | --- |

—

utskottet RETT: María Esther Herranz García i stället för José Javier Pomés Ruiz

| — | utskottet AGRI: Meropi Kaldi i stället för Christos Folias |
| --- | --- |

—

utskottet AGRI: Meropi Kaldi i stället för Christos Folias

| — | det tillfälliga utskottet för ökad sjösäkerhet: Salvador Garriga Polledo i stället för Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya |
| --- | --- |

—

det tillfälliga utskottet för ökad sjösäkerhet: Salvador Garriga Polledo i stället för Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya

| — | Silva Golde (punkt 4) har utsetts till observatör i utskottet AFET, i stället för Rihards Piks. |
| --- | --- |

—

Silva Golde (punkt 4) har utsetts till observatör i utskottet AFET, i stället för Rihards Piks.

| — | Inese Slesere (punkt 4) har utsetts till observatör i utskottet ENVI, istället för Aldis Kuskis. |
| --- | --- |

—

Inese Slesere (punkt 4) har utsetts till observatör i utskottet ENVI, istället för Aldis Kuskis.

7.   Upphörande av uppdrag som ledamot

Med hänvisning till den franska utrikesministerns skrivelse innehållande handlingar angående upphörandet av Michel Raymonds uppdrag som ledamot som han hade redogjort för den 12 januari 2004(punkt 4 i protokollet av den 12.01.2004) och till hänvisningen av frågan till utskottet JURI meddelade talmannen följande:

”den 17 mars informerade ordföranden för utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden mig om att majoriteten i utskottet JURI, efter att ha undersökt frågan under dess möten den 27 januari, 19 februari samt den 8 och 17 mars, anser att parlamentet inte bör beakta upphörandet av Michel Raymonds uppdrag som ledamot så länge som Conseil d'État, där Michel Raymond har anhängiggjort en talan den 26 januari 2004, inte har dömt i frågan angående den franska regeringens dekret av den 25 november 2003. Jag har för avsikt att följa utskottets åsikt”.

Talare: Pervenche Berès om detta meddelande.

8.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | 1) från rådet och kommissionen






  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (KOM(2004) 162 — C5-0126/2004 — 2004/0053(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: RETT |
| rättslig grund: | artikel 95 i EG-fördraget |

1)

1) från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (KOM(2004) 162 — C5-0126/2004 — 2004/0053(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: RETT

rättslig grund:

artikel 95 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (6132/1/04 — C5-0127/ 2004 — 2003/0332(AVC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, ENVI |
| rättslig grund: | artikel 37 i EG-fördraget, artikel 300.2 första stycket och artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (6132/1/04 — C5-0127/ 2004 — 2003/0332(AVC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: BUDG, ENVI

rättslig grund:

artikel 37 i EG-fördraget, artikel 300.2 första stycket och artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/113/EG om sylt, gelé och marmelad samt sötad kastanjepuré avsedda som livsmedel (KOM(2004) 151 — C5-0128/2004 — 2004/ 0052(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AGRI |
| rättslig grund: | artiklarna 3-7 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/113/EG om sylt, gelé och marmelad samt sötad kastanjepuré avsedda som livsmedel (KOM(2004) 151 — C5-0128/2004 — 2004/ 0052(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: AGRI

rättslig grund:

artiklarna 3-7 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 när det gäller villkoren för återexport och vidaresändning av produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen (KOM(2004) 155 — C5-0129/2004 — 2004/0051(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ITRE, RETT |
| rättslig grund: | artikel 36 i EG-fördraget, artikel 37.2 i EG-fördraget, artikel 299.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 när det gäller villkoren för återexport och vidaresändning av produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen (KOM(2004) 155 — C5-0129/2004 — 2004/0051(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

rådgivande utskott: ITRE, RETT

rättslig grund:

artikel 36 i EG-fördraget, artikel 37.2 i EG-fördraget, artikel 299.2 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2000/821/ EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus — Utveckling, distribution och marknadsföring) (KOM(2004) 175 — C5-0130/2004 — 2003/0067(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, JURI, ITRE |
| rättslig grund: | artikel 157.3 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2000/821/ EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus — Utveckling, distribution och marknadsföring) (KOM(2004) 175 — C5-0130/2004 — 2003/0067(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: BUDG, JURI, ITRE

rättslig grund:

artikel 157.3 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001-2005) (KOM(2004) 176 — C5-0131/2004 — 2003/0064(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, JURI, ITRE, EMPL |
| rättslig grund: | artikel 150 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001-2005) (KOM(2004) 176 — C5-0131/2004 — 2003/0064(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: BUDG, JURI, ITRE, EMPL

rättslig grund:

artikel 150 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik (KOM(2004) 091 — C5-0132/2004 — 2004/0023(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, JURI, ITRE, CULT, FEMM |
| rättslig grund: | artikel 153.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik (KOM(2004) 091 — C5-0132/2004 — 2004/0023(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: BUDG, JURI, ITRE, CULT, FEMM

rättslig grund:

artikel 153.2 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (KOM(2004) 171 — C5-0133/2004 — 2004/0066(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ECON, JURI, ITRE |
| rättslig grund: | artikel 157.3 i EG-fördraget |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (KOM(2004) 171 — C5-0133/2004 — 2004/0066(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: ECON, JURI, ITRE

rättslig grund:

artikel 157.3 i EG-fördraget

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: RETT |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: RETT

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning ansvarsfrihet för genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002 (6191/2004 — C5-0136/2004 — 2003/2240(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning ansvarsfrihet för genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002 (6191/2004 — C5-0136/2004 — 2003/2240(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2002 (6189/2004 — C5-0137/2004 — 2003/2241(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2002 (6189/2004 — C5-0137/2004 — 2003/2241(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet ansvarsfrihet för genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002 (6192/2004 — C5-0138/2004 — 2003/2243(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: LIBE |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet ansvarsfrihet för genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002 (6192/2004 — C5-0138/2004 — 2003/2243(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: LIBE

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ansvarsfrihet för genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002 (6194/2004 — C5-0139/2004 — 2003/2244(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: LIBE |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ansvarsfrihet för genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002 (6194/2004 — C5-0139/2004 — 2003/2244(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: LIBE

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån ansvarsfrihet för byråns genomförande av budgeten för budgetåret 2002 (6188/ 2004 — C5-0140/2004 — 2003/2245(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån ansvarsfrihet för byråns genomförande av budgeten för budgetåret 2002 (6188/ 2004 — C5-0140/2004 — 2003/2245(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: ENVI

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån ansvarsfrihet för genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002 (6195/2004 — C5-0141/2004 — 2003/2246(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån ansvarsfrihet för genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002 (6195/2004 — C5-0141/2004 — 2003/2246(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars om att bevilja direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ ansvarsfrihet för centrumets genomförande av budgeten för budgetåret 2002 (6193/2004 — C5-0142/2004 — 2003/2247(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars om att bevilja direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ ansvarsfrihet för centrumets genomförande av budgeten för budgetåret 2002 (6193/2004 — C5-0142/2004 — 2003/2247(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten ansvarsfrihet för genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2002 (6196/2004 — C5-0143/2004 — 2003/2255(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten ansvarsfrihet för genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2002 (6196/2004 — C5-0143/2004 — 2003/2255(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: ENVI

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska utbildningsstiftelsen ansvarsfrihet för genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2002 (6190/ 2004 — C5-0144/2004 — 2003/2259(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska utbildningsstiftelsen ansvarsfrihet för genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2002 (6190/ 2004 — C5-0144/2004 — 2003/2259(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2002 (6185/ 2004 — C5-0145/2004 — 2003/2210(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, EMPL, ENVI, RETT, DEVE, FEMM, TOUT |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2002 (6185/ 2004 — C5-0145/2004 — 2003/2210(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, EMPL, ENVI, RETT, DEVE, FEMM, TOUT

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjätte EUF) för räkenskapsåret 2002 (6850/2004 — C5-0146/2004 — 2003/2189(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: alla berörda utskott |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjätte EUF) för räkenskapsåret 2002 (6850/2004 — C5-0146/2004 — 2003/2189(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: alla berörda utskott

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjunde EUF) för räkenskapsåret 2002 (6851/2004 — C5-0147/2004 — 2003/2189(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, DEVE |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjunde EUF) för räkenskapsåret 2002 (6851/2004 — C5-0147/2004 — 2003/2189(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: BUDG, DEVE

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (åttonde EUF) för räkenskapsåret 2002 (6852/2004 — C5-0148/2004 — 2003/2189(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, DEVE |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (åttonde EUF) för räkenskapsåret 2002 (6852/2004 — C5-0148/2004 — 2003/2189(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: BUDG, DEVE

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad ansvarsfrihet för genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002 (6187/ 2004 — C5-0149/2004 — 2003/2242(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad ansvarsfrihet för genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002 (6187/ 2004 — C5-0149/2004 — 2003/2242(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET

| — | Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja den administrativa direktören för Eurojust ansvarsfrihet för genomförandet av Eurojusts budget för budgetåret 2002 (6186/2004 — C5-0150/2004 — 2003/2256(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: LIBE |

—

Rådets rekommendation av den 9 mars 2004 om att bevilja den administrativa direktören för Eurojust ansvarsfrihet för genomförandet av Eurojusts budget för budgetåret 2002 (6186/2004 — C5-0150/2004 — 2003/2256(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: LIBE

| — | Förslag till Rådets beslut om den ståndpunkt Europeiska gemenskapen skall inta angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagandet av enhetliga regler för typgodkännande av förbränningsmotorer som skall monteras i jordbruks- och skogsbrukstraktorer och i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med hänsyn till mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning (5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AGRI |
| rättslig grund: | artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget |

—

Förslag till Rådets beslut om den ståndpunkt Europeiska gemenskapen skall inta angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagandet av enhetliga regler för typgodkännande av förbränningsmotorer som skall monteras i jordbruks- och skogsbrukstraktorer och i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med hänsyn till mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning (5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: AGRI

rättslig grund:

artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC6/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 19, 21, 25, 31 — europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 356 — C5-0157/2004 — 2004/2028(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC6/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 19, 21, 25, 31 — europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 356 — C5-0157/2004 — 2004/2028(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (2004-2006) (KOM(2004) 212 — C5-0158/2004 — 2003/0113(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, CONT |
| rättslig grund: | artikel 149 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (2004-2006) (KOM(2004) 212 — C5-0158/2004 — 2003/0113(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: BUDG, CONT

rättslig grund:

artikel 149 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ som är verksamma på europeisk nivå och för att stödja enskilda insatser på utbildningsområdet (KOM(2004) 210 — C5-0159/2004 — 2003/0114(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, CONT, LIBE |
| rättslig grund: | artikel 149 i EG-fördraget, artikel 150 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ som är verksamma på europeisk nivå och för att stödja enskilda insatser på utbildningsområdet (KOM(2004) 210 — C5-0159/2004 — 2003/0114(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: BUDG, CONT, LIBE

rättslig grund:

artikel 149 i EG-fördraget, artikel 150 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram för främjande av kulturorganisationer som är verksamma på europeisk nivå (KOM(2004) 211 — C5-0160/2004 — 2003/0115(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, CONT |
| rättslig grund: | artikel 151.5 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram för främjande av kulturorganisationer som är verksamma på europeisk nivå (KOM(2004) 211 — C5-0160/2004 — 2003/0115(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: BUDG, CONT

rättslig grund:

artikel 151.5 i EG-fördraget

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC7/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 01, 02, 04, 05 — 09, 11, 13 — 27, 29 — europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 366 — C5-0161/2004 — 2004/2029(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC7/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 01, 02, 04, 05 — 09, 11, 13 — 27, 29 — europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (SEK(2004) 366 — C5-0161/2004 — 2004/2029(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om lufttrafikföretags behandling och överföring av passageraruppgifter till Bureau of Customs and Border Protection inom Förenta staternas Department of Homeland Security (KOM(2004) 190 — C5-0162/2004 — 2004/0064(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 95 i EG-fördraget, artikel 300.2 i EG-fördraget |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om lufttrafikföretags behandling och överföring av passageraruppgifter till Bureau of Customs and Border Protection inom Förenta staternas Department of Homeland Security (KOM(2004) 190 — C5-0162/2004 — 2004/0064(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rättslig grund:

artikel 95 i EG-fördraget, artikel 300.2 i EG-fördraget

| — | förslag till ändringsbudget nr 5/2004 — avsnitt III: kommissionen (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: alla berörda utskott |
| rättslig grund: | Artikel 272 i EG-fördraget, Artikel 177 EURATOM |

—

förslag till ändringsbudget nr 5/2004 — avsnitt III: kommissionen (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: alla berörda utskott

rättslig grund:

Artikel 272 i EG-fördraget, Artikel 177 EURATOM

| 2) | från parlamentets utskott







  2.1) | betänkanden:







  — | * Betänkande om utkast till rådets beslut om ändring av artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler när det gäller förfarandespråk med anledning av den nya behörighetsfördelningen avseende mål om direkt talan och av utvidgningen av unionen (15738/03 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0126/2004). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från parlamentets utskott

2.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om utkast till rådets beslut om ändring av artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler när det gäller förfarandespråk med anledning av den nya behörighetsfördelningen avseende mål om direkt talan och av utvidgningen av unionen (15738/03 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0126/2004).

| — | * Betänkande om utkast till rådets beslut om ändring i Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler när det gäller språkanvändningen (artikel 29) (15167/03 — C5-0585/ 2003 — 2003/0824(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0127/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om utkast till rådets beslut om ändring i Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler när det gäller språkanvändningen (artikel 29) (15167/03 — C5-0585/ 2003 — 2003/0824(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0127/2004).

| — | * Betänkande om utkast till rådets beslut om ändring av artiklarna 16 och 17 i Protokollet om domstolens stadga (14617/03 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0128/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om utkast till rådets beslut om ändring av artiklarna 16 och 17 i Protokollet om domstolens stadga (14617/03 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0128/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD)) — utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Maes (A5-0132/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD)) — utskottet för utveckling och samarbete. Föredragande: Maes (A5-0132/2004).

—

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådet förordning om att fastställa krav för foderhygien (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Keppelhoff-Wiechert (A5-0133/2004). |
| --- | --- |

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådet förordning om att fastställa krav för foderhygien (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Keppelhoff-Wiechert (A5-0133/2004).

| — | Betänkande om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning — årsrapport 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)) — budgetkontrollutskottet.
  Föredragande: Bösch (A5-0135/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning — årsrapport 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)) — budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Bösch (A5-0135/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE) (KOM(2003) 667 — C5-0527/2003 — 2003/0260(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Jackson (A5-0137/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE) (KOM(2003) 667 — C5-0527/2003 — 2003/0260(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Jackson (A5-0137/2004).

| — | * Betänkande






  1. | om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om ändring av beslut 2000/820/ RIF om inrättande av Europeiska polisakademin (Cepol) (15400/2003 — C5-0001/ 2004 — 2004/0801(CNS)); |
| --- | --- | --- |

—

- Betänkande

1.

om Irlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om ändring av beslut 2000/820/ RIF om inrättande av Europeiska polisakademin (Cepol) (15400/2003 — C5-0001/ 2004 — 2004/0801(CNS));

| 2. | om Förenade kungarikets initiativ inför antagandet av rådets beslut om ändring av beslut 2000/820/RIF om inrättande av Europeiska polisakademin (5121/2004 — C5-0040/2004 — 2004/0802(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

2.

om Förenade kungarikets initiativ inför antagandet av rådets beslut om ändring av beslut 2000/820/RIF om inrättande av Europeiska polisakademin (5121/2004 — C5-0040/2004 — 2004/0802(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Roure (A5-0140/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av en ordning för lokal gränstrafik vid tillfälliga yttre landgränser mellan medlemsstater (KOM(2003) 502 — C5-0443/2003 — 2003/0194(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Stockton (A5-0141/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av en ordning för lokal gränstrafik vid tillfälliga yttre landgränser mellan medlemsstater (KOM(2003) 502 — C5-0443/2003 — 2003/0194(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Stockton (A5-0141/2004).

| — | * Betänkande om kommissionens förslag inför antagandet av rådets förordning om inrättande av en ordning för lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser (KOM(2003) 502 — C5-0442/2003 — 2003/0193(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Cerdeira Morterero (A5-0142/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om kommissionens förslag inför antagandet av rådets förordning om inrättande av en ordning för lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser (KOM(2003) 502 — C5-0442/2003 — 2003/0193(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Cerdeira Morterero (A5-0142/2004).

| — | Betänkande om integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten — 2003/2163(INI)) — utskottet för utveckling och samarbete.
  Föredragande: Scarbonchi (A5-0143/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten — 2003/2163(INI)) — utskottet för utveckling och samarbete.

Föredragande: Scarbonchi (A5-0143/2004).

| — | Betänkande om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Marinho (A5-0144/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Marinho (A5-0144/2004).

| — | * Betänkande om rådets beslut om inrättande av ett säkrat webbaserat informations- och samordningsnätverk för de myndigheter och liknande som hanterar migrationsfrågor i medlemsstaterna (KOM(2003) 727 — C5-0612/2003 — 2003/0284(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Klamt (A5-0145/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om rådets beslut om inrättande av ett säkrat webbaserat informations- och samordningsnätverk för de myndigheter och liknande som hanterar migrationsfrågor i medlemsstaterna (KOM(2003) 727 — C5-0612/2003 — 2003/0284(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Klamt (A5-0145/2004).

| — | *** Rekommendation om forslaget till rådets beslut om den ståndpunkt Europeiska gemenskapen skall inta angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagande av enhetliga tekniska regler för typgodkännande av kurvljus för motorfordon (KOM(2003) 498 — 5925/04 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC)) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Berenguer Fuster (A5-0146/2004). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om forslaget till rådets beslut om den ståndpunkt Europeiska gemenskapen skall inta angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om antagande av enhetliga tekniska regler för typgodkännande av kurvljus för motorfordon (KOM(2003) 498 — 5925/04 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC)) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Berenguer Fuster (A5-0146/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Thors (A5-0147/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Thors (A5-0147/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 1419/1999/EG om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget ”Europeisk kulturhuvudstad” för åren 2005 till 2019 (KOM(2003) 700 — C5-0548/2003 — 2003/0274(COD)) — utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och idrott.
  Föredragande: Rocard (A5-0148/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 1419/1999/EG om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget ”Europeisk kulturhuvudstad” för åren 2005 till 2019 (KOM(2003) 700 — C5-0548/2003 — 2003/0274(COD)) — utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och idrott.

Föredragande: Rocard (A5-0148/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett program för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.
  Föredragande: Graefe zu Baringdorf (A5-0149/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett program för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Graefe zu Baringdorf (A5-0149/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties so betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Karas (A5-0150/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties so betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Karas (A5-0150/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Lulling (A5-0151/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Lulling (A5-0151/2004).

| — | Betänkande om hemställningar till EU:s organ — (2004/2008(REG)) — utskottet för konstitutionella frågor.
  Föredragande: Corbett (A5-0152/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om hemställningar till EU:s organ — (2004/2008(REG)) — utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Corbett (A5-0152/2004).

| — | Betänkande om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i fråga om försiktighetsåtgärder när det gäller tillämpningen av de allmänna reglerna om flerspråkighet — (2003/2227(REG)) — utskottet för konstitutionella frågor.
  Föredragande: Dell'Alba (A5-0153/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i fråga om försiktighetsåtgärder när det gäller tillämpningen av de allmänna reglerna om flerspråkighet — (2003/2227(REG)) — utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Dell'Alba (A5-0153/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, i överensstämmelse med Kyotoprotokollets projektmekanismer (KOM(2003) 403 — C5-0355/2003 — 2003/0173(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: de Roo (A5-0154/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, i överensstämmelse med Kyotoprotokollets projektmekanismer (KOM(2003) 403 — C5-0355/2003 — 2003/0173(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: de Roo (A5-0154/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor. (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a.)
  Föredragande: Prets (A5-0155/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor. (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a.)

Föredragande: Prets (A5-0155/2004).

| — | * Betänkande






  1. | om förslaget till rådets förordning om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS)); |
| --- | --- | --- |

—

- Betänkande

1.

om förslaget till rådets förordning om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS));

| 2. | om förslaget till rådets förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr [...] om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt till att gälla även icke-deltagande medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/ 0011(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

2.

om förslaget till rådets förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr [...] om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt till att gälla även icke-deltagande medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/ 0011(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Pomés Ruiz (A5-0156/2004).

| — | ***I Betänkande






  1. | om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/ 0309(COD)); |
| --- | --- | --- |

—

***I Betänkande

1.

om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/ 0309(COD));

| 2. | om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier, och om ändring av rådets direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

2.

om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier, och om ändring av rådets direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Randzio-Plath (A5-0157/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Berès (A5-0158/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Berès (A5-0158/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001 (KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) — fiskeriutskottet.
  Föredragande: Lisi (A5-0159/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001 (KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) — fiskeriutskottet.

Föredragande: Lisi (A5-0159/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 93/6/EEG och 94/19/EEG samt Europaparlamentets och Rådets direktiv 2000/12/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Randzio-Plath (A5-0162/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 93/6/EEG och 94/19/EEG samt Europaparlamentets och Rådets direktiv 2000/12/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Randzio-Plath (A5-0162/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av ändringar av protokollet om fastställande, för perioden 16 juni 2001-15 juni 2006, av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissaus regering om fiske längs Guinea-Bissaus kust, och om rådets beslut av den 26 februari 2001 om fastställande av reglerna för beviljande av ekonomiskt stöd på fiskeområdet till Guinea-Bissau (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS)) — fiskeriutskottet.
  Föredragande: Stevenson (A5-0163/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av ändringar av protokollet om fastställande, för perioden 16 juni 2001-15 juni 2006, av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissaus regering om fiske längs Guinea-Bissaus kust, och om rådets beslut av den 26 februari 2001 om fastställande av reglerna för beviljande av ekonomiskt stöd på fiskeområdet till Guinea-Bissau (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS)) — fiskeriutskottet.

Föredragande: Stevenson (A5-0163/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS)) — fiskeriutskottet.
  Föredragande: McKenna (A5-0164/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS)) — fiskeriutskottet.

Föredragande: McKenna (A5-0164/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 3069/95 om ett inspektionssystem i gemenskapens regi för gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS)) — fiskeriutskottet.
  Föredragande: Busk (A5-0165/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 3069/95 om ett inspektionssystem i gemenskapens regi för gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS)) — fiskeriutskottet.

Föredragande: Busk (A5-0165/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS)) — fiskeriutskottet.
  Föredragande: Attwooll (A5-0166/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS)) — fiskeriutskottet.

Föredragande: Attwooll (A5-0166/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättandet av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS)) — fiskeriutskottet.
  Föredragande: Ó Neachtain (A5-0167/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättandet av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS)) — fiskeriutskottet.

Föredragande: Ó Neachtain (A5-0167/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2792/ 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS)) — fiskeriutskottet.
  Föredragande: H. Martin (A5-0168/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2792/ 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS)) — fiskeriutskottet.

Föredragande: H. Martin (A5-0168/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Garcìa-Margallo y Marfil (A5-0169/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Garcìa-Margallo y Marfil (A5-0169/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om sammanställning och rapportering av kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Lulling (A5-0170/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om sammanställning och rapportering av kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Lulling (A5-0170/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättandet av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energiförbrukande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/ 0172(COD)) (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Thors (A5-0171/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättandet av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energiförbrukande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG (KOM(2003) 453 — C5-0369/2003 — 2003/ 0172(COD)) (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Thors (A5-0171/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Goodwill (A5-0172/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Goodwill (A5-0172/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/ 0249(CNS)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Korhola (A5-0173/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/ 0249(CNS)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Korhola (A5-0173/2004).

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (6132/1/04 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC)) — fiskeriutskottet.
  Föredragande: Miguélez Ramos (A5-0174/2004). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (6132/1/04 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC)) — fiskeriutskottet.

Föredragande: Miguélez Ramos (A5-0174/2004).

| — | Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 — omarbetning av tjänsteföreskrifterna — 2004/2022(BUD)) — budgetutskottet.
  Föredragande: Mulder (A5-0175/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 — omarbetning av tjänsteföreskrifterna — 2004/2022(BUD)) — budgetutskottet.

Föredragande: Mulder (A5-0175/2004).

| — | Betänkande om meddelandet från kommissionen: ”Mot en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall” (KOM(2003) 301 — C5-0385/2003 — 2003/ 2145(INI)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Florenz (A5-0176/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om meddelandet från kommissionen: ”Mot en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall” (KOM(2003) 301 — C5-0385/2003 — 2003/ 2145(INI)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Florenz (A5-0176/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Sjöstedt (A5-0177/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Sjöstedt (A5-0177/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om upphävande av direktiv 72/462/EEG (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS)) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen.) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Jackson (A5-0178/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om upphävande av direktiv 72/462/EEG (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS)) (Förenklat förfarande — artikel 158.1 i arbetsordningen.) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Jackson (A5-0178/2004).

| — | Betänkande om begäran om fastställelse av Marco Pannellas immunitet (2003/2116(IMM)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Lehne (A5-0180/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om begäran om fastställelse av Marco Pannellas immunitet (2003/2116(IMM)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Lehne (A5-0180/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om upprättandet av Europeiska gemenskapernas personaldomstol (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Medina Ortega (A5-0181/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om upprättandet av Europeiska gemenskapernas personaldomstol (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Medina Ortega (A5-0181/2004).

| — | Betänkande om begäran från Martin Schulz om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2016(IMM)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: MacCormick (A5-0184/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om begäran från Martin Schulz om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2016(IMM)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: MacCormick (A5-0184/2004).

| — | Betänkande om begäran från Klaus-Heiner Lehne om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2015(IMM)) — uskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: MacCormick (A5-0185/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om begäran från Klaus-Heiner Lehne om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2015(IMM)) — uskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: MacCormick (A5-0185/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om fastställande av djurhälsoregler för import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur samt om ändring av direktiven 90/ 426/EEG och 92/65/EEG (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Doyle (A5-0186/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om fastställande av djurhälsoregler för import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur samt om ändring av direktiven 90/ 426/EEG och 92/65/EEG (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Doyle (A5-0186/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av direktiven 84/450/EEG, 97/7/EG och 98/27/EG (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD)) (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a.) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Ghilardotti (A5-0188/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av direktiven 84/450/EEG, 97/7/EG och 98/27/EG (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (KOM(2003) 356 — C5-0288/2003 — 2003/0134(COD)) (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a.) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Ghilardotti (A5-0188/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Schörling (A5-0189/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Schörling (A5-0189/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänheten deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Korhola (A5-0190/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänheten deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Korhola (A5-0190/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD)) (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a.) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Gebhardt (A5-0191/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (KOM(2003) 443 — C5-0335/2003 — 2003/0162(COD)) (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a.) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Gebhardt (A5-0191/2004).

| — | Betänkande om en rättslig ram för ett gemensamt betalningsområde (2003/2101(INI)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.
  Föredragande: Radwan (A5-0192/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en rättslig ram för ett gemensamt betalningsområde (2003/2101(INI)) — utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Radwan (A5-0192/2004).

| — | Betänkande om en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM(2003) 338 — C5-0551/ 2003 — 2003/2222(INI)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Paulsen (A5-0193/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM(2003) 338 — C5-0551/ 2003 — 2003/2222(INI)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Paulsen (A5-0193/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket till följd av utvidgningen (KOM(2003) 605 — C5-0477/ 2003 — 2003/0234(COD)) — budgetutskottet.
  Föredragande: Böge (A5-0194/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket till följd av utvidgningen (KOM(2003) 605 — C5-0477/ 2003 — 2003/0234(COD)) — budgetutskottet.

Föredragande: Böge (A5-0194/2004).

| — | Betänkande om Europaparlamentets och rådets beslut om användning av EU:s solidaritetsfond i enlighet med punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI)) — budgetutskottet.
  Föredragande: Wynn (A5-0195/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om Europaparlamentets och rådets beslut om användning av EU:s solidaritetsfond i enlighet med punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI)) — budgetutskottet.

Föredragande: Wynn (A5-0195/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiv 64/432/EEG och 93/119/ EG (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.
  Föredragande: Maat (A5-0197/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiv 64/432/EEG och 93/119/ EG (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)) — utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Maat (A5-0197/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS)) — budgetutskottet.
  Föredragande: Böge (A5-0198/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS)) — budgetutskottet.

Föredragande: Böge (A5-0198/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS)) — budgetutskottet.
  Föredragande: Seppänen (A5-0199/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS)) — budgetutskottet.

Föredragande: Seppänen (A5-0199/2004).

| — | Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 — Avsnitt III — Kommissionen (2004/2021(BUD)) — budgetutskottet.
  Föredragande: Jan Mulder och Neena Gill (A5-0202/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 — Avsnitt III — Kommissionen (2004/2021(BUD)) — budgetutskottet.

Föredragande: Jan Mulder och Neena Gill (A5-0202/2004).

| — | Betänkande om förslaget till ändringsbudget nr 5/2004 för Europeiska unionen för budgetåret 2004 — Avsnitt III — Kommissionen — 2004/2023(BUD)) — budgetutskottet.
  Föredragande: Mulder (A5-0203/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till ändringsbudget nr 5/2004 för Europeiska unionen för budgetåret 2004 — Avsnitt III — Kommissionen — 2004/2023(BUD)) — budgetutskottet.

Föredragande: Mulder (A5-0203/2004).

| — | Betänkande om kommissionens återkommande rapport 2003 om de framsteg som gjorts av Turkiet på vägen till anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: Oostlander (A5-0204/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens återkommande rapport 2003 om de framsteg som gjorts av Turkiet på vägen till anslutning (KOM(2003) 676 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Oostlander (A5-0204/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Coelho (A5-0205/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Coelho (A5-0205/2004).

| — | Betänkande om ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2003/2254(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.
  Föredragande: Baltas (A5-0206/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2003/2254(INI)) — utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Baltas (A5-0206/2004).

| — | Betänkande om situationen beträffande de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2003) (2003/2006(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Boumediene-Thiery (A5-0207/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om situationen beträffande de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2003) (2003/2006(INI)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Boumediene-Thiery (A5-0207/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/ 75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS)) — utskottet för sysselsättning och socialfrågor.
  Föredragande: Sbarbati (A5-0208/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/ 75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS)) — utskottet för sysselsättning och socialfrågor.

Föredragande: Sbarbati (A5-0208/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättandet av organ för förvaltning av det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/ 2003 — 2003/0177(CNS)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Radwan (A5-0209/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättandet av organ för förvaltning av det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/ 2003 — 2003/0177(CNS)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Radwan (A5-0209/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Berenguer Fuster (A5-0210/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Berenguer Fuster (A5-0210/2004).

| — | * Betänkande om Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets direktiv om skyldighet för transportörer att lämna uppgifte om passagerare (6620/2004 — C5-0111/ 2004 — 2003/0809(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Schmitt (A5-0211/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets direktiv om skyldighet för transportörer att lämna uppgifte om passagerare (6620/2004 — C5-0111/ 2004 — 2003/0809(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Schmitt (A5-0211/2004).

| — | ***I Betänkande om ändring av den rättsliga grunden och rådets ”allmänna riktlinjer” med hänsyn till utfärdandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att trygga gasförsörjningen (nytt föreläggande) (15769/03 — C5-0027/2004 — 2002/ 0220(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Mombaur (A5-0213/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om ändring av den rättsliga grunden och rådets ”allmänna riktlinjer” med hänsyn till utfärdandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att trygga gasförsörjningen (nytt föreläggande) (15769/03 — C5-0027/2004 — 2002/ 0220(COD)) — utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Mombaur (A5-0213/2004).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
  Föredragande: Paciotti (A5-0214/2004). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS)) — utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Paciotti (A5-0214/2004).

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av protokollet om Europeiska gemenskapens anslutning till Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) (5747/04 — C5-0065/2004 — 2003/0214(AVC)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.
  Föredragande: de Veyrac (A5-0215/2004). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av protokollet om Europeiska gemenskapens anslutning till Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) (5747/04 — C5-0065/2004 — 2003/0214(AVC)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: de Veyrac (A5-0215/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförandet av direktiv 2002/15/EG och rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och 3821/85 om social lagstiftning på vägtransportområdet (KOM(2003) 628 — C5-0601/2003 — 2003/0255(COD)) (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a.) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.
  Föredragande: Markov (A5-0216/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförandet av direktiv 2002/15/EG och rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och 3821/85 om social lagstiftning på vägtransportområdet (KOM(2003) 628 — C5-0601/2003 — 2003/0255(COD)) (Förstärkt samarbete mellan utskott — artikel 162a.) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Markov (A5-0216/2004).

| — | Betänkande om förvaltningen inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (2003/ 2164(INI)) — utskottet för utveckling och samarbete.
  Föredragande: Sanders-ten Holte (A5-0219/2004). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förvaltningen inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (2003/ 2164(INI)) — utskottet för utveckling och samarbete.

Föredragande: Sanders-ten Holte (A5-0219/2004).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (KOM(2003) 448 — C5-0351/2003 — 2003/0175(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.
  Föredragande: Cocilovo (A5-0220/2004). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (KOM(2003) 448 — C5-0351/2003 — 2003/0175(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Cocilovo (A5-0220/2004).

| 2.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (5420/2/2003 — C5-0009/ 2004 — 2000/0179(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Schnellhardt (A5-0129/2004). |
| --- | --- | --- |

2.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (5420/2/2003 — C5-0009/ 2004 — 2000/0179(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Schnellhardt (A5-0129/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (11584/1/ 2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Schnellhardt (A5-0130/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (11584/1/ 2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Schnellhardt (A5-0130/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelshygien (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Schnellhardt (A5-0131/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelshygien (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Schnellhardt (A5-0131/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeisk nät (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD)) — budgetutskottet.
  Föredragande: Turchi (A5-0134/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeisk nät (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD)) — budgetutskottet.

Föredragande: Turchi (A5-0134/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i dekorativa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Lisi (A5-0136/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i dekorativa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Lisi (A5-0136/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.
  Föredragande: Schnellhardt (A5-0138/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)) — utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Schnellhardt (A5-0138/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.
  Föredragande: Zrihen Zaari (A5-0160/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Zrihen Zaari (A5-0160/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.
  Föredragande: Kratsa-Tsagaropoulou (A5-0161/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)) — utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Kratsa-Tsagaropoulou (A5-0161/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.
  Föredragande: Schmitt (A5-0179/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Schmitt (A5-0179/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordrgingar (16041/1/2003/REV1 — C5-0067/2004 — 2002/ 0090(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.
  Föredragande: Wuermeling (A5-0187/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordrgingar (16041/1/2003/REV1 — C5-0067/2004 — 2002/ 0090(COD)) — utskottet för rättsliga frågor och inre marknaden.

Föredragande: Wuermeling (A5-0187/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18. särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (13599/1/ 2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD)) — utskottet för sysselsättning och socialfrågor.
  Föredragande: Pérez Álvarez (A5-0196/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18. särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (13599/1/ 2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD)) — utskottet för sysselsättning och socialfrågor.

Föredragande: Pérez Álvarez (A5-0196/2004).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.
  Föredragande: Stockmann (A5-0217/2004). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)) — utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Stockmann (A5-0217/2004).

| 3) | från ledamöterna







  3.1) | resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen)







  — | Salvador Garriga Polledo om ett europeiskt industriråd (B5-0149/2004)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

3)

från ledamöterna

3.1)

resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen)

—

Salvador Garriga Polledo om ett europeiskt industriråd (B5-0149/2004)

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: EMPL

| — | Adriana Poli Bortone, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Roberto Felice Bigliardo, Roberta Angelilli, Franz Turchi, Sergio Berlato, Mauro Nobilia och Antonio Mussa om erkännande av det tunga arbete som aktörer inom kriminalvården utför (B5-0150/2004)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Roberto Felice Bigliardo, Roberta Angelilli, Franz Turchi, Sergio Berlato, Mauro Nobilia och Antonio Mussa om erkännande av det tunga arbete som aktörer inom kriminalvården utför (B5-0150/2004)

hänvisat till

ansvarigt utskott: EMPL

| — | Franz Turchi om erkännande av fetma som ett samhällsproblem och ett svårt handikapp (B5-0151/2004)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

—

Franz Turchi om erkännande av fetma som ett samhällsproblem och ett svårt handikapp (B5-0151/2004)

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: EMPL

| — | Franz Turchi om krav på närvaro vid trafikskoleutbildning för att erhålla körkort (B5-0152/2004)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: RETT |
| --- | --- | --- |

—

Franz Turchi om krav på närvaro vid trafikskoleutbildning för att erhålla körkort (B5-0152/2004)

hänvisat till

ansvarigt utskott: RETT

| — | Paolo Bartolozzi, för PPE-DE-gruppen, om erkännande av ”historiska marknader” (B5-0155/2004)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: RETT |

—

Paolo Bartolozzi, för PPE-DE-gruppen, om erkännande av ”historiska marknader” (B5-0155/2004)

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: RETT

| — | Cristiana Muscardini om samarbete i kampen mot terrorism (B5-0157/2004)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Cristiana Muscardini om samarbete i kampen mot terrorism (B5-0157/2004)

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| — | Geneviève Fraisse om inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (B5-0158/2004)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Geneviève Fraisse om inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (B5-0158/2004)

hänvisat till

ansvarigt utskott: FEMM

| 3.2) | Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 51 i arbetsordningen)







  — | Sebastiano (Nello) Musumeci om den organiserade brottsligheten (19/2004); |
| --- | --- | --- |

3.2)

Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 51 i arbetsordningen)

—

Sebastiano (Nello) Musumeci om den organiserade brottsligheten (19/2004);

| — | Marie Anne Isler Béguin om grundläggande rättigheter i EU och en ny europeisk medborgaranda grundad på solidaritet (20/2004); |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin om grundläggande rättigheter i EU och en ny europeisk medborgaranda grundad på solidaritet (20/2004);

| — | Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu och Jean Saint-Josse om erkännande av vinets specifika karaktär och skydd av den europeiska vinsektorn (21/2004); |
| --- | --- |

—

Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu och Jean Saint-Josse om erkännande av vinets specifika karaktär och skydd av den europeiska vinsektorn (21/2004);

| — | Dana Rosemary Scallon, Hiltrud Breyer, Patsy Sörensen och Johannes (Hans) Blokland om skydd av barn i samband med sexuella avvikelser (22/2004); |
| --- | --- |

—

Dana Rosemary Scallon, Hiltrud Breyer, Patsy Sörensen och Johannes (Hans) Blokland om skydd av barn i samband med sexuella avvikelser (22/2004);

| — | Marie Anne Isler Béguin om optimeringen av ramarna för det ekonomiska utbytet mellan Europeiska unionen och tredje land (23/2004); |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin om optimeringen av ramarna för det ekonomiska utbytet mellan Europeiska unionen och tredje land (23/2004);

| — | Jean-Thomas Nordmann, Glyn Ford och Lennart Sacrédeus om antisemitism (24/2004); |
| --- | --- |

—

Jean-Thomas Nordmann, Glyn Ford och Lennart Sacrédeus om antisemitism (24/2004);

| — | Caroline Lucas, Jean Lambert och Paul A.A.J.G. Lannoye om hälsoproblem till följd av exponering för Tetra-strålning (25/2004); |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas, Jean Lambert och Paul A.A.J.G. Lannoye om hälsoproblem till följd av exponering för Tetra-strålning (25/2004);

| — | Marie Anne Isler Béguin, Jan Marinus Wiersma, Hans Modrow, Charles Tannock och Samuli Pohjamo om gemenskapens handlingsprogram för invånarna i de områden som förorenades vid Tjernobylolyckan (26/2004); |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin, Jan Marinus Wiersma, Hans Modrow, Charles Tannock och Samuli Pohjamo om gemenskapens handlingsprogram för invånarna i de områden som förorenades vid Tjernobylolyckan (26/2004);

| — | Marie Anne Isler Béguin om principen om ingripande av miljöskäl (27/2004). |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin om principen om ingripande av miljöskäl (27/2004).

| 4) | från Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén







  — | ***III Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen[PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)] — Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén.
  Föredragande: Nelly Maes (A5-0125/2004) |
| --- | --- | --- |

4)

från Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén

—

***III Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen[PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)] — Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén.

Föredragande: Nelly Maes (A5-0125/2004)

| — | ***III Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador [PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD) — Europaparlamentets deleagation till förlikningskommittén.
  Föredragande: Toine Manders (A5-0139/2004) |
| --- | --- |

—

***III Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador [PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD) — Europaparlamentets deleagation till förlikningskommittén.

Föredragande: Toine Manders (A5-0139/2004)

9.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om uppföljning av de betänkanden och resolutioner som Europaparlamentet antog vid sammanträdena I och II i november 2003, hade delats ut.

10.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 174.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

19 mars 2004

Josep Maria Valls Garcia (nr 220/2004);

Diego de Alvear Álvarezde Toledo (nr 221/2004);

Maria Dolores Rodríguez Pérez (nr 222/2004);

Maria Yolanda de Pablo García (Coordinadora Contra la Ampliación del Aeropuerto de San Sebastián) (nr 223/2004);

José Antonio García Díaz (nr 224/2004);

Ayxsa Bárbara de la Rosa García (nr 225/2004);

Christiane Dohring (nr 226/2004);

Marie Claire Maupile (nr 227/2004);

Foscarina Caniato (nr 228/2004);

Emilio Sassone Corsi (Unione Astrofili Italiani) (nr 229/2004);

Edia Strocchi (nr 230/2004);

Guido Wanda (Coordinamento Volontario Privato Eco-Animalista) (nr 231/2004);

Marita Rampazi (Movimento Federalista Europeo) (nr 232/2004);

22 mars 2004

Wesley Henn (nr 233/2004);

Ulrike Schnur (nr 234/2004);

Buchmüller (nr 235/2004);

Rainer Dietrich (nr 236/2004);

Dolly Huther (Initiative für den Erhalt des Erwerbsarbeitsplatz von Milena Düsterwald) (med ytterligare 2 underskrifter) (nr 237/2004);

Roswitha Schmidt (nr 238/2004);

David Bartolmäs (nr 239/2004);

Andrea och Petra Schaumann (nr 240/2004);

Augusto Müller-Bruckmann (nr 241/2004);

Eberhard Haug-Adrion (nr 242/2004);

Konrad Lindauer (nr 243/2004);

Frank Wassmuth (nr 244/2004);

Michael Buergermeister (nr 245/2004);

Matthias Klinger (nr 246/2004);

Bernard Derek Borman-Schreiber von Ullersdorf (nr 247/2004);

Henny van der Does (nr 248/2004);

Anita Maria Söderberg (nr 249/2004);

Constant Verbraeken (nr 250/2004);

11.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioden mars II (PE 342.517/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 111 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 29 mars 2004-1 april 2004

måndagen

| — | kommissionen hade begärt att debatten om Olga Zrihen s andrabehandlingsrekommendation om jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbete (A5-0160/2004) (punkt 48 i PDOJ), som skulle tas upp i slutet av sammanträdet, skulle tidigareläggas och tas upp till debatt efter debatten om Herbert Bösch s betänkande om bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002) (A5-0135/2004) (punkt 12 i PDOJ).
  Parlamentet gav sitt samtycke till denna begäran. |
| --- | --- |

—

kommissionen hade begärt att debatten om Olga Zrihen s andrabehandlingsrekommendation om jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbete (A5-0160/2004) (punkt 48 i PDOJ), som skulle tas upp i slutet av sammanträdet, skulle tidigareläggas och tas upp till debatt efter debatten om Herbert Bösch s betänkande om bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002) (A5-0135/2004) (punkt 12 i PDOJ).

Parlamentet gav sitt samtycke till denna begäran.

tisdagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

onsdag

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

torsdag

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

Arbetsplanen var därmed fastställd.

12.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 121a i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Talare: Camilo Nogueira Román, Theresa Villiers, Astrid Thors, Konstantinos Alyssandrakis, Charles Tannock, Giorgos Katiforis, Christopher Heaton-Harris, Giacomo Santini, Nelly Maes, Carlos Lage och Efstratios Korakas.

ORDFÖRANDESKAP: Charlotte CEDERSCHIÖLD

Vice talman

Talare: Marie-Françoise Duthu och Jens-Peter Bonde.

13.   Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***I — Marknader för finansiella instrument ***II (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG [KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor. Föredragande: Peter William Skinner (A5-0079/2004) Föredragande av yttrande (artikel 162a i arbetsordningen): Klaus-Heiner Lehne, utskottet JURI

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG [13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Theresa Villiers (A5-0114/2004)

Talare: Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen).

Peter William Skinner redogjorde för betänkandet.

Theresa Villiers redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Klaus-Heiner Lehne (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, Giorgos Katiforis för PSE-gruppen, Olle Schmidt för ELDR-gruppen, Philippe A.R. Herzog för GUE/NGL-gruppen, Pervenche Berès, Ward Beysen, Alexander Radwan, Ieke van den Burg, Astrid Lulling, Harald Ettl, Thomas Mann, Benedetto Della Vedova och Frits Bolkestein.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 30.3.2004, punkterna 7.24 och 7.32.

14.   Skydd av flygpassagerares personuppgifter (debatt)

Resolutionsförslag om förslaget till kommissionens beslut om skyddsnivån för de personuppgifter ur bokningsregistret (Passenger Name Record) (PNR) som överförs till Förenta staternas tull- och gränskontrollmyndigheter [2004/2011(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (B5-0156/2004)

Johanna L.A. Boogerd-Quaak (författare) redogjorde för resolutionsförslaget.

Talare: Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen).

Talare: Jorge Salvador Hernández Mollar för PPE-DE-gruppen, och Elena Ornella Paciotti för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Alonso José PUERTA

Vice talman

Talare: Graham R. Watson för ELDR-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Marco Cappato, grupplös, Hubert Pirker, Joke Swiebel, Patricia McKenna, Christian Ulrik von Boetticher, Carlos Coelho, Giacomo Santini, Charlotte Cederschiöld, Johanna L.A. Boogerd-Quaak och Frits Bolkestein.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkt 6.23.

15.   Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002) (debatt)

Betänkande om bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen — årsrapport 2002 [KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)] — Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Herbert Bösch (A5-0135/2004)

Herbert Bösch redogjorde för betänkandet.

Talare: Michaele Schreyer (ledamot av kommissionen).

Talare: Gabriele Stauner för PPE-DE-gruppen, Paulo Casaca för PSE-gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski för ELDR-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, och Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Giorgos DIMITRAKOPOULOS

Vice talman

Talare: Rijk van Dam för EDD-gruppen, Jeffrey William Titford och Michaele Schreyer.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 30.3.2004, punkt 7.35.

16.   Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet [5402/ 1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Olga Zrihen (A5-0160/2004) Olga Zrihen redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Michaele Schreyer (ledamot av kommissionen).

Talare: Lone Dybkjær för ELDR-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 30.3.2004, punkt 7.27.

17.   Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (artonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) [13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Manuel Pérez Álvarez (A5-0196/2004)

Manuel Pérez Álvarez redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talare: Jan Andersson för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Brian Crowley för UEN-gruppen, Helle Thorning-Schmidt och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 30.3.2004, punkt 7.25.

18.   Jämställdhet mellan kvinnor och män ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män [16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A5-0161/2004)

Astrid Lulling (som ersatte föredraganden) redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talare: Lone Dybkjær för ELDR-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 30.3.2004, punkt 7.26.

19.   Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster [KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Christa Prets (A5-0155/2004)

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Christa Prets redogjorde för betänkandet.

Talare: Joke Swiebel (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Angelika Niebler (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Olga Zrihen (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Elspeth Attwooll (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Astrid Lulling för PPE-DE-gruppen, Lone Dybkjær för ELDR-gruppen, Geneviève Fraisse för GUE/NGL-gruppen, Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Johannes (Hans) Blokland för EDD-gruppen, Marianne L.P. Thyssen, Ilda Figueiredo, Stavros Dimas och Astrid Lulling, som ställde en fråga som Stavros Dimas besvarade.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 30.3.2004, punkt 7.33.

20.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde var fastställd (”Föredragningslista” PE 342.517/OJMA).

21.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 21.55.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Pat Cox

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Berend, Berenguer Fuster, Berès, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bowe, Bowis, Bradbourn, Breyer, Brie, Brienza, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Busk, Butel, Callanan, Camisón Asensio, Campos, Cappato, Cardoso, Carnero González, Carrilho, Casaca, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Coelho, Collins, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Paolo Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Dover, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Duthu, Dybkjær, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flemming, Formentini, Foster, Fourtou, Fraisse, Friedrich, Gahler, Garaud, Garot, Garriga Polledo, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Harbour, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Hudghton, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Imbeni, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Jackson, Jeggle, Jöns, Jové Peres, Junker, Kaldi, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lehne, Leinen, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Medina Ortega, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Morgan, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nisticò, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Papayannakis, Parish, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pohjamo, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Raschhofer, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Ilka Schröder, Schroedter, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Sturdy, Suominen, Swiebel, Sørensen, Tajani, Tannock, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Tsatsos, Turchi, Turco, Twinn, Väyrynen, Vairinhos, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vattimo, van Velzen, Villiers, Vinci, Virrankoski, Voggenhuber, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wynn, Zacharakis, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatörer

Bagó, Beneš, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Cybulski, Demetriou, Ékes, Filipek, Gałażewski, Golde, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Kamiński, Kāposts, Kłopotek, Klukowski, Daniel Kroupa, Laar, Libicki, Liepiņa, Litwiniec, Łyżwiński, Mallotová, Manninger, Matsakis, Palečková, Pieniążek, Podgórski, Pospíšil, Savi, Sefzig, Siekierski, Šlesere, Smorawiński, Surján, Szczygło, Tomczak, Vaculík, George Varnava, Vella, Wiśniowska, Wittbrodt, Żenkiewicz

---

Tisdag 30 mars 2004

| 29.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 103/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 103/25

---

PROTOKOLL

(2004/C 103 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.20.

Talare: Ioannis Patakis om de grekiska lantbrukarnas protestaktioner mot den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet har behandlat ett förslag till anslagsöverföring från Regionkommittén av den 8 mars 2004 (inf 1/2004) i enlighet med artikel 22 i budgetförordningen.

Utskottet har beslutat att göra invändningar mot överföringen på följande grunder: I enlighet med artikel 43 i budgetförordningen borde begäran om anslagsöverföring ha gjorts inom ramen för artikel 24 i budgetförordningen.

Regionkommittén ombeds att för tillfället avstå från att föra över anslagen i fråga.

Budgetutskottet begär att Regionkommittén skall lägga fram en ny begäran om anslagsöverföring inom ramen för artikel 24 i budgetförordningen.

3.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt vidimerade kopior av följande dokument:

| — | Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater (Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela), å andra sidan, |
| --- | --- |

—

Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater (Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela), å andra sidan,

| — | Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan,

| — | Rättelseprotokoll till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemssländer, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan. |
| --- | --- |

—

Rättelseprotokoll till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemssländer, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan.

4.   Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika * — Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan [KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Raimon Obiols i Germà (A5-0120/2004)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan [KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra (A5-0119/2004)

Talare: Christopher Patten (ledamot av kommissionen)

Raimon Obiols i Germà redogjorde för betänkandet (A5-0120/2004).

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra redogjorde för betänkandet (A5-0119/2004).

Talare: Ana Miranda de Lage (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Margrietus J. van den Berg (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Fernando Fernández Martín för PPE-DE-gruppen, Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Sérgio Ribeiro för GUE/NGL-gruppen, och Richard Howitt

ORDFÖRANDESKAP: James L.C. PROVAN

Vice talman

Talare: Marie-Hélène Gillig

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkterna 6.4 och 6.5.

5.   Livsmedelshygien ***II — Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***II — Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***II — Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelshygien [10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Horst Schnellhardt (A5-0131/2004)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung [5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Horst Schnellhardt (A5-0129/2004)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG [11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Horst Schnellhardt (A5-0130/2004)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel [11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Horst Schnellhardt (A5-0138/2004)

Horst Schnellhardt redogjorde för sina andrabehandlingsrekommendationer.

Talare: David Byrne (ledamot av kommissionen)

Talare: Peter Liese för PPE-DE-gruppen, Dorette Corbey för PSE-gruppen, Marit Paulsen för ELDR-gruppen, Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen, Francesco Fiori, David Robert Bowe, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, Catherine Stihler och Phillip Whitehead

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkterna 7.28-7.31.

6.   Skydd av djur * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiv 64/432/EEG och 93/119/EG [KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Albert Jan Maat (A5-0197/2004)

Talare: David Byrne (ledamot av kommissionen)

Albert Jan Maat redogjorde för betänkandet.

Talare: Patricia McKenna (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Neil Parish för PPE-DE-gruppen, Niels Busk för ELDR-gruppen, Salvador Jové Peres för GUE/NGL-gruppen, och Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Bent Hindrup Andersen för EDD-gruppen, Dominique F.C. Souchet, grupplös, Francesco Fiori, María Rodríguez Ramos, Elspeth Attwooll, Christel Fiebiger, Alexander de Roo, Gerard Collins, Gordon J. Adam, Daniela Raschhofer, Samuli Pohjamo, Jonas Sjöstedt, Eurig Wyn, Sebastiano (Nello) Musumeci, Agnes Schierhuber, Torben Lund, Chris Davies, Liam Hyland, Jan Marinus Wiersma, Encarnación Redondo Jiménez, Christa Prets, James Nicholson, Cristina Gutiérrez-Cortines, María Esther Herranz García, Giacomo Santini, Marialiese Flemming och David Byrne

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.34.

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

7.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

7.1.   Typgodkännande av kurvljus för motorfordon *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av kurvljus för motorfordon [KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC)] — (Förenklat förfarande — artikel 158.1. i arbetsordningen) Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Luis Berenguer Fuster (A5-0146/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0189)

7.2.   Upphävande av direktiv 72/462/EEG * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om upphävande av direktiv 72/462/EEG [KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Caroline F. Jackson (A5-0178/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0190)

7.3.   Gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar [KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Luis Berenguer Fuster (A5-0210/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0191)

7.4.   Transeuropeiska nät: regler för gemenskapens finansiella stöd ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät [5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD) — Budgetutskottet.

Föredragande: Franz Turchi (A5-0134/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P5_TA(2004)0192)

7.5.   Europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar [16041/1/2003 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Joachim Wuermeling (A5-0187/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P5_TA(2004)0193)

7.6.   Organiska lösningsmedel ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i dekorativa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG [14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Giorgio Lisi (A5-0136/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P5_TA(2004)0194)

7.7.   Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***II (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder [13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Ingo Schmitt (A5-0179/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT och ÄNDRINGSFÖRSLAG

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5—TA(2004)0195)

7.8.   Unionens solidaritetsfond (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av medel ur Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI)] — Budgetutskottet.

Föredragande: Terence Wynn (A5-0195/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0196)

7.9.   Förslag till ändringsbudget nr 5/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till ändringsbudget nr 5 för budgetåret 2004 [7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD)] — Budgetutskottet.

Föredragande: Jan Mulder (A5-0203/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0197)

7.10.   Hemställningar till EU:s organ (ändring av arbetsordningen) (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om att i Europaparlamentets arbetsordning införa en ny artikel om hemställningar till EU:s organ [2004/2008(REG)] — Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Richard Corbett (A5-0152/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0198)

7.11.   Kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor [KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Astrid Lulling (A5-0151/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0199)

Före omröstningen gjorde föredraganden ett uttalande i enlighet med artikel 110a.4 i arbetsordningen. Hon gjorde även ett uttalande om sitt betänkande A5-0170/2004 (punkt 7.20).

7.12.   Beskattning av energiprodukter och elektricitet * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet [KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Pervenche Berès (A5-0158/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0200)

7.13.   Avtal mellan EG och Schweiz om beskattning av inkomster från sparande * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet [KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: José Manuel García-Margallo y Marfil (A5-0169/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0201)

7.14.   Beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater [KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Othmar Karas (A5-0150/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0202)

7.15.   Europeiska gemenskapernas personaldomstol * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om upprättandet av Europeiska gemenskapernas personaldomstol [KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Manuel Medina Ortega (A5-0181/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0203)

7.16.   Domstolens stadga * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om utkastet till rådets beslut om ändring av artiklarna 16 och 17 i Protokollet om domstolens stadga [14617/2003 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0128/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0204)

7.17.   Domstolens rättegångsregler: språksystem * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om utkastet till rådets beslut om ändring i EG-domstolens rättegångsregler när det gäller språkanvändningen [15167/2003 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0127/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 17)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0205)

7.18.   Förstainstansrättens rättegångsregler (direkt talan) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler när det gäller förfarandespråk med anledning av den nya behörighetsfördelningen avseende mål om direkt talan och av utvidgningen av unionen [15738/2003 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: José María Gil-Robles Gil-Delgado (A5-0126/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 18)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0206)

7.19.   Import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om fastställande av djurhälsoregler för import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur samt om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG [KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Avril Doyle (A5-0186/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 19)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0207)

7.20.   Kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om sammanställning och rapportering av kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning [KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Astrid Lulling (A5-0170/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 20)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0208)

7.21.   Marco Panellas parlamentariska immunitet (omröstning)

Betänkande om begäran om fastställelse av Marco Pannellas parlamentariska immunitet [2003/2116(IMM)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A5-0180/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 21)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P5_TA(2004)0209)

7.22.   Martin Schulz parlamentariska immunitet (omröstning)

Betänkande om begäran från Martin Schulz om fastställelse av hans parlamentariska immunitet och privilegier [2004/2016(IMM)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Neil MacCormick (A5-0184/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 22)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P5_TA(2004)0210)

Inlägg om omröstningen:

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 4. Denna ändring skulle även gälla betänkande A5-0185/2004 (punkt 7.23).

7.23.   Klaus-Heiner Lehnes parlamentariska immunitet (omröstning)

Betänkande om begäran från Klaus-Heiner Lehne om fastställelse av hans parlamentariska immunitet och privilegier [2004/2015(IMM)] — Utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden.

Föredragande: Neil MacCormick (A5-0185/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 23)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P5_TA(2004)0211)

7.24.   Marknader för finansiella instrument ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG [13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Theresa Villiers (A5-0114/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 24)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0212)

7.25.   Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (artonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) [13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Manuel Pérez Álvarez (A5-0196/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 25)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0213)

7.26.   Jämställdhet mellan kvinnor och män ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män [16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A5-0161/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 26)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0214)

7.27.   Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet [5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Olga Zrihen (A5-0160/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 27)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P5_TA(2004)0215)

7.28.   Livsmedelshygien ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelshygien [10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Horst Schnellhardt (A5-0131/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 28)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0216)

7.29.   Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung [5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Horst Schnellhardt (A5-0129/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 29)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0217)

7.30.   Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG [11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Horst Schnellhardt (A5-0130/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 30)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P5_TA(2004)0218)

7.31.   Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel [11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Horst Schnellhardt (A5-0138/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 31)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0219)

7.32.   Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG [KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Peter William Skinner (A5-0079/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 32)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0220)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0220)

7.33.   Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster [KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS)] — Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor.

Föredragande: Christa Prets (A5-0155/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 33)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0221)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5—TA(2004)0221)

7.34.   Skydd av djur * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiv 64/432/EEG och 93/119/EG [KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Albert Jan Maat (A5-0197/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 34)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0222)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0222)

Inlägg om omröstningen:

Robert J.E. Evans begärde att omröstningen skulle skjutas upp till på onsdag. Fler än 32 ledamöter stödde denna begäran. Albert Jan Maat, föredragande, gjorde ett inlägg om denna begäran.

Parlamentet förkastade denna begäran.

Patricia McKenna påminde om att Verts/ALE-gruppen hade begärt särskild omröstning om ändringsförslag 81.

7.35.   Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002) (omröstning)

Betänkande om bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen — årsrapport 2002 [KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI)] — Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Herbert Bösch (A5-0135/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 35)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0223)

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Maat — A5-0197/2004

| — | Nelly Maes |
| --- | --- |

—

Nelly Maes

9.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Betänkande Jackson — A5-0178/2004

| — | en enda omröstning

  ja: Cees Bremmer, Charlotte Cederschiöld, Rainer Wieland

  nedlagd röst: José Ribeiro e Castro |
| --- | --- |

—

en enda omröstning

ja: Cees Bremmer, Charlotte Cederschiöld, Rainer Wieland

nedlagd röst: José Ribeiro e Castro

Betänkande Medina Ortega — A5-0181/2004

| — | en enda omröstning

  ja: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten |
| --- | --- |

—

en enda omröstning

ja: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten

Betänkande Prets — A5-0155/2004

| — | ändringsförslag 36

  ja: Doris Pack |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 36

ja: Doris Pack

| — | ändringsförslag 39

  nej: Marie-Françoise Garaud |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 39

nej: Marie-Françoise Garaud

| — | lagstiftningsresolution

  nedlagd röst: Paul Rübig |
| --- | --- |

—

lagstiftningsresolution

nedlagd röst: Paul Rübig

Betänkande Maat — A5-0197/2004

| — | ändringsförslag 100

  nej: Olga Zrihen, Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 100

nej: Olga Zrihen, Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen

| — | ändringsförslag 101

  nej: Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 101

nej: Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen

| — | ändringsförslag 102

  nej: Patricia McKenna, Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 102

nej: Patricia McKenna, Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen

| — | ändringsförslag 103

  nedlagd röst: Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 103

nedlagd röst: Yvonne Sandberg-Fries, Hans Karlsson, Jan Andersson, Maj Britt Theorin, Göran Färm, Ewa Hedkvist Petersen

| — | ändringsförslag 105 (led e)

  ja: Efstratios Korakas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 105 (led e)

ja: Efstratios Korakas

| — | ändringsförslag 106

  ja: Ioannis Averoff |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 106

ja: Ioannis Averoff

| — | ändringsförslag 115

  nedlagd röst: Efstratios Korakas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 115

nedlagd röst: Efstratios Korakas

| — | ändringsförslag 110

  nej: Thorning-Schmidt |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 110

nej: Thorning-Schmidt

| — | lagstiftningsresolution

  ja: Christa Prets |
| --- | --- |

—

lagstiftningsresolution

ja: Christa Prets

Betänkande Bösch — A5-0135/2004

| — | ändringsförslag 1 + 5

  ja: Jean-Thomas Nordmann

  nedlagd röst: Caroline Lucas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1 + 5

ja: Jean-Thomas Nordmann

nedlagd röst: Caroline Lucas

| — | ändringsförslag 2 + 6

  nedlagd röst: Caroline Lucas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2 + 6

nedlagd röst: Caroline Lucas

Arlette Laguiller, Chantal Cauquil och Armonia Bordes hade varit närvarande men inte deltagit i omröstningen om betänkande A5-0079/2004.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.55 och återupptogs kl. 15.05.)

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

11.   Föredragningslistan

Omröstningen om betänkande Reimer Böge (A5-0194/2004), som hade planerats till onsdagens omröstningstillfälle, hade skjutits upp till sammanträdesperioden i april, i syfte att åstadkomma en överenskommelse med rådet vid första behandlingen.

12.   Gemensamt initiativ för fred, stabilitet och demokrati i hela Mellanösternregionen (uttalanden följda av debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Gemensamt initiativ för fred, stabilitet och demokrati i hela Mellanöstern- regionen

Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och Christopher Patten (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talmannen meddelade att den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet invigdes i Aten föregående vecka.

Talare: Philippe Morillon för PPE-DE-gruppen, Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen, Cecilia Malmström för ELDR-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Per Gahrton för Verts/ALE-gruppen, Franz Turchi för UEN-gruppen, Paul Coûteaux för EDD-gruppen, Gianfranco Dell'Alba, grupplös, Armin Laschet och Pasqualina Napoletano

ORDFÖRANDESKAP: Renzo IMBENI

Vice talman

Talare: Luciana Sbarbati, Yasmine Boudjenah, Nelly Maes, Ulla Margrethe Sandbæk, Charles Tannock, Emilio Menéndez del Valle, Jean-Thomas Nordmann, Alima Boumediene-Thiery, Rijk van Dam, Edward H.C. McMillan-Scott, Margrietus J. van den Berg, Willy C.E.H. De Clercq, Mary Elizabeth Banotti, Johannes (Hannes) Swoboda, Ioannis Souladakis, Maj Britt Theorin, Proinsias De Rossa, Jan Dhaene och Dick Roche

Talmannen förklarade debatten avslutad.

13.   Situationen i Kosovo (uttalanden följda av debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Situationen i Kosovo

Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och Christopher Patten (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Doris Pack för PPE-DE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Giorgos DIMITRAKOPOULOS

Vice talman

Talare: Johannes (Hannes) Swoboda för PSE-gruppen, Hans Modrow för GUE/NGL-gruppen, Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, Bruno Gollnisch, grupplös, Jan Marinus Wiersma och Bart Staes.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 37.2 i arbetsordningen):

| — | Cecilia Malmström och Sarah Ludford för ELDR-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0160/2004); |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström och Sarah Ludford för ELDR-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0160/2004);

| — | Jannis Sakellariou, Johannes (Hannes) Swoboda och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0162/2004); |
| --- | --- |

—

Jannis Sakellariou, Johannes (Hannes) Swoboda och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0162/2004);

| — | Doris Pack, Arie M. Oostlander, Philippe Morillon och Giorgio Lisi för PPE-DE-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0163/2004); |
| --- | --- |

—

Doris Pack, Arie M. Oostlander, Philippe Morillon och Giorgio Lisi för PPE-DE-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0163/2004);

| — | Joost Lagendijk och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0164/2004); |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0164/2004);

| — | Hans Modrow och Giuseppe Di Lello Finuoli för GUE/NGL-gruppen, om Kosovo (B5-0168/2004); |
| --- | --- |

—

Hans Modrow och Giuseppe Di Lello Finuoli för GUE/NGL-gruppen, om Kosovo (B5-0168/2004);

| — | Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0172/2004) |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, om situationen i Kosovo (B5-0172/2004)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.24.

14.   Foderhygien ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om att fastställa krav för foderhygien [KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Hedwig Keppelhoff-Wiechert (A5-0133/2004)

Talare: David Byrne (ledamot av kommissionen).

Hedwig Keppelhoff-Wiechert redogjorde för betänkandet.

Talare: Neil Parish (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Phillip Whitehead för PSE-gruppen, och David Byrne.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkt 6.11.

15.   Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel [KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Astrid Thors (A5-0147/2004)

Talare: David Byrne (ledamot av kommissionen).

Astrid Thors redogjorde för betänkandet.

Talare: Dorette Corbey (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Phillip Whitehead för PSE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Didier Rod för Verts/ALE-gruppen, och David Byrne.

ORDFÖRANDESKAP: Alonso José PUERTA

Vice talman

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkt 6.12.

16.   Fluorerade växthusgaser ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser [KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Robert Goodwill (A5-0172/2004)

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen).

Robert Goodwill redogjorde för betänkandet.

Talare: David Robert Bowe (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Eija-Riitta Anneli Korhola för PPE-DE-gruppen, Dorette Corbey för PSE-gruppen, Chris Davies för ELDR-gruppen, Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, Bernd Lange och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkt 6.14.

(Sammanträdet avbröts kl. 18.40 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Raimon OBIOLS I GERMÀ

Vice talman

17.   Miljö och hälsa (debatt)

Betänkande om en europeisk strategi för miljö och hälsa [KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/ 2222(INI)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Marit Paulsen (A5-0193/2004)

Marit Paulsen redogjorde för betänkandet.

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen).

Talare: Antonios Trakatellis för PPE-DE-gruppen, Minerva Melpomeni Malliori för PSE-gruppen, Didier Rod för Verts/ALE-gruppen, Riitta Myller och Catherine Stihler.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkt 6.24.

18.   Ingående av Århuskonventionen * — Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***I — Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor [KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Eija-Riitta Anneli Korhola (A5-0173/2004)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ [KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Eija-Riitta Anneli Korhola (A5-0190/2004)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor [KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Inger Schörling (A5-0189/2004)

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen).

Eija-Riitta Anneli Korhola redogjorde för sina betänkanden (A5-0173/2004 och A5-0190/2004).

Inger Schörling redogjorde för betänkandet (A5-0189/2004).

Talare: Hartmut Nassauer (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Claude Moraes (ersättare för föredraganden av yttrande från utskottet LIBE), Anne-Marie Schaffner (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Françoise Grossetête för PPE-DE-gruppen, María Sornosa Martínez för PSE-gruppen, Astrid Thors för ELDR-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Jean-Louis Bernié för EDD-gruppen, Giorgio Lisi, Johannes (Hans) Blokland, Margot Wallström och Astrid Thors (Talmannen fråntar henne ordet).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkterna 6.18, 6.15 och 6.16.

19.   Miljöansvar ***III (debatt)

Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador [PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/ 0021(COD) Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén

Föredragande: Toine Manders (A5-0139/2004)

Toine Manders redogjorde för betänkandet.

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen).

Talare: Angelika Niebler för PPE-DE-gruppen, Evelyne Gebhardt för PSE-gruppen, Inger Schörling för Verts/ ALE-gruppen, Inglewood, Manuel Medina Ortega, Othmar Karas, Malcolm Harbour, Toine Manders och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkt 6.10.

20.   Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin [KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Jonas Sjöstedt (A5-0177/2004)

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen)

Jonas Sjöstedt redogjorde för betänkandet.

Talare: Marjo Matikainen-Kallström (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Christa Klaß för PPEDE-gruppen, Jutta D. Haug för PSE-gruppen, Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen, David Robert Bowe och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 31.3.2004, punkt 6.17.

21.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde var fastställd (”Föredragningslista” PE 342.517/OJME).

22.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.15.

Julian Priestley

Generalsekreterare

José Pacheco Pereira

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, André-Léonard, Andrews, Andria, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Berenguer Fuster, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Busk, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Cardoso, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Dary, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Dybkjær, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Färm, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Formentini, Foster, Fourtou, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Gahler, Gahrton, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Hoff, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Kaldi, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Koulourianos, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marini, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Musumeci, Myller, Naïr, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Pittella, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rocard, Rod, Rodríguez Ramos, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Ruffolo, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schulz, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, van Velzen, Vermeer, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatörer

A. Nagy, Bagó, Balla, Bastys, Beneš, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Christodoulidis, Chronowski, Cybulski, Demetriou, Didžiokas, Drzęla, Ékes, Filipek, Gałażewski, Golde, Genowefa Grabowska, Gruber, Grzebisz-Nowicka, Hegyi, Heriban, Ilves, Kamiński, Kāposts, Kelemen, Kiršteins, Kłopotek, Klukowski, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kubica, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Lachnit, Libicki, Liepiņa, Lisak, Litwiniec, Łyżwiński, Maldeikis, Mallotová, Manninger, Matsakis, Őry, Palečková, Pieniążek, Plokšto, Podgórski, Pospíšil, Protasiewicz, Rutkowski, Savi, Sefzig, Siekierski, Smorawiński, Szczygło, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Valys, George Varnava, Vastagh, Vella, Wiśniowska, Wittbrodt, Záborská, Zahradil, Żenkiewicz, Žiak

---

BILAGA 1

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| skäl | skäl |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

skäl

skäl

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Typgodkännande av kurvljus för motorfordon ***

Rekommendation: BERENGUER FUSTER (A5-0146/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Upphävande av direktiv 72/462/EEG *

Betänkande: JACKSON (A5-0178/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 307, 1, 20 |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

307, 1, 20

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE

3.   Gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar ***I

Betänkande: BERENGUER FUSTER (A5-0210/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Transeuropeiska nät: regler för gemenskapens finansiella stöd ***II

Andrabehandlingsrekommendation: TURCHI (A5-0134/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| godkännande utan omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

godkännande utan omröstning

+

5.   Europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar ***II

Andrabehandlingsrekommendation: WUERMELING (A5-0187/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| godkännande utan omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

godkännande utan omröstning

+

6.   Organiska lösningsmedel ***II

Andrabehandlingsrekommendation: LISI (A5-0136/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| godkännande utan omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

godkännande utan omröstning

+

7.   Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***II

Andrabehandlingsrekommendation: SCHMITT (A5-0179/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Unionens solidaritetsfond

Betänkande: TERENCE WYNN (A5-0195/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Förslag till ändringsbudget nr 5/2004

Betänkande: MULDER (A5-0203/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

10.   Hemställningar till EU:s organ (ändring av arbetsordningen)

Betänkande: CORBETT (A5-0152/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

11.   Kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor ***I

Betänkande: LULLING (A5-0151/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

12.   Beskattning av energiprodukter och elektricitet *

Betänkande: BERÈS (A5-0158/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

13.   Avtal mellan EG och Schweiz om beskattning av inkomster från sparande *

Betänkande: GARCÍA MARGALLO Y MARFIL (A5-0169/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

14.   Beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsländer *

Betänkande: KARAS (A5-0150/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

15.   Europeiska gemenskapernas personaldomstol *

Betänkande: MEDINA ORTEGA (A5-0181/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 452, 10, 22 |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

452, 10, 22

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

16.   Domstolens stadga *

Betänkande: GIL-ROBLES GIL-DELGADO (A5-0128/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

17.   Domstolens rättegångsregler: språksystem *

Betänkande: GIL-ROBLES GIL-DELGADO (A5-0127/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

18.   Förstainstansrättens rättegångsregler (direkt talan) *

Betänkande: GIL-ROBLES GIL-DELGADO (A5-0126/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

19.   Import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur *

Betänkande: DOYLE (A5-0186/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

20.   Kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning *

Betänkande: LULLING (A5-0170/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

21.   Marco Panellas parlamentariska immunitet

Betänkande: LEHNE (A5-0180/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

22.   Martin Schulz parlamentariska immunitet

Betänkande: MACCORMICK (A5-0184/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

M. Föredragande lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att lägga till orden ”till kommissionen” till punkt 4. Denna ändring gäller likaledes betänkande A5-0185/2004 om Klaus-Heiner Lehnes parlamentariska immunitet (se punkt 23 nedan).

23.   Klaus-Heiner Lehnes parlamentariska immunitet

Betänkande: MACCORMICK (A5-0185/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

24.   Marknader för finansiella instrument ***II

Andrabehandlingsrekommendation: VILLIERS (A5-0114/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | block nr 1 | 4 politiska grupper | | + | |
| block nr 2 | utskottet | | ↓ | |
| block nr 3 | utskottet | | - | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

texten i sin helhet

block nr 1

4 politiska grupper

+

block nr 2

utskottet

↓

block nr 3

utskottet

-

block nr 1 = 4 politiska grupper (ÄF 54-82)

block nr 2 = Utskottet för ekonomi och valutafrågor (ÄF 1, 2, 7, 11-14, 16-18, 20, 30-37, 39-41, 46-50 och 53)

block nr 3 = Utskottet för ekonomi och valutafrågor (ÄF 3-6, 8-10, 15, 19, 21-29, 38, 42-45, 51 och 52)

25.   Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***II

Andrabehandlingsrekommendation: PÉRES ÁLVAREZ (A5-0196/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-5 | utskottet | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-5

utskottet

+

26.   Jämställdhet mellan kvinnor och män ***II

Andrabehandlingsrekommendation: KRATSA-TSAGAROPOULOU (A5-0161/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-2 | utskottet | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-2

utskottet

+

27.   Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***II

Andrabehandlingsrekommendation: ZRIHEN (A5-0160/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkännande utan omröstning | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

godkännande utan omröstning

+

28.   Livsmedelshygien ***II

Andrabehandlingsrekommendation: SCHNELLHARDT (A5-0131/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | block nr 1 | utskottet | | - | |
| texten i sin helhet | block nr 2 | PPE-DE + PSE | | + | |
| block nr 3 | utskottet | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

block nr 1

utskottet

-

texten i sin helhet

block nr 2

PPE-DE + PSE

+

block nr 3

utskottet

↓

Block nr 1 = Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (ÄF 3, 4, 8)

Block nr 2 = Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och PPE-DE + PSE (ÄF 7 och 10-15)

Block nr 3 = Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (ÄF 1, 2, 5, 6, 9)

29.   Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***II

Andrabehandlingsrekommendation: SCHNELLHARDT (A5-0129/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 2-8 | utskottet | | - | |
| artikel 10 | 10 | PPE-DE + PSE | | + | |
| 1 | utskottet | | ↓ | |
| bilaga 3 och skäl 19 | 11 | PPE-DE + PSE | | + | |
| 9 | PPE-DE + PSE | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

2-8

utskottet

-

artikel 10

10

PPE-DE + PSE

+

1

utskottet

↓

bilaga 3 och skäl 19

11

PPE-DE + PSE

+

9

PPE-DE + PSE

+

30.   Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***II

Andrabehandlingsrekommendation: SCHNELLHARDT (A5-0130/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkännande utan omröstning | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

godkännande utan omröstning

+

31.   Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***II

Andrabehandlingsrekommendation: SCHNELLHARDT (A5-0138/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block av kompromiss-ändringsförslag | 11
  18
  19
  20 | utskottet +
  2 politiska grupper | | + | |
| svin och kalvar | 9+14 | utskottet | ONU | + | 354, 130, 19 |
| 21 | PPE-DE + PSE | | ↓ | |
| hantverksmässiga småföretag | 23 | Verts/ALE | | - | |
| 24 | Verts/ALE | | - | |
| 22 | PPE-DE + PSE | | + | |
| övrig text | 1-8
  10
  12
  13
  15-17 | utskottet | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

block av kompromiss-ändringsförslag

11

18

19

20

utskottet +
  2 politiska grupper

+

svin och kalvar

9+14

utskottet

ONU

+

354, 130, 19

21

PPE-DE + PSE

↓

hantverksmässiga småföretag

23

Verts/ALE

-

24

Verts/ALE

-

22

PPE-DE + PSE

+

övrig text

1-8

10

12

13

15-17

utskottet

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: ÄF 9

32.   Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***I

Betänkande: SKINNER (A5-0079/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | block nr 1 | utskottet | | + | |
| block nr 2 | utskottet | | - | |
| block nr 3 | PSE + ELDR + PPE-DE | | + | |
| block nr 4 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 4, punkt 2, efter led c) | 162 | Verts/ALE | | ↓ | |
| artikel 4, punkt 5 | 163 | Verts/ALE | ONU | - | 116, 379, 8 |
| skäl 1 | 160 | Verts/ALE | | ↓ | |
| skäl 2 | 161 | Verts/ALE | ONU | - | 115, 368, 6 |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 390, 8, 102 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

texten i sin helhet

block nr 1

utskottet

+

block nr 2

utskottet

-

block nr 3

PSE + ELDR + PPE-DE

+

block nr 4

utskottet

↓

artikel 4, punkt 2, efter led c)

162

Verts/ALE

↓

artikel 4, punkt 5

163

Verts/ALE

ONU

-

116, 379, 8

skäl 1

160

Verts/ALE

↓

skäl 2

161

Verts/ALE

ONU

-

115, 368, 6

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

390, 8, 102

ÄF 168/ändr. gäller inte alla språkversioner och tas därför inte upp till omröstning (se artikel 140.1 d) i arbetsordningen).

ÄF 210-255 hade strukits.

Block nr 1 = Utskottet för ekonomi och valutafrågor (ÄF 2-4, 7, 9, 12, 15-21, 23-27, 29, 31-42, 44-49, 52-58, 60-66, 71-74, 77, 78, 80-88, 90, 94-97, 99-104, 106-108, 111, 112, 114, 115, 118-126, 128, 137, 139-155, 157 och 158)

Block nr 2 = Utskottet för ekonomi och valutafrågor (ÄF 6, 30, 67, 79, 110, 113, 117, 131 och 138)

Block nr 3 = PPE-DE + PSE + ELDR (ÄF 164/ändr.-167/ändr. och 169/ändr.-209/ändr.)

Block nr 4 = Utskottet för ekonomi och valutafrågor (ÄF 1, 5, 8, 10, 11, 13, 14, 22, 28, 43, 50, 51, 59, 68, 69, 70, 75, 76, 89, 91, 92, 93, 98, 105, 109, 116, 127, 129, 130, 132-136, 156 och 159)

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE slutomröstning

Verts/ALE: ÄF 163 och 161

Begäran om särskild omröstning

PSE block nr 2

33.   Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster *

Betänkande: PRETS (A5-0155/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 4
  9
  12
  13
  18-20
  24
  28
  31-34 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 2 | utskottet | särsk. | + | |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | särsk. | + | |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 10 | utskottet | särsk. | + | |
| 15 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 286, 193, 9 |
| 16 | utskottet | särsk. | + | |
| 17 | utskottet | särsk. | + | |
| 25 | utskottet | särsk. | + | |
| 29 | utskottet | särsk./EO | + | 255, 237, 2 |
| 30 | utskottet | särsk. | + | |
| likabehandling | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 42 | PSE | särsk. | + | |
| 43 | PSE | särsk. | + | |
| 44 | PSE | särsk. | + | |
| 45 | PSE | särsk. | + | |
| 11 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 23 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 26 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 27 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| artikel 1, punkt 4 | 39 | Verts/ALE | ONU | - | 64, 424, 17 |
| 14 | utskottet | | + | |
| artikel 2, punkt 1, led c) | | originaltexten | särsk. | + | |
| artikel 3, punkt 2 | | originaltexten | särsk. | + | |
| artikel 4 | 36 | PPE-DE | ONU | - | 184, 301, 18 |
| artikel 4, punkt 1 | 40 | Verts/ALE | | - | |
| artikel 4, punkt 2 | 41 | Verts/ALE | | - | |
| 22 | utskottet | | + | |
| artikel 8, punkt 1 | | originaltexten | ONU | + | 326, 157, 17 |
| skäl 10 | 37 | Verts/ALE | | - | |
| 5 | utskottet | | + | |
| efter skäl 10 | 38 | Verts/ALE | | - | |
| 6 | utskottet | | + | |
| skäl 13 | 35 | PPE-DE | ONU | - | 192, 292, 18 |
| skäl 14 | | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl 17 | | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl 19 | | originaltexten | särsk. | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 313, 107, 84 |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 313, 141, 47 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

4

9

12

13

18-20

24

28

31-34

utskottet

+

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

2

utskottet

särsk.

+

3

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

särsk.

+

8

utskottet

särsk.

+

10

utskottet

särsk.

+

15

utskottet

delad

1

+

2/EO

+

286, 193, 9

16

utskottet

särsk.

+

17

utskottet

särsk.

+

25

utskottet

särsk.

+

29

utskottet

särsk./EO

+

255, 237, 2

30

utskottet

särsk.

+

likabehandling

1

utskottet

särsk.

+

42

PSE

särsk.

+

43

PSE

särsk.

+

44

PSE

särsk.

+

45

PSE

särsk.

+

11

utskottet

särsk.

↓

23

utskottet

särsk.

↓

26

utskottet

särsk.

↓

27

utskottet

särsk.

↓

artikel 1, punkt 4

39

Verts/ALE

ONU

-

64, 424, 17

14

utskottet

+

artikel 2, punkt 1, led c)

originaltexten

särsk.

+

artikel 3, punkt 2

originaltexten

särsk.

+

artikel 4

36

PPE-DE

ONU

-

184, 301, 18

artikel 4, punkt 1

40

Verts/ALE

-

artikel 4, punkt 2

41

Verts/ALE

-

22

utskottet

+

artikel 8, punkt 1

originaltexten

ONU

+

326, 157, 17

skäl 10

37

Verts/ALE

-

5

utskottet

+

efter skäl 10

38

Verts/ALE

-

6

utskottet

+

skäl 13

35

PPE-DE

ONU

-

192, 292, 18

skäl 14

originaltexten

särsk.

+

skäl 17

originaltexten

särsk.

+

skäl 19

originaltexten

särsk.

+

Omröstning: ändrat förslag

ONU

+

313, 107, 84

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

313, 141, 47

ÄF 21 gäller inte alla språkversioner och därför inte upp till omröstning (se artikel 140.1 d) i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: ÄF 35, 36, artikel 8, punkt 1

PSE: ändrat förslag, slutomröstning

ELDR: ändrat förslag, slutomröstning

GUE/NGL: ÄF 39

Verts/ALE: slutomröstning

M. Heaton-Harris m.fl.: ÄF 35, 36 + slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 2, 3, 7, 8, 10, 15, 16, 17, 25, 29, 30, 1, 42, 43, 44, 45, 11, 23, 26, 27 skäl 14, 17, 19, artikel 2, punkt 1, led c), artikel 2, punkt 1, led d), artikel 3, punkt 2

ELDR: ÄF 7

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

ÄF 15

Första delen:”Detta direktiv ... sysselsättningsområdet”

Andra delen:”särskilt de ... socialbidrag”

34.   Skydd av djur *

Betänkande: MAAT (A5-0197/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 2-8
  10-12
  14-26
  29-45
  47-72
  74-79
  82-88
  94-97 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 13 | utskottet | särsk. | + | |
| 46 | utskottet | särsk. | + | |
| 81 | utskottet | EO | + | 297, 174, 17 |
| 89 | utskottet | särsk./EO | + | 350, 134, 8 |
| 90 | utskottet | särsk./EO | + | 333, 154, 3 |
| 91 | utskottet | särsk. | + | |
| 92 | utskottet | särsk. | + | |
| 93 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 1, punkt 2 | 109 | PPE-DE | | + | |
| 9 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 2, led h) | 121/ ändr. | Evans m.fl. | EO | + | 263, 230, 2 |
| artikel 2, led k) | 104 | ELDR | EO | - | 195, 294, 5 |
| artikel 2, led n) | 98 | Evans m.fl. | ONU | - | 226, 257, 16 |
| artikel 3, efter led c) | 103 | EDD | ONU | - | 175, 317, 11 |
| efter artikel 3 | 114 | Verts/ALE | ONU | - | 185, 310, 3 |
| 115 | Verts/ALE | ONU | + | 364, 130, 6 |
| artikel 10, efter punkt 2 | 100 | EDD | ONU | - | 52, 430, 17 |
| artikel 13, efter led c) | 122/ ändr. | Evans m.fl. | EO | - | 171, 318, 4 |
| artikel 14 | 27/28 | utskottet | | + | |
| 101 | EDD | ONU | - | 138, 358, 4 |
| 118 | GUE/NGL | | - | |
| artikel 31 | 102 | EDD | ONU | - | 139, 357, 4 |
| bilaga 1, kapitel 2, punkt 1.1, led d) | 120 | GUE/NGL | | - | |
| bilaga 1, kapitel 2, punkt 1.1, efter led h) | 119 | GUE/NGL | | - | |
| 73 | utskottet | | + | |
| bilaga 1, kapitel 2, punkt 4 | 112 | Parish m.fl. | ONU | + | 404, 98, 1 |
| bilaga 1, kapitel 5, punkt 1, före punkt 1 | 113 | Verts/ALE | | - | |
| 123/ändr. | Evans m.fl. | ONU | - | 237, 258, 5 |
| 111 | PPE-DE | ONU | - | 227, 260, 7 |
| 80 | utskottet | EO | + | 378, 117, 1 |
| bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, led a) | 117 | GUE/NGL | | - | |
| bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, efter led a) | 99/ändr. | Evans m.fl. | ONU | - | 204, 290, 9 |
| bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, led d) | 107=
  108= | Redondo m.fl.
  Rodriguez m.fl. | | - | |
| 105 pc | ELDR | ONU | - | 127, 368, 8 |
| bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, led e) | 105 pc | ELDR | ONU | - | 182, 302, 11 |
| bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, efter led f) | 105 pc | ELDR | ONU | - | 127, 363, 6 |
| 106 | Redondo m.fl. | ONU | - | 107, 392, 4 |
| bilaga 1, kapitel 5, efter punkt 1.1 | 105 pc | ELDR | | ↓ | |
| bilaga 1, kapitel 7, punkt 1.3 | 124/ändr. | Evans m.fl. | EO | - | 231, 256, 5 |
| bilaga 1, kapitel 7, tabell ”nötkreatur” | 110 | PPE-DE | ONU | + | 317, 176, 3 |
| skäl 5 | 1 | utskottet | | + | |
| 116 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 261, 194, 44 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

2-8

10-12

14-26

29-45

47-72

74-79

82-88

94-97

utskottet

+

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

13

utskottet

särsk.

+

46

utskottet

särsk.

+

81

utskottet

EO

+

297, 174, 17

89

utskottet

särsk./EO

+

350, 134, 8

90

utskottet

särsk./EO

+

333, 154, 3

91

utskottet

särsk.

+

92

utskottet

särsk.

+

93

utskottet

särsk.

+

artikel 1, punkt 2

109

PPE-DE

+

9

utskottet

↓

artikel 2, led h)

121/ ändr.

Evans m.fl.

EO

+

263, 230, 2

artikel 2, led k)

104

ELDR

EO

-

195, 294, 5

artikel 2, led n)

98

Evans m.fl.

ONU

-

226, 257, 16

artikel 3, efter led c)

103

EDD

ONU

-

175, 317, 11

efter artikel 3

114

Verts/ALE

ONU

-

185, 310, 3

115

Verts/ALE

ONU

+

364, 130, 6

artikel 10, efter punkt 2

100

EDD

ONU

-

52, 430, 17

artikel 13, efter led c)

122/ ändr.

Evans m.fl.

EO

-

171, 318, 4

artikel 14

27/28

utskottet

+

101

EDD

ONU

-

138, 358, 4

118

GUE/NGL

-

artikel 31

102

EDD

ONU

-

139, 357, 4

bilaga 1, kapitel 2, punkt 1.1, led d)

120

GUE/NGL

-

bilaga 1, kapitel 2, punkt 1.1, efter led h)

119

GUE/NGL

-

73

utskottet

+

bilaga 1, kapitel 2, punkt 4

112

Parish m.fl.

ONU

+

404, 98, 1

bilaga 1, kapitel 5, punkt 1, före punkt 1

113

Verts/ALE

-

123/ändr.

Evans m.fl.

ONU

-

237, 258, 5

111

PPE-DE

ONU

-

227, 260, 7

80

utskottet

EO

+

378, 117, 1

bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, led a)

117

GUE/NGL

-

bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, efter led a)

99/ändr.

Evans m.fl.

ONU

-

204, 290, 9

bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, led d)

107=

108=

Redondo m.fl.

Rodriguez m.fl.

-

105 pc

ELDR

ONU

-

127, 368, 8

bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, led e)

105 pc

ELDR

ONU

-

182, 302, 11

bilaga 1, kapitel 5, punkt 1.1, efter led f)

105 pc

ELDR

ONU

-

127, 363, 6

106

Redondo m.fl.

ONU

-

107, 392, 4

bilaga 1, kapitel 5, efter punkt 1.1

105 pc

ELDR

↓

bilaga 1, kapitel 7, punkt 1.3

124/ändr.

Evans m.fl.

EO

-

231, 256, 5

bilaga 1, kapitel 7, tabell ”nötkreatur”

110

PPE-DE

ONU

+

317, 176, 3

skäl 5

1

utskottet

+

116

GUE/NGL

↓

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

261, 194, 44

Övrigt

ÄF 27/28 hade slagits samman

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: ÄF 114, 115, 123/ändr, slutomröstning

GUE/NGL: ÄF 102, 105, 106, 110, 111, 115

EDD: ÄF 100, 101 102, 103

M. Parish m.fl. ÄF 98, 99/ändr., 112

Begäran om särskild omröstning

PSE: ÄF 89, 90, 91, 92, 93

GUE/NGL: ÄF 13, 46,

Talare:

McKenna, för Verts/ALE-gruppen, begärde att ÄF 81 skulle vara föremål för särskild omröstning.

35.   Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002)

Betänkande: BÖSCH (A5-0135/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 1S=
  5S= | PSE
  ELDR | ONU | - | 185, 268, 31 |
| punkt 2 | 2S=
  6S= | PSE
  ELDR | ONU | - | 233, 242, 13 |
| punkt 3 | 7S | ELDR | EO | + | 229, 216, 6 |
| punkt 39 | 8 | ELDR | | - | |
| punkt 43 | 9 | ELDR | | - | |
| punkt 45 | 10S | ELDR | | - | |
| punkt 46 | 11 | ELDR | | - | |
| punkt 56 | 12 | ELDR | | + | |
| punkt 57 | 13 | ELDR | | - | |
| efter punkt 59 | 14 | PPE-DE | EO | + | 247, 164, 5 |
| skäl B | 3 | ELDR | | - | |
| efter skäl B | 4 | ELDR | | - | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

punkt 1

1S=

5S=

PSE

ELDR

ONU

-

185, 268, 31

punkt 2

2S=

6S=

PSE

ELDR

ONU

-

233, 242, 13

punkt 3

7S

ELDR

EO

+

229, 216, 6

punkt 39

8

ELDR

-

punkt 43

9

ELDR

-

punkt 45

10S

ELDR

-

punkt 46

11

ELDR

-

punkt 56

12

ELDR

+

punkt 57

13

ELDR

-

efter punkt 59

14

PPE-DE

EO

+

247, 164, 5

skäl B

3

ELDR

-

efter skäl B

4

ELDR

-

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

EDD: ÄF 1/5, 2/6

Begäran om särskild omröstning

EDD: punkterna 1 och 2 (endast i det fall ÄF 1/5 och/eller 2/6 hade dragits tillbaka)

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Jackson A5-0178/2004

Ja-röster: 307

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Booth, Farage, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Beysen, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Herranz García, Jackson, Jarzembowski, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Nisticò, Ojeda Sanz, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Provan, Purvis, Rack, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Cercas, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Garot, Ghilardotti, Goebbels, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Hume, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lund, McAvan, McCarthy, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Scheele, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Theorin, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Bigliardo, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Nej-röster: 1

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

Nedlagda röster: 20

EDD: Abitbol, Kuntz

NI: Berthu, Claeys, Dell'Alba, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Pannella, Souchet, Turco

UEN: Andrews, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Queiró, Thomas-Mauro

2.   Betänkande Medina Ortega A5-0181/2004

Ja-röster: 452

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rodríguez Ramos, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 10

EDD: Bernié, Booth, Farage, Saint-Josse, Titford

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Stirbois

Nedlagda röster: 22

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Patakis, Vachetta

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Garaud, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco, Varaut

UEN: Andrews, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Segni

3.   Rekommendation Schnellhardt -A5-138/2004

Ja-röster: 354

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Nordmann, Procacci, Rutelli

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Raschhofer, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, von Boetticher, Bourlanges, Brienza, Brok, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Ferrer, Fiori, Flemming, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Niebler, Nisticò, Pacheco Pereira, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Trakatellis, de Veyrinas, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 130

EDD: Abitbol, Booth, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Atkins, Avilés Perea, Bayona de Perogordo, Böge, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Callanan, Camisón Asensio, Chichester, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Foster, Goodwill, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Nassauer, Nicholson, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Villiers, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Andersson, van den Berg, van den Burg, Corbey, Färm, Hedkvist Petersen, van Hulten, Karlsson, Sandberg-Fries, Swiebel, Theorin, Wiersma

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Queiró, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 19

EDD: Coûteaux

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Mennea, Pannella, Souchet, Speroni, Turco

PPE-DE: Smet, Thyssen

UEN: Caullery, Pasqua, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Bouwman

4.   Betänkande Skinner A5-0079/2004

Ja-röster: 116

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Costa Paolo, Nordmann, Procacci, Rutelli

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Martin Hans-Peter, Speroni

PPE-DE: Koch, Mastella, Morillon, Sacrédeus, Wachtmeister, Wijkman, von Wogau

PSE: Carraro, Darras, Désir, Dhaene, El Khadraoui, Fava, Garot, Ghilardotti, Gillig, Guy-Quint, Imbeni, Lalumière, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Poignant, Rocard, Roure, Ruffolo, Sacconi, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 379

EDD: Abitbol, Blokland, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Mennea, Pannella, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 8

EDD: Bernié, Saint-Josse

GUE/NGL: Herzog

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PSE: van den Burg, Lund

5.   Betänkande Skinner A5-0079/2004

Ja-röster: 115

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Costa Paolo, Nordmann

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Fourtou, Mastella, Morillon, Sacrédeus, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Carraro, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Fava, Garot, Ghilardotti, Gillig, Guy-Quint, Imbeni, Lalumière, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Poignant, Rocard, Roure, Ruffolo, Sacconi, Savary, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 368

EDD: Abitbol, Bernié, Blokland, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 6

NI: Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Speroni

PSE: van den Burg, Dehousse, Lund

6.   Betänkande Skinner A5-0079/2004

Ja-röster: 390

EDD: Bernié, Blokland, van Dam, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Schörling

Nej-röster: 8

EDD: Booth, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PPE-DE: Herranz García

Verts/ALE: Frassoni

Nedlagda röster: 102

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martin Hans-Peter, Speroni, Stirbois

PSE: Carrilho, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Garot, Gillig, Guy-Quint, Lalumière, Napoletano, Poignant, Rocard, Roure, Savary, Thorning-Schmidt, Van Lancker

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

7.   Betänkande Prets A5-0155/2004

Ja-röster: 64

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Lynne, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Ainardi, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Morgantini, Vachetta

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Stirbois

PSE: Dehousse, Stockmann, Swiebel

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 424

EDD: Abitbol, Blokland, Coûteaux, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 17

EDD: Bernié, Booth, Farage, Saint-Josse, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Kaufmann, Korakas, Patakis

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

8.   Betänkande Prets A5-0155/2004

Ja-röster: 184

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Flesch, Nordmann

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Averoff, Bartolozzi, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martin Hugues, Mastella, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Perry, Pirker, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schwaiger, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Corbett, Dehousse, Evans Robert J.E., Gill, Hänsch, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Poos, Read, dos Santos, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick, Wyn

Nej-röster: 301

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Bourlanges, Brienza, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, De Mita, Deprez, Ferrer, Florenz, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Hortefeux, Jeggle, Kastler, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Liese, Maat, Marini, Matikainen-Kallström, Morillon, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stauner, Stockton, Thyssen, Varela Suanzes-Carpegna, Wachtmeister

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Nedlagda röster: 18

EDD: Bernié, Saint-Josse

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PPE-DE: Costa Raffaele, Fernández Martín, Marques, Wijkman

UEN: Andrews, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Queiró

9.   Betänkande Prets A5-0155/2004

Ja-röster: 326

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, von Boetticher, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Deprez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Marini, Marques, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Smet, Stauner, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 157

EDD: Bernié, Booth, Farage, Saint-Josse, Titford

ELDR: Flesch

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, de La Perriere, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Bartolozzi, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cornillet, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Descamps, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Perry, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Twinn, Van Orden, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Caullery, Marchiani, Pasqua, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 17

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Manders

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Kronberger, Lang, Pannella, Stirbois, Turco

PPE-DE: Sommer

PSE: Dehousse

10.   Betänkande Prets A5-0155/2004

Ja-röster: 192

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Flesch

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Averoff, Bartolozzi, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Pacheco Pereira, Parish, Perry, Pirker, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Trakatellis, Twinn, Van Orden, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Corbett, Dehousse, Evans Robert J.E., Hänsch, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Poos, Read, dos Santos, Simpson, Skinner, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick, Mayol i Raynal, Nogueira Román

Nej-röster: 292

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, de La Perriere, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, De Mita, Deprez, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Klamt, Knolle, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Marini, Marques, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Pomés Ruiz, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Smet, Sommer, Stauner, Theato, Thyssen, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 18

EDD: Bernié, Saint-Josse

ELDR: Manders

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

PSE: Gill, Mann Erika

UEN: Andrews, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland

11.   Betänkande Prets A5-0155/2004

Ja-röster: 313

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, De Mita, Deprez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Knolle, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, McCartin, Marini, Marques, Menrad, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Pomés Ruiz, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 107

EDD: Blokland, Booth, van Dam, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Atkins, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Brienza, Callanan, Chichester, Descamps, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Foster, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Jarzembowski, Kastler, Kauppi, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, McMillan-Scott, Marinos, Martin Hugues, Mombaur, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Parish, Perry, Poettering, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis

PSE: Adam, Bowe, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Read, dos Santos, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Marchiani

Nedlagda röster: 84

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Flesch

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Mennea, Pannella, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Averoff, Bremmer, Cederschiöld, Daul, De Veyrac, Flemming, Florenz, Fourtou, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hatzidakis, Hermange, Hieronymi, Hortefeux, Jeggle, Karas, Keppelhoff-Wiechert, Korhola, Langenhagen, Laschet, Liese, Lisi, Lulling, Mann Thomas, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Montfort, Morillon, Nisticò, Pacheco Pereira, Pirker, Podestà, Posselt, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santini, Schmitt, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, de Veyrinas, Vlasto, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Hänsch, Poos

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick

12.   Betänkande Prets A5-0155/2004

Ja-röster: 313

EDD: Andersen, Bernié, Bonde, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Avilés Perea, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Cornillet, Costa Raffaele, De Mita, Deprez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Maat, Marini, Marques, Menrad, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Smet, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 141

EDD: Blokland, Booth, van Dam, Farage, Titford

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Garaud, Hager, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Atkins, Bartolozzi, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Brienza, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hortefeux, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Lisi, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martin Hugues, Mastella, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Mombaur, Montfort, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Parish, Perry, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rübig, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Twinn, Van Orden, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zimmerling

PSE: Adam, Bowe, Corbett, Evans Robert J.E., Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Marchiani

Nedlagda röster: 47

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Flesch

NI: Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gollnisch, Lang, Mennea, Pannella, Sichrovsky, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Averoff, Flemming, Hatzidakis, Hermange, Knolle, Liese, Lulling, Marinos, Matikainen-Kallström, Morillon, Pacheco Pereira, Podestà, Rovsing, Sacrédeus, Sommer, Stauner, Zacharakis

PSE: Gill, Hänsch, Poos

UEN: Caullery, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick, Nogueira Román

13.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 226

EDD: Abitbol, Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Dybkjær, Huhne, Lynne, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Speroni, Stirbois, Turco

PPE-DE: Andria, Atkins, Banotti, Bowis, Bradbourn, Callanan, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Lehne, McMillan-Scott, Marini, Nisticò, Parish, Perry, Provan, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Stockton, Sturdy, Twinn, Van Orden, Villiers, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carrilho, Casaca, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Gebhardt, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Karlsson, Kinnock, Lange, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Murphy, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Bigliardo, Muscardini, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 257

EDD: Bernié, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Campos, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Leinen, Linkohr, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rocard, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Terrón i Cusí, Tsatsos, Walter, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 16

ELDR: Costa Paolo

GUE/NGL: Puerta

NI: Berthu

PSE: Carraro, Fava, Ghilardotti, Imbeni, Lage, Myller, Napoletano, Paciotti, Pittella, Ruffolo, Sacconi, dos Santos, Vattimo

14.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 175

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Dybkjær, Maaten, Malmström, Paulsen, Rousseaux, Schmidt, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Sichrovsky, Speroni, Stirbois

PPE-DE: Cocilovo, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Marini, Sacrédeus, Stockton, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, van Hulten, Izquierdo Collado, Karlsson, Lund, McNally, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothley, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Wiersma

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 317

EDD: Abitbol, Bernié, Coûteaux, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rutelli, Sbarbati, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Beysen, Garaud, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Campos, Carraro, Casaca, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Hume, Imbeni, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Read, Rocard, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Savary, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vattimo, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 11

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Pannella, Turco

PSE: Carrilho, El Khadraoui, Lage, Myller, Zrihen

15.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 185

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, Clegg, Costa Paolo, Davies, Dybkjær, Huhne, Lynne, Malmström, Newton Dunn, Paulsen, Rousseaux, Schmidt, Thors, Watson

GUE/NGL: Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Andria, Bowis, Costa Raffaele, Fatuzzo, Marini, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Simpson, Skinner, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 310

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rutelli, Sbarbati, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Mennea, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bradbourn, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Berger, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Terrón i Cusí, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Zorba, Zrihen

Nedlagda röster: 3

NI: Gobbo, Speroni

PSE: Myller

16.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 364

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Brie, Cauquil, Cossutta, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Roth-Behrendt, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 130

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Marset Campos, Modrow, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Speroni

PPE-DE: Avilés Perea, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Hernández Mollar, Herranz García, Mastella, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Piscarreta, Pomés Ruiz, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rocard, Rothe, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Terrón i Cusí, Vairinhos, Walter, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

PPE-DE: Hermange, Schaffner

PSE: Myller, dos Santos

17.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 52

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Costa Paolo, Dybkjær

GUE/NGL: Caudron, Eriksson, Krarup, Markov, Meijer, Papayannakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

PPE-DE: Wieland

PSE: Andersson, Bowe, Carraro, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Hedkvist Petersen, Imbeni, Karlsson, Linkohr, Lund, Napoletano, Paciotti, Pittella, Rapkay, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Schulz, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Zrihen

UEN: Bigliardo, Muscardini, Segni

Nej-röster: 430

EDD: Abitbol, Bernié, Booth, Coûteaux, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 17

NI: Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gobbo, Pannella, Speroni, Turco

PPE-DE: Andria, Costa Raffaele

PSE: Lage, dos Santos, Schmid Gerhard, Sousa Pinto

Verts/ALE: Lucas

18.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 138

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Costa Paolo, Dybkjær

GUE/NGL: Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Eriksson, Krarup, Laguiller, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Ilgenfritz, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Berend, Brok, Kauppi, Klamt, Lulling, Pastorelli, Sacrédeus, Stauner, Theato, Wijkman

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Casaca, Corbey, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Glante, Görlach, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Imbeni, Jöns, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lange, Linkohr, Lund, Mann Erika, Martin David W., Müller, Napoletano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Wiersma, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Nej-röster: 358

EDD: Bernié, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Bowe, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Evans Robert J.E., Garot, Gill, Gillig, Goebbels, Guy-Quint, Hänsch, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Izquierdo Collado, Junker, Karamanou, Kinnock, Koukiadis, Kuhne, Lage, Lalumière, Leinen, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Poignant, Poos, Rocard, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Nedlagda röster: 4

NI: Gobbo, Speroni

PSE: Mendiluce Pereiro, dos Santos

19.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 139

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, van Dam, Farage, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Boogerd-Quaak, Costa Paolo

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Brie, Cauquil, Eriksson, Figueiredo, Korakas, Krarup, Laguiller, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Fatuzzo, Flemming, Sacrédeus, Stauner, Wijkman

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carraro, Désir, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Färm, Fava, Ghilardotti, Hedkvist Petersen, van Hulten, Imbeni, Karlsson, Lund, McNally, Napoletano, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Skinner, Swiebel, Swoboda, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Wiersma

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 357

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krivine, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Mennea, Sichrovsky

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Bowe, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Read, Rocard, Rothley, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Simpson, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Terrón i Cusí, Theorin, Tsatsos, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 4

PPE-DE: Florenz, Goepel, Marini

PSE: Evans Robert J.E.

20.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 404

EDD: Abitbol, Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Carrilho, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 98

EDD: Bernié, Saint-Josse

NI: Gobbo, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Bourlanges, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Deprez, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Herranz García, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, van Hulten, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Rocard, Rothley, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Terrón i Cusí, Tsatsos, Walter, Zorba

Nedlagda röster: 1

GUE/NGL: Puerta

21.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 237

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Malmström, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Speroni, Stirbois, Turco

PPE-DE: Andria, Atkins, Banotti, Bowis, Bradbourn, Callanan, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Deprez, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kastler, Khanbhai, Kirkhope, Lehne, Liese, McMillan-Scott, Marini, Nicholson, Parish, Perry, Pomés Ruiz, Provan, Purvis, Sacrédeus, Stauner, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, Wenzel-Perillo, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Lange, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paciotti, Pittella, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Bigliardo, Muscardini, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 258

EDD: Kuntz

ELDR: Maaten, Manders, Mulder, Pesälä, Pohjamo, Thors, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, de La Perriere, Mennea, Sichrovsky, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Daul, De Mita, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Campos, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Leinen, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rocard, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Zorba

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick

Nedlagda röster: 5

NI: Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Goepel

PSE: Lage, dos Santos

22.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 227

EDD: Bernié, Booth, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Titford

ELDR: Maaten, Manders, Mulder, Thors, Vermeer

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Mennea, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Corbey, Färm, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Karlsson, Kinnock, Kreissl-Dörfler, McAvan, McCarthy, Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Read, Sandberg-Fries, Simpson, Skinner, Stihler, Theorin, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Ahern, Hudghton, MacCormick

Nej-röster: 260

EDD: Abitbol, Andersen, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Malmström, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer

PPE-DE: Andria, Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Costa Raffaele, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Marini, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Muscardini

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 7

NI: Gobbo, Kronberger, Speroni

PPE-DE: Daul

PSE: Lage, dos Santos, Sousa Pinto

23.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 204

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Sandbæk, Titford

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, Clegg, Costa Paolo, Davies, Duff, Huhne, Lynne, Newton Dunn, Watson

GUE/NGL: Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller, Markov, Meijer, Morgantini, Papayannakis, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Callanan, Chichester, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Foster, Goodwill, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kastler, Khanbhai, Kirkhope, McCartin, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Perry, Provan, Purvis, Sacrédeus, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Bösch, Bowe, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Imbeni, Karlsson, Kinnock, Lange, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Pittella, Read, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Scheele, Simpson, Skinner, Stihler, Theorin, Thorning-Schmidt, Tsatsos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 290

EDD: Abitbol, Bernié, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, De Clercq, Flesch, Formentini, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brienza, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sudre, Suominen, Tajani, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Garot, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, van Hulten, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Leinen, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Obiols i Germà, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sakellariou, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Torres Marques, Vairinhos, Walter, Wiersma, Zorba

UEN: Berlato

Nedlagda röster: 9

ELDR: Dybkjær, Thors

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Marini

PSE: Dehousse, Lage, Murphy, dos Santos, Sousa Pinto

24.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 127

EDD: Abitbol, Booth, Coûteaux, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bordes, Caudron, Cauquil, Laguiller, Papayannakis, Scarbonchi

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Hager, Ilgenfritz, Pannella, Turco

PPE-DE: Andria, Banotti, Costa Raffaele, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Marini, Podestà, Sacrédeus, Stenzel, Wijkman

PSE: Adam, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Ghilardotti, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Stihler, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Fitzsimons, Muscardini

Verts/ALE: de Roo, Schroedter, Staes

Nej-röster: 368

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, van Dam, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Dybkjær, Maaten, Mulder, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Färm, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Rocard, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Wiersma, Zorba

UEN: Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Sörensen, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Krivine

NI: Claeys, Dillen

PPE-DE: Goepel

PSE: Lage, dos Santos, Sousa Pinto, Swoboda

25.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 182

EDD: Blokland, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Ilgenfritz, Martin Hans-Peter, Pannella, Turco

PPE-DE: Andria, Costa Raffaele, Fatuzzo, Flemming, Florenz, Marini, Sacrédeus, Stenzel, Wijkman

PSE: Adam, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carraro, Casaca, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Fava, Ghilardotti, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Kinnock, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Napoletano, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Stihler, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zrihen

UEN: Muscardini, Pasqua

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Nej-röster: 302

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Dybkjær, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Bakopoulos, Eriksson, Krarup, Markov, Meijer, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Färm, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Hume, Izquierdo Collado, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Rocard, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Tsatsos, Walter, Wiersma, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Mayol i Raynal, Wyn

Nedlagda röster: 11

EDD: Bernié, Saint-Josse

NI: Gobbo, Speroni

PPE-DE: Goepel

PSE: Lage, Mendiluce Pereiro, dos Santos, Sousa Pinto, Swoboda, Torres Marques

26.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 127

EDD: Bernié, Blokland, Booth, van Dam, Farage, Saint-Josse, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Van Hecke, Vermeer, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Caudron, Cauquil, Krivine, Laguiller, Manisco, Papayannakis, Scarbonchi

NI: Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gobbo, Ilgenfritz, Pannella, Speroni, Turco

PPE-DE: Andria, Costa Raffaele, Fatuzzo, Flemming, Florenz, McCartin, Marini, Sacrédeus, Stenzel, Wijkman

PSE: Adam, Bösch, Bowe, Bullmann, Carraro, Casaca, Corbett, Dehousse, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Ettl, Fava, Ghilardotti, Honeyball, Howitt, Hughes, Imbeni, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Linkohr, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Morgan, Murphy, Napoletano, Paciotti, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Van Lancker, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Collins, Crowley, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Nej-röster: 363

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Sandbæk

ELDR: Dybkjær, Manders, Mulder, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Evans Robert J.E., Färm, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Izquierdo Collado, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, McNally, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pérez Royo, Piecyk, Poos, Rapkay, Rocard, Rothley, Sakellariou, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Walter, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Morgantini

PPE-DE: Goepel

PSE: Lage, Mann Erika, dos Santos, Swoboda

27.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 107

EDD: Abitbol, Bernié, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Formentini

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Garaud, Gobbo, Gorostiaga Atxalandabaso, Speroni

PPE-DE: Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Camisón Asensio, Cardoso, Cocilovo, Coelho, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, McCartin, Marini, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Piscarreta, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Trakatellis

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, Carnero González, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Díez González, Dührkop Dührkop, Izquierdo Collado, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Paasilinna, Pérez Royo, Rothley, Sauquillo Pérez del Arco, Sornosa Martínez, Souladakis, Terrón i Cusí, Tsatsos, Vairinhos, Zorba

UEN: Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 392

EDD: Andersen, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Sandbæk, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Clegg, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Caudron, Eriksson, Fraisse, Krarup, Markov, Meijer, Papayannakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carraro, Casaca, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Martin David W., Mendiluce Pereiro, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paciotti, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Muscardini

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 4

GUE/NGL: Morgantini

PSE: Lage, Obiols i Germà, dos Santos

28.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 317

EDD: Abitbol, Booth, Farage, Kuntz, Titford

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Caudron, Papayannakis, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Hager, de La Perriere, Mennea, Pannella, Sichrovsky, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Banotti, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marini, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Bowe, Casaca, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Honeyball, Howitt, Hughes, Hume, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sakellariou, dos Santos, Savary, Schulz, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Van Lancker, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Hudghton, MacCormick

Nej-röster: 176

EDD: Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Dybkjær, Malmström, Paulsen, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Ilgenfritz, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Bowis, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Florenz, García-Orcoyen Tormo, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Kratsa-Tsagaropoulou, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Stenzel

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carraro, Carrilho, Cercas, Cerdeira Morterero, Díez González, Dührkop Dührkop, Ettl, Färm, Fava, Ghilardotti, Goebbels, Hedkvist Petersen, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Junker, Karlsson, Lund, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Pérez Royo, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Roth-Behrendt, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Vairinhos, Vattimo, Wiersma, Zrihen

UEN: Muscardini

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Morgantini

NI: Souchet

PPE-DE: Santini

29.   Betänkande Maat A5-0197/2004

Ja-röster: 261

EDD: Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Berthu, Gobbo, Mennea, Speroni

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Bartolozzi, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Costa Raffaele, Daul, De Mita, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Foster, Fourtou, Gahler, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Campos, Ceyhun, Darras, Dehousse, Désir, Duhamel, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lalumière, Lange, Leinen, Malliori, Mann Erika, Mastorakis, Müller, Myller, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Rocard, Rothley, Roure, Sakellariou, Savary, Souladakis, Stockmann, Tsatsos, Walter, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, MacCormick, Wyn

Nej-röster: 194

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Bonde, Coûteaux, Kuntz, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Malmström, Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta, Vinci

NI: Cappato, Dell'Alba, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Pannella, Raschhofer, Souchet, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Andria, Avilés Perea, Bastos, Bayona de Perogordo, Bowis, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Ferrer, Flemming, Florenz, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Marini, Ojeda Sanz, Oreja Arburúa, Pérez Álvarez, Redondo Jiménez, Salafranca Sánchez-Neyra, Stenzel

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Ghilardotti, Goebbels, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Karlsson, Lage, Linkohr, Lund, McNally, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Pérez Royo, Pittella, Prets, Randzio-Plath, Read, Roth-Behrendt, Rothe, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori

Nedlagda röster: 44

EDD: Booth, Farage, Titford

ELDR: Attwooll, Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Dybkjær

GUE/NGL: Eriksson, Herzog, Krarup, Krivine, Meijer, Morgantini, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Sichrovsky

PPE-DE: Banotti, Doyle, Fiori, Pacheco Pereira, Stauner

PSE: Bowe, Corbett, El Khadraoui, Gill, Honeyball, Karamanou, Katiforis, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, dos Santos, Zrihen

Verts/ALE: Nogueira Román

30.   Betänkande Bösch A5-135/2004

Ja-röster: 185

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Cossutta

PPE-DE: Bodrato, Böge, Cocilovo, De Mita, Deprez, Fatuzzo, Grosch, Marini

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Theorin, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Fitzsimons

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Breyer, Lannoye, Lucas, Mayol i Raynal, Rod, Sörensen

Nej-röster: 268

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gobbo, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Barón Crespo, Medina Ortega, Terrón i Cusí

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Gahrton, Graefe zu Baringdorf, McKenna, Schörling, Staes, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 31

ELDR: Andreasen, Busk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PSE: Lund, Mendiluce Pereiro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, MacCormick, Maes, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Voggenhuber

31.   Betänkande Bösch A5-0135/2004

Ja-röster: 233

ELDR: André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Costa Paolo, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alavanos, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Fiebiger, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Koulourianos, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Morgantini, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Bodrato, Cocilovo, De Mita, Deprez, Marini

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Färm, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Tsatsos, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 242

EDD: Abitbol, Andersen, Bernié, Blokland, Bonde, Booth, Coûteaux, van Dam, Farage, Kuntz, Saint-Josse, Sandbæk, Titford

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Krarup, Krivine, Laguiller

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Claeys, Dell'Alba, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Gobbo, Gollnisch, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Pannella, Raschhofer, Sichrovsky, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Chichester, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinos, Marques, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, van Velzen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Berlato, Caullery, Collins, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Musumeci, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Gahrton, Lannoye, Lucas, McKenna, Rod, Staes, Wuori

Nedlagda röster: 13

ELDR: Andreasen, Busk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Garaud

PSE: Lund

Verts/ALE: Isler Béguin, Schörling

---

ANTAGNA TEXTER

P5_TA(2004)0189

Typgodkännande av kurvljus för motorfordon ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av kurvljus för motorfordon (KOM(2003) 498 — 5925/2004 — C5-0113/2004 — 2003/0188(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 498 — 5925/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 498 — 5925/2004) (1),

| — | med beaktande av rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 (2),

| — | med beaktande av rådets begäran om samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget (C5-0113/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget (C5-0113/2004),

| — | med beaktande av artiklarna 86.1, 97.7 och 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 86.1, 97.7 och 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0146/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0146/2004).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till förslaget till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 346, 17.12.1997, s. 78.

P5_TA(2004)0190

Upphävande av direktiv 72/462/EEG *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om upphävande av direktiv 72/462/EEG (KOM(2004) 71 — C5-0110/2004 — 2004/0022(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004) 71) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004) 71) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 37 och 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0110/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 37 och 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0110/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0178/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0178/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 3. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0191

Gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar (KOM(2003) 507 — C5-0402/2003 — 2003/0200(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 507) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 507) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0402/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0402/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0210/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0210/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0200

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

efter att ha hört Europeiska centralbanken i enlighet med artikel 105.4 i fördraget (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 99.3 i fördraget skall kommissionen förelägga rådet rapporter för att rådet skall kunna övervaka den ekonomiska utvecklingen i varje medlemsstat och inom gemenskapen samt den ekonomiska politikens överensstämmelse med vissa allmänna riktlinjer. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 99.3 i fördraget skall kommissionen förelägga rådet rapporter för att rådet skall kunna övervaka den ekonomiska utvecklingen i varje medlemsstat och inom gemenskapen samt den ekonomiska politikens överensstämmelse med vissa allmänna riktlinjer.

| (2) | Enligt artikel 133.2 och 133.3 i fördraget måste kommissionen lägga fram förslag för rådet om hur den gemensamma handelspolitiken skall genomföras och rådet måste bemyndiga kommissionen att inleda nödvändiga förhandlingar. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 133.2 och 133.3 i fördraget måste kommissionen lägga fram förslag för rådet om hur den gemensamma handelspolitiken skall genomföras och rådet måste bemyndiga kommissionen att inleda nödvändiga förhandlingar.

| (3) | Genomförandet och översynen av handelsavtal, bl.a. Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) (4) och Avtalet om handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPs) (5), samt pågående och framtida förhandlingar om ytterligare avtal gör att relevant statistik behöver ställas till förfogande. |
| --- | --- |

(3)

Genomförandet och översynen av handelsavtal, bl.a. Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) (4) och Avtalet om handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPs) (5), samt pågående och framtida förhandlingar om ytterligare avtal gör att relevant statistik behöver ställas till förfogande.

| (4) | Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (6) (ENS 95) innehåller referensramen för de gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och räkenskapsregler som är avsedda att användas vid utarbetandet av medlemsstaternas räkenskaper för Europeiska gemenskapens statistikbehov i syfte att få jämförbara resultat mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (6) (ENS 95) innehåller referensramen för de gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och räkenskapsregler som är avsedda att användas vid utarbetandet av medlemsstaternas räkenskaper för Europeiska gemenskapens statistikbehov i syfte att få jämförbara resultat mellan medlemsstaterna.

| (5) | Enligt handlingsplanen för statistikkrav avseende EMU, som lades fram för
  rådet
  i september 2000, och den tredje, fjärde och femte lägesrapporten, som
  rådet
  också ställde sig bakom, skall kvartalsvisa europeiska räkenskaper tillhandahållas efter institutionell sektor inom 90 dagar. Det är nödvändigt att kvartalsvisa
  betalningsbalanssiffror tillhandahålls
  inom fastställd tid för att dessa kvartalsvisa europeiska räkenskaper skall kunna sammanställas. |
| --- | --- |

(5)

Enligt handlingsplanen för statistikkrav avseende EMU, som lades fram för
  rådet
  i september 2000, och den tredje, fjärde och femte lägesrapporten, som
  rådet
  också ställde sig bakom, skall kvartalsvisa europeiska räkenskaper tillhandahållas efter institutionell sektor inom 90 dagar. Det är nödvändigt att kvartalsvisa
  betalningsbalanssiffror tillhandahålls
  inom fastställd tid för att dessa kvartalsvisa europeiska räkenskaper skall kunna sammanställas.

| (6) | Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (7) upprättas en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik rörande struktur, verksamhet, konkurrenskraft och effektivitet hos företagen inom gemenskapen och där föreskrivs vilka variabler som skall samlas in på detta område. |
| --- | --- |

(6)

Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (7) upprättas en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik rörande struktur, verksamhet, konkurrenskraft och effektivitet hos företagen inom gemenskapen och där föreskrivs vilka variabler som skall samlas in på detta område.

| (7) | Europaparlamentets
  och rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av den 19 december 2001 om gränsöverskridande betalningar i euro (8)

  fick direkta konsekvenser för insamlingen av statistik, och en höjning av den gräns som fastställts i den förordningen skulle ha stor inverkan på såväl den börda som företagen orsakas genom sin rapporteringsskyldighet som kvaliteten på medlemsstaternas betalningsbalans, särskilt i de länder vars insamlingssystem baseras på överenskommelser
  . |
| --- | --- |

(7)

Europaparlamentets
  och rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av den 19 december 2001 om gränsöverskridande betalningar i euro (8)

  fick direkta konsekvenser för insamlingen av statistik, och en höjning av den gräns som fastställts i den förordningen skulle ha stor inverkan på såväl den börda som företagen orsakas genom sin rapporteringsskyldighet som kvaliteten på medlemsstaternas betalningsbalans, särskilt i de länder vars insamlingssystem baseras på överenskommelser
  .

| (8) | I Internationella valutafondens betalningsbalansmanual, Europeiska centralbankens riktlinje av 2 maj 2003 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (9), FN:s manual för statistik över internationell handel med tjänster och OECD:s benchmarkdefinition av utländska direkta investeringar beskrivs de generella reglerna för sammanställning av statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar. |
| --- | --- |

(8)

I Internationella valutafondens betalningsbalansmanual, Europeiska centralbankens riktlinje av 2 maj 2003 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (9), FN:s manual för statistik över internationell handel med tjänster och OECD:s benchmarkdefinition av utländska direkta investeringar beskrivs de generella reglerna för sammanställning av statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar.

| (9) | Europeiska centralbanken och kommissionen samordnar på lämpligt sätt insamlingen av statistik över betalningsbalansen. I denna förordning definieras i synnerhet de statistiska uppgifter som kommissionen behöver från medlemsstaterna för att kunna framställa statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar. Vid framställningen och spridningen av denna gemenskapsstatistik samråder kommissionen och medlemsstaterna med varandra om frågor kring kvaliteten på de tillhandahållna uppgifterna och spridningen av dem. |
| --- | --- |

(9)

Europeiska centralbanken och kommissionen samordnar på lämpligt sätt insamlingen av statistik över betalningsbalansen. I denna förordning definieras i synnerhet de statistiska uppgifter som kommissionen behöver från medlemsstaterna för att kunna framställa statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar. Vid framställningen och spridningen av denna gemenskapsstatistik samråder kommissionen och medlemsstaterna med varandra om frågor kring kvaliteten på de tillhandahållna uppgifterna och spridningen av dem.

| (10) | Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (10) får nationella regler om statistiskt insynsskydd inte åberopas för att hindra utlämnandet av insynsskyddade uppgifter till EG:s statistikkontor (Eurostat) i de fall då någon gemenskapsrättsakt föreskriver utlämnande av sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (10) får nationella regler om statistiskt insynsskydd inte åberopas för att hindra utlämnandet av insynsskyddade uppgifter till EG:s statistikkontor (Eurostat) i de fall då någon gemenskapsrättsakt föreskriver utlämnande av sådana uppgifter.

| (11) | I artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (11) fastställs föreskrifter om insynsskydd som gäller insynsskyddade statistiska uppgifter som lämnats till Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (11) fastställs föreskrifter om insynsskydd som gäller insynsskyddade statistiska uppgifter som lämnats till Europeiska centralbanken.

| (12) | Framställningen av specifik gemenskapsstatistik omfattas av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 (12)
  . |
| --- | --- |

(12)

Framställningen av specifik gemenskapsstatistik omfattas av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 (12)
  .

| (13) | Eftersom målet för den åtgärd som skall vidtas, nämligen upprättandet av gemensamma statistiska kvalitetsstandarder för framställningen av jämförbar statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder, i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen enligt samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom målet för den åtgärd som skall vidtas, nämligen upprättandet av gemensamma statistiska kvalitetsstandarder för framställningen av jämförbar statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder, i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen enligt samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (14) | Det finns ett klart behov att framställa statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar på gemenskapsnivå enligt gemensamma statistiska kvalitetsstandarder. |
| --- | --- |

(14)

Det finns ett klart behov att framställa statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar på gemenskapsnivå enligt gemensamma statistiska kvalitetsstandarder.

| (15) | För att garantera att de skyldigheter som fastställs i denna förordning uppfylls kan de nationella instituten som ansvarar för uppgiftsinsamlingen i medlemsstaterna behöva tillgång till administrativa datakällor, t.ex. företagsregister som förs av andra offentliga institutioner, och andra databaser med information om gränsöverskridande transaktioner och positioner, om dessa uppgifter är nödvändiga för framställningen av gemenskapsstatistik. |
| --- | --- |

(15)

För att garantera att de skyldigheter som fastställs i denna förordning uppfylls kan de nationella instituten som ansvarar för uppgiftsinsamlingen i medlemsstaterna behöva tillgång till administrativa datakällor, t.ex. företagsregister som förs av andra offentliga institutioner, och andra databaser med information om gränsöverskridande transaktioner och positioner, om dessa uppgifter är nödvändiga för framställningen av gemenskapsstatistik.

| (16) | De åtgärder som behövs för genomförandet av denna förordning bör antas enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13). |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som behövs för genomförandet av denna förordning bör antas enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Föremål

Genom denna förordning fastställs en gemensam ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar.

Artikel 2

Överlämnande av uppgifter

1.   Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) överlämna de uppgifter om betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar som avses i bilaga I. Uppgifterna skall överensstämma med definitionerna i bilaga II.

2.   Medlemsstaterna skall överlämna uppgifterna till kommissionen i enlighet med de tidsfrister som anges i bilaga I.

Artikel 3

Datakällor

1.   Medlemsstaterna skall samla in de uppgifter som krävs enligt denna förordning med hjälp av alla källor som de anser relevanta
  och lämpliga. Det kan bland annat röra sig om administrativa uppgiftskällor som exempelvis företagsregister.

2.   Fysiska och juridiska personer som ombeds att lämna uppgifter skall svara inom de tidsfrister och i överensstämmelse med definitioner som anges av de nationella institutioner som ansvarar för uppgiftsinsamlingen i medlemsstaterna enligt denna förordning.

3.   Om de efterfrågade uppgifterna inte kan samlas in till en rimlig kostnad, kan bästa möjliga skattningar överlämnas
  (inbegripet nollvärden)
  .

Artikel 4

Kvalitetskriterier och rapporter

1.   Medlemsstaterna skall vidta alla
  rimliga
  åtgärder
  som de anser vara nödvändiga
  för att se till att kvaliteten på de uppgifter som överlämnas överensstämmer med gemensamma kvalitetsstandarder.

2.   Medlemsstaterna skall överlämna en rapport till kommissionen om kvaliteten på de uppgifter som lämnats (nedan kallade kvalitetsrapporter).

3.   De gemensamma kvalitetsstandarderna samt kvalitetsrapporternas innehåll och periodicitet skall fastställas enligt det förfarande som anges i artikel
  11.2 med hänsyn till
  effekterna av kostnaderna för insamlingen och sammanställningen av uppgifterna
  samt viktiga förändringar av uppgiftsinsamlingen
  .

Kommissionen skall med bistånd av Betalningsbalanskommittén och med utgångspunkt från kvalitetsrapporterna utvärdera kvaliteten på de uppgifter som lämnats.
  Kommissionens utvärdering skall översändas till Europaparlamentet i informationssyfte.

4.   Medlemsstaterna skall informera kommissionen om större metodologiska eller andra förändringar som påverkar uppgifterna som lämnas, senast tre månader efter det att sådan eventuella förändringar träder i kraft. Kommissionen skall underrätta
  Europaparlamentet och
  övriga medlemsstater om detta.

Artikel 5

Dataflöden

Den statistik som skall framställas skall vid överföringen till kommissionen grupperas i följande dataflöden:

| a) | Betalningsbalansens euroindikatorer. |
| --- | --- |

a)

Betalningsbalansens euroindikatorer.

| b) | Kvartalsstatistik över betalningsbalansen. |
| --- | --- |

b)

Kvartalsstatistik över betalningsbalansen.

| c) | Internationell handel med tjänster. |
| --- | --- |

c)

Internationell handel med tjänster.

| d) | Utländska direkta investeringar, flöden. |
| --- | --- |

d)

Utländska direkta investeringar, flöden.

| e) | Utlandsställningen. |
| --- | --- |

e)

Utlandsställningen.

Dessa dataflöden skall överensstämma med det som anges i bilaga I.

Artikel 6

Referensperiod och periodicitet

Medlemsstaterna skall sammanställa dessa dataflöden för ifrågavarande första referensperiod och med den periodicitet som anges i bilaga I.

Artikel 7

Överföring av uppgifter

Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna de uppgifter som avses i denna förordning i det format och enligt det förfarande som kommissionen fastställt, i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 8

Överföring och utväxling av förtroliga uppgifter

1.   
  Oaktat bestämmelserna i artikel 5.4 i förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 får
  förtroliga uppgifter överföras mellan Eurostat och Europeiska centralbanken om detta är nödvändigt för att se till att EU:s betalningsbalanssiffror stämmer överens med betalningsbalanssiffrorna avseende de medlemsstaters ekonomiska territorium som har infört den gemensamma valutan i enlighet med fördraget

Första stycket skall gälla förutsatt att Europeiska centralbanken tar vederbörlig hänsyn till de principer som definieras i artikel 10 i förordning (EG) nr 322/97
  och i bestämmelserna i artikel 14 i den förordningen
  .

2.   Förtroliga uppgifter enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 322/97 får utväxlas mellan medlemsstaterna om detta är nödvändigt för att säkra kvaliteten på EU:s betalningsbalanssiffror.

Medlemsstater som erhåller förtroliga uppgifter från andra medlemsstater skall behandla denna information förtroligt.

Artikel 9

Spridning

Kommissionen (Eurostat) skall sprida den gemenskapsstatistik som framställts enligt denna förordning med en periodicitet som överensstämmer med den som anges i bilaga I.

Artikel 10

Anpassning till den ekonomiska och tekniska utvecklingen

De åtgärder som är nödvändiga för att ta hänsyn till ekonomiska och tekniska förändringar skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 11.2.

Sådana åtgärder skall omfatta

| a) | uppdatering av definitionerna (bilaga II), |
| --- | --- |

a)

uppdatering av definitionerna (bilaga II),

| b) | uppdatering av uppgiftskrav, inklusive tidsfrister för inlämning samt revidering, utvidgning och eliminering av dataflöden (bilaga I), |
| --- | --- |

b)

uppdatering av uppgiftskrav, inklusive tidsfrister för inlämning samt revidering, utvidgning och eliminering av dataflöden (bilaga I),

Artikel 11

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall kallas Betalningsbalanskommittén.

2.   När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet skall iakttas.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till tre månader.

3.   Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.

4.   Europeiska centralbanken får delta som observatör vid kommitténs sammanträden.

Artikel 12

Rapport om genomförandet

Inom fem år efter ikratträdandet av denna förordning skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning.

Denna rapport skall i synnerhet innehålla

| a) | uppgifter om kvaliteten på den statistik som framställts, |
| --- | --- |

a)

uppgifter om kvaliteten på den statistik som framställts,

| b) | en utvärdering av vilka fördelar den framställda statistiken medför för gemenskapen, medlemsstaterna och leverantörerna och användarna av statistik i förhållande till deras kostnader, |
| --- | --- |

b)

en utvärdering av vilka fördelar den framställda statistiken medför för gemenskapen, medlemsstaterna och leverantörerna och användarna av statistik i förhållande till deras kostnader,

| c) | en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som erhållits, |
| --- | --- |

c)

en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som erhållits,

| d) | en utvärdering av Betalningsbalanskommitténs verksamhet och rekommendationer om huruvida genomförandeåtgärdernas räckvidd bör ändras. |
| --- | --- |

d)

en utvärdering av Betalningsbalanskommitténs verksamhet och rekommendationer om huruvida genomförandeåtgärdernas räckvidd bör ändras.

Artikel 13

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C [...], [...], s. [...].

1

EUT C

(2)  EUT C [...], [...], s. [...].

2

EUT C

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

(4)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 191.

4

(5)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 214.

5

(6)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1267/2003 (EGT L 180, 18.7.2003, s. 1).

6

1267/2003

180, 18.7.2003

(7)  EGT L 14, 17.1.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EGT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

1882/2003

284, 31.10.2003

(8)  

  EGT L 344, 28.12.2001, s. 13.

8

EGT L 344, 28.12.2001, s. 13.

(9)  
  EUT L 131, 28.5.2003, s. 20.

9

EUT

(10)  EGT L 151, 15.6.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

10

1882/2003

(11)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

11

(12)  EUT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

12

(13)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

BILAGA I

DATAFLÖDEN

1.   Betalningsbalansens euroindikatorer

| BOP—EUR
  Euroindikatorer | Tidsfrist: T + 2 månader
  Periodicitet: Kvartalsvis |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| Bytesbalansen | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| Tjänster | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |

BOP—EUR

Euroindikatorer

Tidsfrist: T + 2 månader

Periodicitet: Kvartalsvis

Kredit

Debet

Netto

Bytesbalansen

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Tjänster

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

2.   Kvartalsstatistik över betalningsbalansen

| BOP—Q
  Kvartalsuppgifter | Tidsfrist: T + 3 månader
  Periodicitet: Kvartalsvis |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| I. | Bytesbalansen | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Varor | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Tjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Transport | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Resor | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Kommunikation | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Byggnadstjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Försäkringar | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Finansiella tjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Data- och informationstjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Royalties och licenser | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Övriga affärstjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Personliga tjänster, kultur och rekreation | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Offentliga tjänster som inte ingår i någon annan kategori | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Faktorinkomster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Löner | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Avkastning på kapital | | | |
| — på direkta investeringar | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| — på portföljinvesteringar | Extra-EU | | Världen |
| — på övriga investeringar | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| Löpande transfereringar | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| Offentlig sektor | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| Övriga sektorer | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| II. | Kapitaltransfereringar, m.m. | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| | | Tillgångar netto | Skulder netto | Netto |
| III. | Finansiell balans | | | |
| Direkta investeringar | | | Nivå 1 |
| I utlandet | | | Nivå 1 |
| — eget kapital | | | Nivå 1 |
| — återinvesterade vinstmedel | | | Nivå 1 |
| — Övrigt direktinvesteringskapital | | | Nivå 1 |
| I den rapporterande ekonomin | | | Nivå 1 |
| — eget kapital | | | Nivå 1 |
| — återinvesterade vinstmedel | | | Nivå 1 |
| — Övrigt direktinvesteringskapital | | | Nivå 1 |
| Portföljinvesteringar | Extra-EU | Världen | |
| Finansiella derivat | | | Världen |
| Övriga investeringar | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |

BOP—Q

Kvartalsuppgifter

Tidsfrist: T + 3 månader

Periodicitet: Kvartalsvis

Kredit

Debet

Netto

I.

Bytesbalansen

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Varor

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Tjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Transport

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Resor

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Kommunikation

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Byggnadstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Försäkringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Finansiella tjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Data- och informationstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Royalties och licenser

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Övriga affärstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Personliga tjänster, kultur och rekreation

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Offentliga tjänster som inte ingår i någon annan kategori

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Faktorinkomster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Löner

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Avkastning på kapital

— på direkta investeringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

— på portföljinvesteringar

Extra-EU

Världen

— på övriga investeringar

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Löpande transfereringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Offentlig sektor

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Övriga sektorer

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

II.

Kapitaltransfereringar, m.m.

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Tillgångar netto

Skulder netto

Netto

III.

Finansiell balans

Direkta investeringar

Nivå 1

I utlandet

Nivå 1

— eget kapital

Nivå 1

— återinvesterade vinstmedel

Nivå 1

— Övrigt direktinvesteringskapital

Nivå 1

I den rapporterande ekonomin

Nivå 1

— eget kapital

Nivå 1

— återinvesterade vinstmedel

Nivå 1

— Övrigt direktinvesteringskapital

Nivå 1

Portföljinvesteringar

Extra-EU

Världen

Finansiella derivat

Världen

Övriga investeringar

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

3.   Internationell handel med tjänster

| BOP—ITS
  Internationell handel med tjänster | Tidsfrist: T + 9 månader
  Periodicitet: Årlig |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| Tjänster totalt | Nivå 3 | Nivå 3 | Nivå 3 |
| Transport | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Sjötransport | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Personbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Godsbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övrigt | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Flygtransport | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Personbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Godsbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övrigt | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Övriga transporter | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Personbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Godsbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övrigt | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Ytterligare uppdelning av övriga transporter | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Rymdfart | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Järnvägstransport | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Personbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Godsbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övrigt | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Vägtransport | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Personbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Godsbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övrigt | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Transport på inre vattenvägar | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Personbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Godsbefordran | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övrigt | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Transporter i rörsystem och överföring av elektricitet | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Övriga stödtjänster till transport | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Resor | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Affärsresor | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övrigt | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Privatresor | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Hälsorelaterade utgifter | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Utbildningsrelaterade utgifter | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övrigt | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Kommunikation | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Postbefordran och kurirtjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Telekommunikation | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Byggnadstjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Byggverksamhet i utlandet | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Försäkringar | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Livförsäkring och pensionsförsäkring | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Fraktförsäkring | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Övrig direktförsäkring | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Återförsäkring | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Stödtjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Finansiella tjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Data- och informationstjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Datatjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Informationstjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Nyhetsförmedling | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Övriga informationstjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Royalties och licenser | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Franchising och liknande rättigheter | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Övriga royalties och licenser | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Övriga affärstjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Varuförmedling | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Andra tjänster i samband med varuhandel | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — Operationell leasing | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Diverse affärs- och tekniska tjänster | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| — | Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR |

BOP—ITS

Internationell handel med tjänster

Tidsfrist: T + 9 månader

Periodicitet: Årlig

Kredit

Debet

Netto

Tjänster totalt

Nivå 3

Nivå 3

Nivå 3

Transport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Sjötransport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Flygtransport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga transporter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Ytterligare uppdelning av övriga transporter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Rymdfart

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Järnvägstransport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Vägtransport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Transport på inre vattenvägar

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Transporter i rörsystem och överföring av elektricitet

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga stödtjänster till transport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Resor

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Affärsresor

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Privatresor

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Hälsorelaterade utgifter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Utbildningsrelaterade utgifter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Kommunikation

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Postbefordran och kurirtjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Telekommunikation

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Byggnadstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Byggverksamhet i utlandet

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Försäkringar

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Livförsäkring och pensionsförsäkring

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Fraktförsäkring

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övrig direktförsäkring

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Återförsäkring

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Stödtjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Finansiella tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Data- och informationstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Datatjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Informationstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Nyhetsförmedling

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övriga informationstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Royalties och licenser

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Franchising och liknande rättigheter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga royalties och licenser

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga affärstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Varuförmedling

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Andra tjänster i samband med varuhandel

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Operationell leasing

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Diverse affärs- och tekniska tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

—

Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Juridiska tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| — | Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning |
| --- | --- |

—

Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| — | Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster |
| --- | --- |

—

Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Reklam, marknads- och opinionsundersökning

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Forskning och utveckling

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Jordbruk, utvinning av mineral och bearbetning på plats

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Avfallshantering och rening

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övriga affärstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| — | Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori |
| --- | --- |

—

Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Personliga tjänster, kultur och rekreation

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Audiovisuella och närbesläktade tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Andra personliga, kultur- och rekreationstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Utbildning

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Hälso- och sjukvård

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

— Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Offentliga tjänster, ej hänförliga till någon annan kategori

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Ambassader och konsulat

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Militära enheter och försvaret

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga offentliga tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Memorandumposter

Audiovisuella transaktioner

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Postbefordran

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Kurirtjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

4.   Frågeformulär för utländska direkta investeringar, flöden

| BOP_FDI
  Direkta investeringar, flöden (1) | Tidsfrist: T + 9 månader
  Periodicitet: årlig |
| --- | --- |
| A | Geografisk fördelning
  Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| | Direkta investeringar i utlandet | | | |
| 510 | Eget kapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 525 | Återinvesterade vinstmedel | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 530 | Övrigt direktinvesteringskapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 505 | Direkta investeringar i utlandet: totalt | Netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin | | | |
| 560 | Eget kapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 575 | Återinvesterade vinstmedel | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 580 | Övrigt direktinvesteringskapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 555 | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin: totalt | Netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Avkastning på direkta investeringar | | | |
| 332 | Utdelningar | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 333 | Återinv. vinstm. och icke utd. vinstm. från filialer | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 334 | Ränta | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 330 | Avkastning på direkta investeringar: totalt | Kredit, debet, netto | Nivå 3 | Krävs ej |

BOP_FDI

Direkta investeringar, flöden (1)

Tidsfrist: T + 9 månader

Periodicitet: årlig

A

Geografisk fördelning

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

Direkta investeringar i utlandet

510

Eget kapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

525

Återinvesterade vinstmedel

Netto

Nivå 2

Krävs ej

530

Övrigt direktinvesteringskapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

505

Direkta investeringar i utlandet: totalt

Netto

Nivå 3

Krävs ej

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin

560

Eget kapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

575

Återinvesterade vinstmedel

Netto

Nivå 2

Krävs ej

580

Övrigt direktinvesteringskapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

555

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin: totalt

Netto

Nivå 3

Krävs ej

Avkastning på direkta investeringar

332

Utdelningar

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

333

Återinv. vinstm. och icke utd. vinstm. från filialer

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

334

Ränta

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

330

Avkastning på direkta investeringar: totalt

Kredit, debet, netto

Nivå 3

Krävs ej

| BOP_FDI
  Direkta investeringar, flöden | Tidsfrist: T + 21 månader
  Periodicitet: årlig |
| --- | --- |
| A | Geografisk fördelning
  Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| | Direkta investeringar i utlandet | | | |
| 510 | Eget kapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 525 | Återinvesterade vinstmedel | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 530 | Övrigt direktinvesteringskapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 505 | Direkta investeringar i utlandet: totalt | Netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin | | | |
| 560 | Eget kapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 575 | Återinvesterade vinstmedel | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 580 | Övrigt direktinvesteringskapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 555 | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin: totalt | Netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Avkastning på direkta investeringar | | | |
| 332 | Utdelningar | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 333 | Återinv. vinstm. och icke utd. vinstm. från filialer | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 334 | Ränta | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 330 | Avkastning på direkta investeringar: totalt | Kredit, debet, netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| B | Fördelning efter näringsgren
  Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| 505 | Direkta investeringar i utlandet: totalt | Netto | Netto | Nivå 1 |
| | | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 1 |
| 555 | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin: totalt | Netto | Netto | Nivå 1 |
| | | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 1 |
| 330 | Avkastning på direkta investeringar: totalt | Kredit, debet, netto | Kredit, debet, netto | Nivå 1 |
| | | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 1 |

BOP_FDI

Direkta investeringar, flöden

Tidsfrist: T + 21 månader

Periodicitet: årlig

A

Geografisk fördelning

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

Direkta investeringar i utlandet

510

Eget kapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

525

Återinvesterade vinstmedel

Netto

Nivå 2

Krävs ej

530

Övrigt direktinvesteringskapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

505

Direkta investeringar i utlandet: totalt

Netto

Nivå 3

Krävs ej

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin

560

Eget kapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

575

Återinvesterade vinstmedel

Netto

Nivå 2

Krävs ej

580

Övrigt direktinvesteringskapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

555

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin: totalt

Netto

Nivå 3

Krävs ej

Avkastning på direkta investeringar

332

Utdelningar

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

333

Återinv. vinstm. och icke utd. vinstm. från filialer

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

334

Ränta

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

330

Avkastning på direkta investeringar: totalt

Kredit, debet, netto

Nivå 3

Krävs ej

B

Fördelning efter näringsgren

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

505

Direkta investeringar i utlandet: totalt

Netto

Netto

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

555

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin: totalt

Netto

Netto

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

330

Avkastning på direkta investeringar: totalt

Kredit, debet, netto

Kredit, debet, netto

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

5.   Frågeformulär för utlandsställningen

| BOP_POS
  Utlandsställningen (2) | Tidsfrist: T + 9 månader
  Periodicitet: årlig |
| --- | --- |
| A | Geografisk fördelning
  Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| | Direkta investeringar, tillgångar | | | |
| 506 | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel | Nettopositioner | Nivå 1 | Krävs ej |
| 530 | Övrigt direktinvesteringskapital | Nettopositioner | Nivå 1 | Krävs ej |
| 505 | Direkta investeringar i utlandet: tillgångar totalt, netto | Nettopositioner | Nivå 2 | Krävs ej |
| | Direkta investeringar, skulder | | | |
| 556 | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel | Nettopostiioner | Nivå 1 | Krävs ej |
| 580 | Övrigt direktinvesteringskapital | Nettopositioner | Nivå 1 | Krävs ej |
| 555 | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin skulder totalt, netto | Nettopositioner | Nivå 2 | Krävs ej |

BOP_POS

Utlandsställningen (2)

Tidsfrist: T + 9 månader

Periodicitet: årlig

A

Geografisk fördelning

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

Direkta investeringar, tillgångar

506

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel

Nettopositioner

Nivå 1

Krävs ej

530

Övrigt direktinvesteringskapital

Nettopositioner

Nivå 1

Krävs ej

505

Direkta investeringar i utlandet: tillgångar totalt, netto

Nettopositioner

Nivå 2

Krävs ej

Direkta investeringar, skulder

556

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel

Nettopostiioner

Nivå 1

Krävs ej

580

Övrigt direktinvesteringskapital

Nettopositioner

Nivå 1

Krävs ej

555

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin skulder totalt, netto

Nettopositioner

Nivå 2

Krävs ej

| BOP_POS
  Utlandsställningen | Tidsfrist: T 21 månader
  Periodicitet: årlig |
| --- | --- |
| A | Geografisk fördelning
  Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| | Direkta investeringar, tillgånga | | | |
| 506 | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel | Nettopositioner | Nivå 2 | Krävs ej |
| 530 | Övrigt direktinvesteringskapital | Nettopositioner | Nivå 2 | Krävs ej |
| 505 | Direkta investeringar i utlandet: tillgångar totalt, netto | Nettopositioner | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Direkta investeringar, skulder | | | |
| 556 | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel | Nettopositioner | Nivå 2 | Krävs ej |
| 580 | Övrigt direktinvesteringskapital | Nettopositioner | Nivå 2 | Krävs ej |
| 555 | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin skulder totalt, netto | Nettopositioner | Nivå 3 | Krävs ej |
| B | Fördelning efter näringsgren
  Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| 505 | Direkta investeringar i utlandet: tillgångar totalt, netto | Nettopositioner | Nivå 1 | Nivå 2 |
| | | | Nivå 2 | Nivå 1 |
| 555 | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin skulder totalt, netto | Nettopositioner | Nivå 1 | Nivå 2 |
| | | | Nivå 2 | Nivå 1 |

BOP_POS

Utlandsställningen

Tidsfrist: T 21 månader

Periodicitet: årlig

A

Geografisk fördelning

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

Direkta investeringar, tillgånga

506

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel

Nettopositioner

Nivå 2

Krävs ej

530

Övrigt direktinvesteringskapital

Nettopositioner

Nivå 2

Krävs ej

505

Direkta investeringar i utlandet: tillgångar totalt, netto

Nettopositioner

Nivå 3

Krävs ej

Direkta investeringar, skulder

556

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel

Nettopositioner

Nivå 2

Krävs ej

580

Övrigt direktinvesteringskapital

Nettopositioner

Nivå 2

Krävs ej

555

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin skulder totalt, netto

Nettopositioner

Nivå 3

Krävs ej

B

Fördelning efter näringsgren

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

505

Direkta investeringar i utlandet: tillgångar totalt, netto

Nettopositioner

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

555

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin skulder totalt, netto

Nettopositioner

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

6.   Nivåer för geografisk fördelning

| | Nivå 1 | | Nivå 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| A1 | Världen (alla enheter) | A1 | Världen (alla enheter) |
| D2 | EU-15 (Intra-EU-15) | D2 | EU-15 (Intra-EU-15) |
| U4 | Extra-euroområdet | U4 | Extra-euroområdet |
| 4A | EU:s institutioner | 4A | EU:s institutioner |
| D4 | Extra-EU-15 | D4 | Extra-EU15 |
| | | IS | Island |
| | | LI | Liechtenstein |
| | | NO | Norge |
| CH | Schweiz | CH | Schweiz |
| | | BG | Bulgarien |
| | | HR | Kroatien |
| | | RO | Rumänien |
| | | RU | Ryssland |
| | | TR | Turkiet |
| | | EG | Egypten |
| | | MA | Marocko |
| | | NG | Nigeria |
| | | ZA | Sydafrika |
| CA | Kanada | CA | Kanada |
| US | Förenta staterna | US | Förenta staterna |
| | | MX | Mexiko |
| | | AR | Argentina |
| | | BR | Brasilien |
| | | CL | Chile |
| | | UY | Uruguay |
| | | VE | Venezuela |
| | | IL | Israel |
| | | CN | Kina |
| | | HK | Hongkong |
| | | IN | Indien |
| | | ID | Indonesien |
| JP | Japan | JP | Japan |
| | | KR | Sydkorea |
| | | MY | Malaysia |
| | | PH | Filippinerna |
| | | SG | Singapore |
| | | TW | Taiwan |
| | | TH | Thailand |
| | | AU | Australien |
| | | NZ | Nya Zeeland |
| Z8 | Extra EU-15, ej fördelat | Z8 | Extra EU-15, ej fördelat |
| C4 | Utländska finansiella centrer (skattefria zoner) (3) | C4 | Utländska finansiella centrer (skattefria zoner) (3) |

Nivå 1

Nivå 2

A1

Världen (alla enheter)

A1

Världen (alla enheter)

D2

EU-15 (Intra-EU-15)

D2

EU-15 (Intra-EU-15)

U4

Extra-euroområdet

U4

Extra-euroområdet

4A

EU:s institutioner

4A

EU:s institutioner

D4

Extra-EU-15

D4

Extra-EU15

IS

Island

LI

Liechtenstein

NO

Norge

CH

Schweiz

CH

Schweiz

BG

Bulgarien

HR

Kroatien

RO

Rumänien

RU

Ryssland

TR

Turkiet

EG

Egypten

MA

Marocko

NG

Nigeria

ZA

Sydafrika

CA

Kanada

CA

Kanada

US

Förenta staterna

US

Förenta staterna

MX

Mexiko

AR

Argentina

BR

Brasilien

CL

Chile

UY

Uruguay

VE

Venezuela

IL

Israel

CN

Kina

HK

Hongkong

IN

Indien

ID

Indonesien

JP

Japan

JP

Japan

KR

Sydkorea

MY

Malaysia

PH

Filippinerna

SG

Singapore

TW

Taiwan

TH

Thailand

AU

Australien

NZ

Nya Zeeland

Z8

Extra EU-15, ej fördelat

Z8

Extra EU-15, ej fördelat

C4

Utländska finansiella centrer (skattefria zoner) (3)

C4

Utländska finansiella centrer (skattefria zoner) (3)

| Nivå 3 |
| --- |
| 7Z | Internationella organisationer undantaget EU:s institutioner | EG | Egypten | LK | Sri Lanka | SG | Singapore |
| AD | Andorra | ER | Eritrea | LR | Liberia | SH | S:t Helena |
| AE | Förenade Arabemiraten | ES | Spanien | LS | Lesotho | SI | Slovenien |
| AF | Afghanistan | ET | Etiopien | LT | Litauen | SK | Slovakien |
| AG | Antigua och Barbuda | FI | Finland | LU | Luxemburg | SL | Sierra Leone |
| AI | Anguilla | FJ | Fiji | LV | Lettland | SM | San Marino |
| AL | Albanien | FK | Falklandsöarna | LY | Libyen | SN | Senegal |
| AM | Armenien | FM | Mikronesiska federationen | MA | Marocko | SO | Somalia |
| AN | Nederländska Antillerna | FO | Färöarna | MD | Moldavien | SR | Surinam |
| AO | Angola | FR | Frankrike | MG | Madagaskar | ST | Sao Tome och Principe |
| AQ | Antarktis | GA | Gabon | MH | Marshallöarna | SV | El Salvador |
| AR | Argentina | GB | Förenade kungariket | MK (4) | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | SY | Syrien |
| AS | Amerikanska Samoa | GD | Grenada | ML | Mali | SZ | Swaziland |
| AT | Österrike | GE | Georgien | MM | Myanmar | TC | Turks- och Caicosöarna |
| AU | Australien | GG | Guernsey (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) | MN | Mongoliet | TD | Tchad |
| AW | Aruba | GH | Ghana | MO | Macao | TG | Togo |
| AZ | Azerbajdzjan | GI | Gilbraltar | MP | Norra Marianaöarna | TH | Thailand |
| BA | Bosnien och Hercegovina | GL | Grönland | MQ | Martinique | TJ | Tadzjikistan |
| BB | Barbados | GM | Gambia | MR | Mauretanien | TK | Tokelau |
| BD | Bangladesh | GN | Guinea | MS | Montserrat | TM | Turkmenistan |
| BE | Belgien | GQ | Ekvatorialguinea | MT | Malta | TN | Tunisien |
| BF | Burkina Faso | GR | Grekland | MU | Mauritius | TO | Tonga |
| BG | Bulgarien | GS | Sydgeorgien och Södra Sandwichöarna | MV | Maldiverna | TP | Östtimor |
| BH | Bahrain | GT | Guatemala | MW | Malawi | TR | Turkiet |
| BI | Burundi | GU | Guam | MX | Mexiko | TT | Trinidad och Tobago |
| BJ | Benin | GW | Guinea Bissau | MY | Malaysia | TV | Tuvalu |
| BM | Bermuda | GY | Guyana | MZ | Moçambique | TW | Taiwan |
| BN | Brunei | HK | Hongkong | NA | Namibia | TZ | Tanzania |
| BO | Bolivia | HM | Heardön och McDonaldöarna | NC | Nya Kaledonien | UA | Ukraina |
| BR | Brasilien | HN | Honduras | NE | Niger | UG | Uganda |
| BS | Bahamas | HR | Kroatien | NF | Norfolkön | UM | Amerikanska, mindre uteliggande öar |
| BT | Bhutan | HT | Haiti | NG | Nigeria | US | Förenta staterna |
| BV | Bouvetön | HU | Ungern | NI | Nicaragua | UY | Uruguay |
| BW | Botswana | ID | Indonesien | NL | Nederländerna | UZ | Uzbekistan |
| BY | Vitryssland | IE | Irland | NO | Norge | VA | Heliga stolen |
| BZ | Belize | IL | Israel | NP | Nepal | VC | Saint Vincent och Grenadinerna |
| CA | Kanada | IM | Isle of Man (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) | NR | Nauru | VE | Venezuela |
| CC | Kokosöarna (eller Keelingöarna) | IN | Indien | NU | Niue | VG | Brittiska Jungfruöarna |
| CD | Demokratiska republiken Kongo | IO | Brittiska territoriet i Indiska oceanen | NZ | Nya Zeeland | VI | Amerikanska Jungfruöarna |
| CF | Centralafrikanska republiken | IQ | Irak | OM | Oman | VN | Vietnam |
| CG | Kongo | IR | Iran | PA | Panama | VU | Vanuatu |
| CH | Schweiz | IS | Island | PE | Peru | WF | Wallis- och Futunaöarna |
| CI | Elfenbenskusten | IT | Italien | PF | Franska Polynesien | WS | Samoa |
| CK | Cooköarna | JE | Jersey (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) | PG | Papua Nya Guinea | YE | Yemen |
| CL | Chile | JM | Jamaica | PH | Filippinerna | YT | Mayotte |
| CM | Kamerun | JO | Jordanien | PK | Pakistan | YU | Jugoslavien |
| CN | Kina | JP | Japan | PL | Polen | ZA | Sydafrika |
| CO | Colombia | KE | Kenya | PN | Pitcairn | ZM | Zambia |
| CR | Costa Rica | KG | Kirgizistan | PR | Puerto Rico | ZW | Zimbabwe |
| CU | Kuba | KH | Kambodja | PS | Det ockuperade palestinska territoriet | | |
| CV | Kap Verde | KI | Kiribati | PT | Portugal | | |
| CX | Julön | KM | Komorerna | PW | Palau | | |
| CY | Cypern | KN | Saint Kitts och Nevis | PY | Paraguay | | |
| CZ | Tjeckiska republiken | KP | Nordkorea | QA | Qatar | | |
| DE | Tyskland | KR | Sydkorea | RO | Rumänien | | |
| DJ | Djibouti | KW | Kuwait | RU | Ryssland | | |
| DK | Danmark | KY | Caymanöarna | RW | Rwanda | | |
| DM | Dominica | KZ | Kazakstan | SA | Saudiarabien | | |
| DO | Dominikanska republiken | LA | Laos | SB | Salomonöarna | | |
| DZ | Algeriet | LB | Libanon | SC | Seychellerna | | |
| EC | Ecuador | LC | Saint Lucia | SD | Sudan | | |
| EE | Estland | LI | Liechtenstein | SE | Sverige | | |

Nivå 3

7Z

Internationella organisationer undantaget EU:s institutioner

EG

Egypten

LK

Sri Lanka

SG

Singapore

AD

Andorra

ER

Eritrea

LR

Liberia

SH

S:t Helena

AE

Förenade Arabemiraten

ES

Spanien

LS

Lesotho

SI

Slovenien

AF

Afghanistan

ET

Etiopien

LT

Litauen

SK

Slovakien

AG

Antigua och Barbuda

FI

Finland

LU

Luxemburg

SL

Sierra Leone

AI

Anguilla

FJ

Fiji

LV

Lettland

SM

San Marino

AL

Albanien

FK

Falklandsöarna

LY

Libyen

SN

Senegal

AM

Armenien

FM

Mikronesiska federationen

MA

Marocko

SO

Somalia

AN

Nederländska Antillerna

FO

Färöarna

MD

Moldavien

SR

Surinam

AO

Angola

FR

Frankrike

MG

Madagaskar

ST

Sao Tome och Principe

AQ

Antarktis

GA

Gabon

MH

Marshallöarna

SV

El Salvador

AR

Argentina

GB

Förenade kungariket

MK (4)

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

SY

Syrien

AS

Amerikanska Samoa

GD

Grenada

ML

Mali

SZ

Swaziland

AT

Österrike

GE

Georgien

MM

Myanmar

TC

Turks- och Caicosöarna

AU

Australien

GG

Guernsey (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

MN

Mongoliet

TD

Tchad

AW

Aruba

GH

Ghana

MO

Macao

TG

Togo

AZ

Azerbajdzjan

GI

Gilbraltar

MP

Norra Marianaöarna

TH

Thailand

BA

Bosnien och Hercegovina

GL

Grönland

MQ

Martinique

TJ

Tadzjikistan

BB

Barbados

GM

Gambia

MR

Mauretanien

TK

Tokelau

BD

Bangladesh

GN

Guinea

MS

Montserrat

TM

Turkmenistan

BE

Belgien

GQ

Ekvatorialguinea

MT

Malta

TN

Tunisien

BF

Burkina Faso

GR

Grekland

MU

Mauritius

TO

Tonga

BG

Bulgarien

GS

Sydgeorgien och Södra Sandwichöarna

MV

Maldiverna

TP

Östtimor

BH

Bahrain

GT

Guatemala

MW

Malawi

TR

Turkiet

BI

Burundi

GU

Guam

MX

Mexiko

TT

Trinidad och Tobago

BJ

Benin

GW

Guinea Bissau

MY

Malaysia

TV

Tuvalu

BM

Bermuda

GY

Guyana

MZ

Moçambique

TW

Taiwan

BN

Brunei

HK

Hongkong

NA

Namibia

TZ

Tanzania

BO

Bolivia

HM

Heardön och McDonaldöarna

NC

Nya Kaledonien

UA

Ukraina

BR

Brasilien

HN

Honduras

NE

Niger

UG

Uganda

BS

Bahamas

HR

Kroatien

NF

Norfolkön

UM

Amerikanska, mindre uteliggande öar

BT

Bhutan

HT

Haiti

NG

Nigeria

US

Förenta staterna

BV

Bouvetön

HU

Ungern

NI

Nicaragua

UY

Uruguay

BW

Botswana

ID

Indonesien

NL

Nederländerna

UZ

Uzbekistan

BY

Vitryssland

IE

Irland

NO

Norge

VA

Heliga stolen

BZ

Belize

IL

Israel

NP

Nepal

VC

Saint Vincent och Grenadinerna

CA

Kanada

IM

Isle of Man (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

NR

Nauru

VE

Venezuela

CC

Kokosöarna (eller Keelingöarna)

IN

Indien

NU

Niue

VG

Brittiska Jungfruöarna

CD

Demokratiska republiken Kongo

IO

Brittiska territoriet i Indiska oceanen

NZ

Nya Zeeland

VI

Amerikanska Jungfruöarna

CF

Centralafrikanska republiken

IQ

Irak

OM

Oman

VN

Vietnam

CG

Kongo

IR

Iran

PA

Panama

VU

Vanuatu

CH

Schweiz

IS

Island

PE

Peru

WF

Wallis- och Futunaöarna

CI

Elfenbenskusten

IT

Italien

PF

Franska Polynesien

WS

Samoa

CK

Cooköarna

JE

Jersey (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

PG

Papua Nya Guinea

YE

Yemen

CL

Chile

JM

Jamaica

PH

Filippinerna

YT

Mayotte

CM

Kamerun

JO

Jordanien

PK

Pakistan

YU

Jugoslavien

CN

Kina

JP

Japan

PL

Polen

ZA

Sydafrika

CO

Colombia

KE

Kenya

PN

Pitcairn

ZM

Zambia

CR

Costa Rica

KG

Kirgizistan

PR

Puerto Rico

ZW

Zimbabwe

CU

Kuba

KH

Kambodja

PS

Det ockuperade palestinska territoriet

CV

Kap Verde

KI

Kiribati

PT

Portugal

CX

Julön

KM

Komorerna

PW

Palau

CY

Cypern

KN

Saint Kitts och Nevis

PY

Paraguay

CZ

Tjeckiska republiken

KP

Nordkorea

QA

Qatar

DE

Tyskland

KR

Sydkorea

RO

Rumänien

DJ

Djibouti

KW

Kuwait

RU

Ryssland

DK

Danmark

KY

Caymanöarna

RW

Rwanda

DM

Dominica

KZ

Kazakstan

SA

Saudiarabien

DO

Dominikanska republiken

LA

Laos

SB

Salomonöarna

DZ

Algeriet

LB

Libanon

SC

Seychellerna

EC

Ecuador

LC

Saint Lucia

SD

Sudan

EE

Estland

LI

Liechtenstein

SE

Sverige

7.   Nivåer för fördelning efter näringsgren

| Nivå 1 | Nivå 2 |
| --- | --- |
| | ICFA | NACE rev. 1 |
| | JORDBRUK, JAKT OCH SKOGSBRUK; FISKE | Avd. A, B |
| UTVINNING AV MINERAL | UTVINNING AV MINERAL | Avd. C |
| | Omfattar: | |
| | Utvinning av råpetroleum och naturgas | Huvudgrupp 11 |
| TILLVERKNING | TILLVERKNING | Avd. D |
| | Livsmedel | Underavdelning DA |
| | Textil- och beklädnadsvaror | Underavdelning DB |
| | Trävarutillverkning, förlagsverksamhet och grafisk produktion | Underavd. DD och DE |
| | Textil- och trävaruverksamhet, TOTALT | |
| | Tillverkning av raffinerade petroleumprodukter och övrig bearbetning | Huvudgrupp 23 |
| | Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter | Huvudgrupp 24 |
| | Tillverkning av gummi- och plastvaror | Huvudgrupp 25 |
| Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror | Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror, TOTALT | |
| | Metallprodukter | Underavdelning DJ |
| | Maskiner | Huvudgrupp 29 |
| | Metallprodukter och maskiner, TOTALT | |
| | Kontorsmaskiner och datorer | Huvudgrupp 30 |
| | Teleprodukter | Huvudgrupp 32 |
| Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter | Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter, TOTALT | |
| | Motorfordon | Huvudgrupp 34 |
| | Andra transportmedel | Huvudgrupp 35 |
| Andra transportmedel | Motorfordon och andra transportmedel, TOTALT | |
| | Övrig tillverkning | |
| EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING | EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING | Avd. E |
| BYGGVERKSAMHET | BYGGVERKSAMHET | Avd. F |
| TJÄNSTER, TOTALT | TJÄNSTER, TOTALT | |
| HANDEL OCH REPARATIONER | HANDEL OCH REPARATIONER | Avd. G |
| | Handel med och service av motorfordon: detaljhandel med drivmedel | Huvudgrupp 50 |
| | Parti- och agenturhandel utom med motorfordon | Huvudgrupp 51 |
| | Detaljhandel utom med motorfordon; reparation av hushållsartiklar och personliga artiklar | Huvudgrupp 52 |
| HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET | HOTELL OCH RESTAURANGVERKSAMHET | Avd. H |
| TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION | TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION | Avd. I |
| | Transport och varulagring | Huvudgrupp 60, 61, 62, 63 |
| | Landtransport, transport i rörsystem | Huvudgrupp 60 |
| | Sjötransport | Huvudgrupp 61 |
| | Lufttransport | Huvudgrupp 62 |
| | Stödtjänster till transport; resebyråverksamhet | Huvudgrupp 63 |
| | Post och telekommunikationer | Huvudgrupp 64 |
| | Postbefordran | Grupp 641 |
| | Telekommunikation | Grupp 642 |
| FINANSIELL VERKSAMHET | Finansiell verksamhet | Avd. J |
| | Finansförmedling utom försäkring och pensionsfondsverksamhet | Huvudgrupp 65 |
| | Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring | Huvudgrupp 66 |
| | Stödtjänster till finansiell verksamhet | Huvudgrupp 67 |
| | Fastighetsverksamhet | Avd. K, huvudgrupp 70 |
| | Uthyrning av fordon och maskiner utan bemanning samt av hushållsartiklar och varor för personligt bruk | Avd. K, huvudgrupp 71 |
| DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M. | DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M. | Avd. K, huvudgrupp 72 |
| FORSKNING OCH UTVECKLING | Forskning och utveckling | Avd. K, huvudgrupp 73 |
| ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER | Andra företagstjänster | Avd. K, huvudgrupp 74 |
| | Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet, marknadsundersökning | Grupp 741 |
| | Juridisk verksamhet | Undergrupp 7411 |
| | Redovisning och bokföring, revision, skatterådgivning | Undergrupp 7412 |
| | Marknads- och opinionsundersökning | Undergrupp 7413 |
| | Konsultverksamhet avseende företags organisation, information m.m. | Undergrupp 7414, 7415 |
| | Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d. | Grupp 742 |
| | Reklamverksamhet | Grupp 744 |
| | Andra företagstjänster | Grupp 743, 745, 746, 747, 748 |
| | UTBILDNING | Avd. M |
| | HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, SOCIALA TJÄNSTER; VETERINÄRSVERKSAMHET | Avd. N |
| | AVLOPPSRENING OCH AVFALLSHANTERING | Avd. O, huvudgrupp 90 |
| | INTRESSEBEVAKNING; RELIGIÖS VERKSAMHET | Avd. O, huvudgrupp 91 |
| REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET | REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET | Avd. O, huvudgrupp 92 |
| | Film- och videoverksamhet, radio- och TV-programverksamhet, annan nöjesverksamhet | Grupp 921, 922, 923 |
| | Nyhetsservice | Grupp 924 |
| | Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m. | Grupp 925 |
| | Sportverksamhet; annan rekreationsverksamhet | Grupp 926, 927 |
| | ANNAN SERVICEVERKSAMHET | Avd. O, huvudgrupp 93 |
| | Ej fördelat | |

Nivå 1

Nivå 2

ICFA

NACE rev. 1

JORDBRUK, JAKT OCH SKOGSBRUK; FISKE

Avd. A, B

UTVINNING AV MINERAL

UTVINNING AV MINERAL

Avd. C

Omfattar:

Utvinning av råpetroleum och naturgas

Huvudgrupp 11

TILLVERKNING

TILLVERKNING

Avd. D

Livsmedel

Underavdelning DA

Textil- och beklädnadsvaror

Underavdelning DB

Trävarutillverkning, förlagsverksamhet och grafisk produktion

Underavd. DD och DE

Textil- och trävaruverksamhet, TOTALT

Tillverkning av raffinerade petroleumprodukter och övrig bearbetning

Huvudgrupp 23

Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter

Huvudgrupp 24

Tillverkning av gummi- och plastvaror

Huvudgrupp 25

Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror

Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror, TOTALT

Metallprodukter

Underavdelning DJ

Maskiner

Huvudgrupp 29

Metallprodukter och maskiner, TOTALT

Kontorsmaskiner och datorer

Huvudgrupp 30

Teleprodukter

Huvudgrupp 32

Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter

Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter, TOTALT

Motorfordon

Huvudgrupp 34

Andra transportmedel

Huvudgrupp 35

Andra transportmedel

Motorfordon och andra transportmedel, TOTALT

Övrig tillverkning

EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING

EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING

Avd. E

BYGGVERKSAMHET

BYGGVERKSAMHET

Avd. F

TJÄNSTER, TOTALT

TJÄNSTER, TOTALT

HANDEL OCH REPARATIONER

HANDEL OCH REPARATIONER

Avd. G

Handel med och service av motorfordon: detaljhandel med drivmedel

Huvudgrupp 50

Parti- och agenturhandel utom med motorfordon

Huvudgrupp 51

Detaljhandel utom med motorfordon; reparation av hushållsartiklar och personliga artiklar

Huvudgrupp 52

HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET

HOTELL OCH RESTAURANGVERKSAMHET

Avd. H

TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION

TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION

Avd. I

Transport och varulagring

Huvudgrupp 60, 61, 62, 63

Landtransport, transport i rörsystem

Huvudgrupp 60

Sjötransport

Huvudgrupp 61

Lufttransport

Huvudgrupp 62

Stödtjänster till transport; resebyråverksamhet

Huvudgrupp 63

Post och telekommunikationer

Huvudgrupp 64

Postbefordran

Grupp 641

Telekommunikation

Grupp 642

FINANSIELL VERKSAMHET

Finansiell verksamhet

Avd. J

Finansförmedling utom försäkring och pensionsfondsverksamhet

Huvudgrupp 65

Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring

Huvudgrupp 66

Stödtjänster till finansiell verksamhet

Huvudgrupp 67

Fastighetsverksamhet

Avd. K, huvudgrupp 70

Uthyrning av fordon och maskiner utan bemanning samt av hushållsartiklar och varor för personligt bruk

Avd. K, huvudgrupp 71

DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M.

DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M.

Avd. K, huvudgrupp 72

FORSKNING OCH UTVECKLING

Forskning och utveckling

Avd. K, huvudgrupp 73

ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER

Andra företagstjänster

Avd. K, huvudgrupp 74

Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet, marknadsundersökning

Grupp 741

Juridisk verksamhet

Undergrupp 7411

Redovisning och bokföring, revision, skatterådgivning

Undergrupp 7412

Marknads- och opinionsundersökning

Undergrupp 7413

Konsultverksamhet avseende företags organisation, information m.m.

Undergrupp 7414, 7415

Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d.

Grupp 742

Reklamverksamhet

Grupp 744

Andra företagstjänster

Grupp 743, 745, 746, 747, 748

UTBILDNING

Avd. M

HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, SOCIALA TJÄNSTER; VETERINÄRSVERKSAMHET

Avd. N

AVLOPPSRENING OCH AVFALLSHANTERING

Avd. O, huvudgrupp 90

INTRESSEBEVAKNING; RELIGIÖS VERKSAMHET

Avd. O, huvudgrupp 91

REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET

REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET

Avd. O, huvudgrupp 92

Film- och videoverksamhet, radio- och TV-programverksamhet, annan nöjesverksamhet

Grupp 921, 922, 923

Nyhetsservice

Grupp 924

Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m.

Grupp 925

Sportverksamhet; annan rekreationsverksamhet

Grupp 926, 927

ANNAN SERVICEVERKSAMHET

Avd. O, huvudgrupp 93

Ej fördelat

8.
     
  Överföring av uppgifter

(Första referensperioderna)

| Betalningsbalansens euroindikationer |
| --- |
| BOP_EUR




  Euroindikatorer | Tidsfrist: T + 2 månader




  Periodicitet: Kvartalsvis




  Första referensperiod: Q1 2006 |
| Kvartalsstatistik över betalningsbalansen |
| BOP_Q




  Kvartalsuppgifter | Tidsfrist: T + 3 månader




  Periodicitet: Kvartalsvis




  Första referensperiod: Q1 2006 |
| Internationell handel med tjänster |
| BOP_ITS




  Internationell handel med tjänster | Tidsfrist: T + 9 månader




  Periodicitet: Årlig




  Första referensperiod: 2006 |
| Frågeformulär för utländska direkta investeringar, flöden |
| BOP_FDI A




  Direkta investeringar, flöden | Tidsfrist: T + 9 månader




  Periodicitet: Årlig




  Första referensperiod: 2006 |
| BOP_FDI A + B




  Direkta investeringar, flöden | Tidsfrist: T + 21 månader




  Periodicitet: Årlig




  Första referensperiod: 2006 |
| Frågeformulär för utlandsställningen |
| BOP_POS A

   (5)



  Utlandsställningen | Tidsfrist: T + 9 månader




  Periodicitet: Årlig




  Första referensperiod: 2006 |
| BOP_POS A + B

   (6)



  Utlandsställningen | Tidsfrist: T + 21 månader




  Periodicitet: Årlig




  Första referensperiod: 2006 |

Betalningsbalansens euroindikationer

BOP_EUR

Euroindikatorer

Tidsfrist: T + 2 månader

Periodicitet: Kvartalsvis

Första referensperiod: Q1 2006

Kvartalsstatistik över betalningsbalansen

BOP_Q

Kvartalsuppgifter

Tidsfrist: T + 3 månader

Periodicitet: Kvartalsvis

Första referensperiod: Q1 2006

Internationell handel med tjänster

BOP_ITS

Internationell handel med tjänster

Tidsfrist: T + 9 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperiod: 2006

Frågeformulär för utländska direkta investeringar, flöden

BOP_FDI A

Direkta investeringar, flöden

Tidsfrist: T + 9 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperiod: 2006

BOP_FDI A + B

Direkta investeringar, flöden

Tidsfrist: T + 21 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperiod: 2006

Frågeformulär för utlandsställningen

BOP_POS A

   (5)

Utlandsställningen

Tidsfrist: T + 9 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperiod: 2006

BOP_POS A + B

   (6)

Utlandsställningen

Tidsfrist: T + 21 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperiod: 2006

---

(1)  Endast geografisk fördelning.

(2)  Endast geografisk fördelning.

(3)  Endast för utländska direkta investeringar.

(4)  ”Koden föregriper inte den definitiva beteckningen av detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.”

(5)  
  Utlandsställningen den 31.12.2005 skall överföras i september 2007 i enlighet med befintliga informella överenskommelser.

(6)  
  De ändrade uppgifterna om utlandsställningen den 31.12.2005 skall överföras i september 2008 i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

BILAGA II

DEFINITIONER

VAROR (kod 100)

Varukomponenten i bytesbalansen omfattar lös egendom som byter ägare (mellan inhemska och utländska subjekt). Dessa varor bör mätas enligt marknadsvärde till leveransvillkoret f.o.b. Undantag från regeln om ägarbyte (transaktioner i dessa poster redovisas under varor) är t.ex. varor under finansiell leasing, varor som överförs mellan ett moderföretag och en filial, och vissa varor för bearbetning. Varuhandel inom EU: partnerlandet bör definieras enligt principen om avsändarland.

Omfattar varor i allmänhet, varor för bearbetning, reparation av varor, varor som köps i hamn av transportföretag samt icke-monetärt guld.

TJÄNSTER (kod 200)

| — | Transport (kod 205)
  Omfattar alla transporttjänster som utförs av en ekonomis inhemska subjekt för utländska subjekts räkning och som omfattar personbefordran, godsbefordran (frakt), hyra av transportmedel med besättning, samt därmed sammanhängande stödtjänster. |
| --- | --- |

—

Transport (kod 205)

Omfattar alla transporttjänster som utförs av en ekonomis inhemska subjekt för utländska subjekts räkning och som omfattar personbefordran, godsbefordran (frakt), hyra av transportmedel med besättning, samt därmed sammanhängande stödtjänster.

| — | Sjötransport (kod 206)
  Omfattar alla transporttjänster över hav. Följande fördelning krävs: Personbefordran över hav (kod 207), Godsbefordran över hav (kod 208) och Övrig transport över hav (kod 209). |
| --- | --- |

—

Sjötransport (kod 206)

Omfattar alla transporttjänster över hav. Följande fördelning krävs: Personbefordran över hav (kod 207), Godsbefordran över hav (kod 208) och Övrig transport över hav (kod 209).

| — | Flygtransport (kod 210)
  Omfattar alla flygtransporttjänster. Följande fördelning krävs: Personbefordran med flyg (kod 211), Godsbefordran med flyg (kod 212) och Övrig transport med flyg (kod 213). |
| --- | --- |

—

Flygtransport (kod 210)

Omfattar alla flygtransporttjänster. Följande fördelning krävs: Personbefordran med flyg (kod 211), Godsbefordran med flyg (kod 212) och Övrig transport med flyg (kod 213).

| — | Övriga transporter (kod 214)
  Omfattar alla transporttjänster som inte sker över hav eller med flyg. Följande fördelning krävs: Personbefordran med övriga transporter (kod 215), Godsbefordran med övriga transporter (kod 216) och Övrigt med övriga transporter (kod 217).
  En ytterligare uppdelning av Övriga transporter (kod 214) krävs enligt följande:






  — | Rymdfart (kod 218)
  Omfattar uppsändning av satelliter som görs av kommersiella företag för satellitägarnas (t.ex. telebolags) räkning samt annan verksamhet som bedrivs av operatörer av rymdutrustning, t.ex. godsbefordran och personbefordran för vetenskapliga experiment. Även personbefordran i rymden omfattas samt de betalningar som en ekonomi gör för att ha sina inhemska subjekt ombord på en annan ekonomis rymdfarkoster. |
| --- | --- | --- |

—

Övriga transporter (kod 214)

Omfattar alla transporttjänster som inte sker över hav eller med flyg. Följande fördelning krävs: Personbefordran med övriga transporter (kod 215), Godsbefordran med övriga transporter (kod 216) och Övrigt med övriga transporter (kod 217).

En ytterligare uppdelning av Övriga transporter (kod 214) krävs enligt följande:

—

Rymdfart (kod 218)

Omfattar uppsändning av satelliter som görs av kommersiella företag för satellitägarnas (t.ex. telebolags) räkning samt annan verksamhet som bedrivs av operatörer av rymdutrustning, t.ex. godsbefordran och personbefordran för vetenskapliga experiment. Även personbefordran i rymden omfattas samt de betalningar som en ekonomi gör för att ha sina inhemska subjekt ombord på en annan ekonomis rymdfarkoster.

| — | Järnvägstransport (kod 219)
  Omfattar transport med tåg. En ytterligare underindelning krävs mellan Personbefordran på järnväg (kod 220), Järnvägsfrakt (kod 221) och Övriga järnvägstransporter (kod 222). |
| --- | --- |

—

Järnvägstransport (kod 219)

Omfattar transport med tåg. En ytterligare underindelning krävs mellan Personbefordran på järnväg (kod 220), Järnvägsfrakt (kod 221) och Övriga järnvägstransporter (kod 222).

| — | Vägtransport (kod 223)
  Omfattar transport med lastbil och buss. En ytterligare underindelning krävs mellan Vägtransport av passagerare (kod 224), Vägtransport av gods (kod 225) och Övrig vägtransport (kod 226). |
| --- | --- |

—

Vägtransport (kod 223)

Omfattar transport med lastbil och buss. En ytterligare underindelning krävs mellan Vägtransport av passagerare (kod 224), Vägtransport av gods (kod 225) och Övrig vägtransport (kod 226).

| — | Transport på inre vattenvägar (kod 227)
  Avser internationell transport på floder, kanaler och sjöar. Omfattar ett lands inre vattenvägar samt vattenvägar som är gemensamma för två eller fler länder. En ytterligare underindelning krävs mellan Personbefordran på inre vattenvägar (kod 228), Godsbefordran på inre vattenvägar (kod 229) och Övriga transporter på inre vattenvägar (kod 230). |
| --- | --- |

—

Transport på inre vattenvägar (kod 227)

Avser internationell transport på floder, kanaler och sjöar. Omfattar ett lands inre vattenvägar samt vattenvägar som är gemensamma för två eller fler länder. En ytterligare underindelning krävs mellan Personbefordran på inre vattenvägar (kod 228), Godsbefordran på inre vattenvägar (kod 229) och Övriga transporter på inre vattenvägar (kod 230).

| — | Transporter i rörsystem och överföring av elektricitet (kod 231)
  Omfattar internationell transport av varor i rörledningar. Omfattar även avgifter för överföringen av elektricitet när denna är skild från produktion och distribution. Omfattar inte tillhandahållandet av själva elektriciteten och inte heller tillhandahållandet av petroleum och därmed besläktade produkter, vatten och andra varor som levereras genom rörledningar. Omfattar inte heller distribution av el, vatten, gas och övriga petroleumprodukter (detta ingår i Andra affärstjänster (kod 284)). |
| --- | --- |

—

Transporter i rörsystem och överföring av elektricitet (kod 231)

Omfattar internationell transport av varor i rörledningar. Omfattar även avgifter för överföringen av elektricitet när denna är skild från produktion och distribution. Omfattar inte tillhandahållandet av själva elektriciteten och inte heller tillhandahållandet av petroleum och därmed besläktade produkter, vatten och andra varor som levereras genom rörledningar. Omfattar inte heller distribution av el, vatten, gas och övriga petroleumprodukter (detta ingår i Andra affärstjänster (kod 284)).

| — | Övriga stödtjänster till transport (kod 232)
  Övriga stödtjänster till transport omfattar alla andra transporttjänster som inte kan fördelas till någon av ovannämnda transporttjänster. |
| --- | --- |

—

Övriga stödtjänster till transport (kod 232)

Övriga stödtjänster till transport omfattar alla andra transporttjänster som inte kan fördelas till någon av ovannämnda transporttjänster.

| — | Resor (kod 236)
  Omfattar främst resandes alla förvärv av varor och tjänster från en ekonomi under besök som varat kortare än ett år i den ekonomin. Varorna och tjänsterna köps av den resande, eller för vederbörandes räkning, eller tillhandahålls den resande utan kostnad (dvs. tillhandahålls som en gåva) för eget bruk eller för att ges bort. Omfattar inte befordran av resande inom de ekonomier som de besöker, om denna transport tillhandahålls av transportföretag som inte har hemvist i den ekonomi som besöks, och inte heller internationell befordran av resande; båda dessa omfattas av passagerartjänster under transport. Omfattar inte heller varor som köps av en resande för vidareförsäljning i den resandes egen ekonomi eller i någon annan ekonomi. Resor indelas i Affärsresor (kod 237) och Privatresor (kod 240). |
| --- | --- |

—

Resor (kod 236)

Omfattar främst resandes alla förvärv av varor och tjänster från en ekonomi under besök som varat kortare än ett år i den ekonomin. Varorna och tjänsterna köps av den resande, eller för vederbörandes räkning, eller tillhandahålls den resande utan kostnad (dvs. tillhandahålls som en gåva) för eget bruk eller för att ges bort. Omfattar inte befordran av resande inom de ekonomier som de besöker, om denna transport tillhandahålls av transportföretag som inte har hemvist i den ekonomi som besöks, och inte heller internationell befordran av resande; båda dessa omfattas av passagerartjänster under transport. Omfattar inte heller varor som köps av en resande för vidareförsäljning i den resandes egen ekonomi eller i någon annan ekonomi. Resor indelas i Affärsresor (kod 237) och Privatresor (kod 240).

| — | Affärsresor (kod 237)
  Omfattar affärsresandes förvärv av varor och tjänster. Omfattar även varor och tjänster som förvärvas för eget bruk av säsongsarbetare, gränsarbetare och andra arbetstagare som inte har hemvist i den ekonomi där de är anställda och vars arbetsgivare har hemvist i den ekonomin. Affärsresor delas upp efter Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238) och Övriga affärsresor (kod 239). |
| --- | --- |

—

Affärsresor (kod 237)

Omfattar affärsresandes förvärv av varor och tjänster. Omfattar även varor och tjänster som förvärvas för eget bruk av säsongsarbetare, gränsarbetare och andra arbetstagare som inte har hemvist i den ekonomi där de är anställda och vars arbetsgivare har hemvist i den ekonomin. Affärsresor delas upp efter Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238) och Övriga affärsresor (kod 239).

| — | Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238)
  Omfattar alla varor och tjänster som förvärvas för eget bruk av säsongsarbetare, gränsarbetare och andra arbetstagare som inte har hemvist i den ekonomi där de är anställda och vars arbetsgivare har hemvist i den ekonomin. |
| --- | --- |

—

Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238)

Omfattar alla varor och tjänster som förvärvas för eget bruk av säsongsarbetare, gränsarbetare och andra arbetstagare som inte har hemvist i den ekonomi där de är anställda och vars arbetsgivare har hemvist i den ekonomin.

| — | Övriga affärsresor (kod 239)
  Omfattar alla Övriga affärsresor (kod 237) som inte omfattas av Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238). |
| --- | --- |

—

Övriga affärsresor (kod 239)

Omfattar alla Övriga affärsresor (kod 237) som inte omfattas av Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238).

| — | Privatresor (kod 240)
  Omfattar varor och tjänster som förvärvas av resande vid andra utlandsresor än affärsresor, t.ex. semester, deltagande i rekreations- och kulturella aktiviteter, besök hos släkt och vänner, pilgrimsresor och resor i utbildningssyfte och av medicinska skäl. Privatresor (kod 240) indelas i Hälsorelaterade utgifter (kod 241), Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242) och Övriga privatresor (kod 243). |
| --- | --- |

—

Privatresor (kod 240)

Omfattar varor och tjänster som förvärvas av resande vid andra utlandsresor än affärsresor, t.ex. semester, deltagande i rekreations- och kulturella aktiviteter, besök hos släkt och vänner, pilgrimsresor och resor i utbildningssyfte och av medicinska skäl. Privatresor (kod 240) indelas i Hälsorelaterade utgifter (kod 241), Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242) och Övriga privatresor (kod 243).

| — | Hälsorelaterade utgifter (kod 241)
  Definieras som de totala utgifterna för personer som reser av medicinska skäl. |
| --- | --- |

—

Hälsorelaterade utgifter (kod 241)

Definieras som de totala utgifterna för personer som reser av medicinska skäl.

| — | Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242)
  Definieras som studerandes totala utgifter. |
| --- | --- |

—

Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242)

Definieras som studerandes totala utgifter.

| — | Övriga privatresor (kod 243)
  Omfattar alla Privatresor (kod 240) som inte ingår i Hälsorelaterade utgifter (kod 241) eller Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242). |
| --- | --- |

—

Övriga privatresor (kod 243)

Omfattar alla Privatresor (kod 240) som inte ingår i Hälsorelaterade utgifter (kod 241) eller Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242).

| — | Övriga tjänster (kod 981)
  Alla Tjänster (kod 200) som inte ingår i Transport (kod 205) eller Resor (kod 236). |
| --- | --- |

—

Övriga tjänster (kod 981)

Alla Tjänster (kod 200) som inte ingår i Transport (kod 205) eller Resor (kod 236).

| — | Kommunikation (kod 245)
  Omfattar Postbefordran och kurirtjänster (kod 246) och Telekommunikation (kod 247). |
| --- | --- |

—

Kommunikation (kod 245)

Omfattar Postbefordran och kurirtjänster (kod 246) och Telekommunikation (kod 247).

| — | Postbefordran och kurirtjänster (kod 246)
  Omfattar Postbefordran (948) och Kurirtjänster (959). |
| --- | --- |

—

Postbefordran och kurirtjänster (kod 246)

Omfattar Postbefordran (948) och Kurirtjänster (959).

| — | Postbefordran (kod 958)
  Omfattar poste restante-service, telegramtjänster och postkontorstjänster, t.ex. frimärksförsäljning, postanvisningar osv. Postbefordran utförs ofta men inte enbart av det nationella postverket. Postbefordran omfattas av internationella avtal och flödena mellan operatörer från olika ekonomier bör redovisas brutto. |
| --- | --- |

—

Postbefordran (kod 958)

Omfattar poste restante-service, telegramtjänster och postkontorstjänster, t.ex. frimärksförsäljning, postanvisningar osv. Postbefordran utförs ofta men inte enbart av det nationella postverket. Postbefordran omfattas av internationella avtal och flödena mellan operatörer från olika ekonomier bör redovisas brutto.

| — | Kurirtjänster (kod 959)
  Kurirtjänster är inriktade på expressleverans och leverans från dörr till dörr. Kurirer kan använda egna, gemensamma privata eller allmänna transportmedel för att utföra dessa tjänster. Omfattar expressleverans, vilket t.ex. kan inkludera hämtning av leveranser på beställning eller tidsbestämd leverans. |
| --- | --- |

—

Kurirtjänster (kod 959)

Kurirtjänster är inriktade på expressleverans och leverans från dörr till dörr. Kurirer kan använda egna, gemensamma privata eller allmänna transportmedel för att utföra dessa tjänster. Omfattar expressleverans, vilket t.ex. kan inkludera hämtning av leveranser på beställning eller tidsbestämd leverans.

| — | Telekommunikation (kod 247)
  Omfattar överföring av ljud, bilder eller annan information via telefon, telex, telegram, radio- och TV-utsändning, kabel, satellit, e-post, telefax osv., inklusive nättjänster, telekonferenstjänster- och stödtjänster. Omfattar inte värdet på den överförda informationen. Omfattar även mobiltelefontjänster, tjänster avseende Internets stamnät och direkttjänster, inklusive tillhandahållande av Internetanslutning. |
| --- | --- |

—

Telekommunikation (kod 247)

Omfattar överföring av ljud, bilder eller annan information via telefon, telex, telegram, radio- och TV-utsändning, kabel, satellit, e-post, telefax osv., inklusive nättjänster, telekonferenstjänster- och stödtjänster. Omfattar inte värdet på den överförda informationen. Omfattar även mobiltelefontjänster, tjänster avseende Internets stamnät och direkttjänster, inklusive tillhandahållande av Internetanslutning.

| — | Byggnadstjänster (kod 249)
  Omfattar Byggverksamhet i utlandet (kod 250) och Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kod 251). |
| --- | --- |

—

Byggnadstjänster (kod 249)

Omfattar Byggverksamhet i utlandet (kod 250) och Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kod 251).

| — | Byggverksamhet i utlandet (kod 250)
  Byggverksamhet i utlandet omfattar de byggnadstjänster som företag med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna tillhandahåller utländska subjekt (kredit) och varor och tjänster som dessa företag köper i värdekonomin (debet). |
| --- | --- |

—

Byggverksamhet i utlandet (kod 250)

Byggverksamhet i utlandet omfattar de byggnadstjänster som företag med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna tillhandahåller utländska subjekt (kredit) och varor och tjänster som dessa företag köper i värdekonomin (debet).

| — | Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kod 251)
  Omfattar byggnadstjänster som utländska byggföretag tillhandahåller subjekt med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (debet) och varor och tjänster som dessa utländska företag köper i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kredit). |
| --- | --- |

—

Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kod 251)

Omfattar byggnadstjänster som utländska byggföretag tillhandahåller subjekt med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (debet) och varor och tjänster som dessa utländska företag köper i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kredit).

| — | Försäkringar (kod 253)
  Omfattar inhemska försäkringsbolags tillhandahållande av olika typer av försäkringar till utländska subjekt och omvänt. Dessa tjänster skattas eller värderas utifrån de administrationsavgifter som ingår i de totala premierna och inte utifrån premiernas totala värde. Omfattar Livförsäkring och pensionsförsäkring (kod 254), Fraktförsäkring (kod 255), Övrig direktförsäkring (kod 256), Återförsäkring (kod 257) och Stödtjänster (kod 258) till försäkring. |
| --- | --- |

—

Försäkringar (kod 253)

Omfattar inhemska försäkringsbolags tillhandahållande av olika typer av försäkringar till utländska subjekt och omvänt. Dessa tjänster skattas eller värderas utifrån de administrationsavgifter som ingår i de totala premierna och inte utifrån premiernas totala värde. Omfattar Livförsäkring och pensionsförsäkring (kod 254), Fraktförsäkring (kod 255), Övrig direktförsäkring (kod 256), Återförsäkring (kod 257) och Stödtjänster (kod 258) till försäkring.

| — | Livförsäkring och pensionsförsäkring (kod 254)
  Livförsäkringar, både med och utan vinst, avser löpande inbetalningar till en försäkringsgivare (en enda inbetalning kan förekomma) som i gengäld förpliktar sig att till försäkringstagaren betala ut ett överenskommet minimibelopp eller en livränta på ett fastställt datum eller när försäkringstagaren avlider, om detta sker tidigare. Temporär dödsfallsförsäkring, där ersättningen endast betalas ut om en viss person avlider, är en form av direkt försäkring och omfattas inte här utan ingår i övrig försäkring.
  Pensionsfonder är fonder som skapats för att trygga inkomsten efter pensionering för särskilda grupper av arbetstagare. De administreras och styrs av privata eller offentliga arbetsgivare eller gemensamt av arbetsgivare och deras anställda. De finansieras genom avgifter från arbetsgivaren och/eller de anställda och genom kapitalavkastningen på fondförmögenheten, och de gör också finansiella transaktioner för egen räkning. De omfattar inte sociala trygghetssystem som organiseras för stora delar av samhället och som införs, kontrolleras eller finansieras av den offentliga sektorn. Förvaltning av pensionsfonder omfattas. När det gäller pensionsfonder anges ”premier” normalt som ”avgifter” och ”anspråk” anges normalt som ”förmåner”. |
| --- | --- |

—

Livförsäkring och pensionsförsäkring (kod 254)

Livförsäkringar, både med och utan vinst, avser löpande inbetalningar till en försäkringsgivare (en enda inbetalning kan förekomma) som i gengäld förpliktar sig att till försäkringstagaren betala ut ett överenskommet minimibelopp eller en livränta på ett fastställt datum eller när försäkringstagaren avlider, om detta sker tidigare. Temporär dödsfallsförsäkring, där ersättningen endast betalas ut om en viss person avlider, är en form av direkt försäkring och omfattas inte här utan ingår i övrig försäkring.

Pensionsfonder är fonder som skapats för att trygga inkomsten efter pensionering för särskilda grupper av arbetstagare. De administreras och styrs av privata eller offentliga arbetsgivare eller gemensamt av arbetsgivare och deras anställda. De finansieras genom avgifter från arbetsgivaren och/eller de anställda och genom kapitalavkastningen på fondförmögenheten, och de gör också finansiella transaktioner för egen räkning. De omfattar inte sociala trygghetssystem som organiseras för stora delar av samhället och som införs, kontrolleras eller finansieras av den offentliga sektorn. Förvaltning av pensionsfonder omfattas. När det gäller pensionsfonder anges ”premier” normalt som ”avgifter” och ”anspråk” anges normalt som ”förmåner”.

| — | Fraktförsäkring (kod 255)
  Fraktförsäkring avser försäkring av varor vid export eller import, på samma basis som mätningen av varor till f.o.b.-värde och godsbefordran. |
| --- | --- |

—

Fraktförsäkring (kod 255)

Fraktförsäkring avser försäkring av varor vid export eller import, på samma basis som mätningen av varor till f.o.b.-värde och godsbefordran.

| — | Övrig direktförsäkring (kod 256)
  Omfattar alla andra former av skadeförsäkring. Omfattar temporär dödsfallsförsäkring, sjuk- och olycksfallsförsäkring (om dessa inte tillhandahålls inom ramen för statliga sociala trygghetssystem); sjöfarts-, luftfarts- och annan transportförsäkring; brandförsäkring och annan egendomsförsäkring; förmögenhetsskadeförsäkring; allmän ansvarsförsäkring samt annan försäkring, t.ex. reseförsäkring och försäkring avseende lån och kreditkort. |
| --- | --- |

—

Övrig direktförsäkring (kod 256)

Omfattar alla andra former av skadeförsäkring. Omfattar temporär dödsfallsförsäkring, sjuk- och olycksfallsförsäkring (om dessa inte tillhandahålls inom ramen för statliga sociala trygghetssystem); sjöfarts-, luftfarts- och annan transportförsäkring; brandförsäkring och annan egendomsförsäkring; förmögenhetsskadeförsäkring; allmän ansvarsförsäkring samt annan försäkring, t.ex. reseförsäkring och försäkring avseende lån och kreditkort.

| — | Återförsäkring (kod 257)
  Återförsäkring är när delar av försäkringsrisken överförs till andra ofta specialiserade försäkringsgivare mot en proportionell andel av premieinkomsten. Återförsäkringstransaktioner kan avse paket med en blandning av olika typer av risker. |
| --- | --- |

—

Återförsäkring (kod 257)

Återförsäkring är när delar av försäkringsrisken överförs till andra ofta specialiserade försäkringsgivare mot en proportionell andel av premieinkomsten. Återförsäkringstransaktioner kan avse paket med en blandning av olika typer av risker.

| — | Stödtjänster (kod 258)
  Omfattar transaktioner som är nära sammanhängande med försäkring och pensionsfondsverksamhet. Omfattar försäkringsagenters provision, försäkringsmäklartjänster och försäkringsagenters tjänster, konsulttjänster avseende försäkringar och pensioner, aktuarietjänster, administration och försäljning av varor som räddats från brand, översvämning etc. samt kontroll av försäkringsersättningar. |
| --- | --- |

—

Stödtjänster (kod 258)

Omfattar transaktioner som är nära sammanhängande med försäkring och pensionsfondsverksamhet. Omfattar försäkringsagenters provision, försäkringsmäklartjänster och försäkringsagenters tjänster, konsulttjänster avseende försäkringar och pensioner, aktuarietjänster, administration och försäljning av varor som räddats från brand, översvämning etc. samt kontroll av försäkringsersättningar.

| — | Finansiella tjänster (kod 260)
  Omfattar finansiella förmedlings- och stödtjänster, utom livförsäkringsföretags och pensionsfonders tjänster (som ingår i livförsäkring och pensionsförsäkring) och andra försäkringstjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt. Dessa tjänster kan tillhandahållas av banker, fondbörser, factoringföretag, kreditkortsföretag och andra företag. Omfattar tjänster som tillhandahålls i samband med transaktioner med finansiella instrument samt andra tjänster avseende finansiell verksamhet, t.ex. rådgivning, depåtjänster och förmögenhetsförvaltning. |
| --- | --- |

—

Finansiella tjänster (kod 260)

Omfattar finansiella förmedlings- och stödtjänster, utom livförsäkringsföretags och pensionsfonders tjänster (som ingår i livförsäkring och pensionsförsäkring) och andra försäkringstjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt. Dessa tjänster kan tillhandahållas av banker, fondbörser, factoringföretag, kreditkortsföretag och andra företag. Omfattar tjänster som tillhandahålls i samband med transaktioner med finansiella instrument samt andra tjänster avseende finansiell verksamhet, t.ex. rådgivning, depåtjänster och förmögenhetsförvaltning.

| — | Data- och informationstjänster (kod 262)
  Omfattar Datatjänster (kod 263) och Informationstjänster (kod 264). |
| --- | --- |

—

Data- och informationstjänster (kod 262)

Omfattar Datatjänster (kod 263) och Informationstjänster (kod 264).

| — | Datatjänster (kod 263)
  Utgörs av hårdvaru- och programvarutjänster samt databehandlingstjänster. Omfattar konsulttjänster avseende hårdvara och programvara och implementeringstjänster; underhåll och reparation av datorer och kringutrustning; återställande efter datorhaverier, rådgivning och stöd i frågor som rör driften av datorresurser; analys, utformning och programmering av driftklara system (inklusive konstruktion och formgivning av webbsidor) samt teknisk rådgivning i samband med programvara; utveckling, produktion, leverans och dokumentation av skräddarsydd programvara, inklusive kundanpassade operativsystem; systemunderhåll och andra stödtjänster, t.ex. utbildning som ges som en del av konsultverksamhet; databehandling, t.ex. datainmatning, tabulering och behandling baserad på tidsdelning; webbhotelltjänster (dvs. upplåtande av serverutrymme för webbplats åt kunder); datordrifttjänster. |
| --- | --- |

—

Datatjänster (kod 263)

Utgörs av hårdvaru- och programvarutjänster samt databehandlingstjänster. Omfattar konsulttjänster avseende hårdvara och programvara och implementeringstjänster; underhåll och reparation av datorer och kringutrustning; återställande efter datorhaverier, rådgivning och stöd i frågor som rör driften av datorresurser; analys, utformning och programmering av driftklara system (inklusive konstruktion och formgivning av webbsidor) samt teknisk rådgivning i samband med programvara; utveckling, produktion, leverans och dokumentation av skräddarsydd programvara, inklusive kundanpassade operativsystem; systemunderhåll och andra stödtjänster, t.ex. utbildning som ges som en del av konsultverksamhet; databehandling, t.ex. datainmatning, tabulering och behandling baserad på tidsdelning; webbhotelltjänster (dvs. upplåtande av serverutrymme för webbplats åt kunder); datordrifttjänster.

| — | Informationstjänster (kod 264)
  Omfattar Nyhetsförmedling (kod 889) och Övriga informationstjänster (kod 890). |
| --- | --- |

—

Informationstjänster (kod 264)

Omfattar Nyhetsförmedling (kod 889) och Övriga informationstjänster (kod 890).

| — | Nyhetsförmedling (kod 889)
  Omfattar tillhandahållande av nyheter, fotografier och reportage till media. |
| --- | --- |

—

Nyhetsförmedling (kod 889)

Omfattar tillhandahållande av nyheter, fotografier och reportage till media.

| — | Övriga informationstjänster (kod 890)
  Omfattar databastjänster — databasutveckling, datalagring och spridning av data och databaser (inklusive register och sändlistor), både online och via magnetiska, optiska och tryckta media; och portaler med söktjänst (söktjänster som hittar Internetadresser när besökaren anger sökord). Omfattar även direkta, enskilda prenumerationer på tidningar och tidskrifter med post, elektronisk överföring eller andra medel. |
| --- | --- |

—

Övriga informationstjänster (kod 890)

Omfattar databastjänster — databasutveckling, datalagring och spridning av data och databaser (inklusive register och sändlistor), både online och via magnetiska, optiska och tryckta media; och portaler med söktjänst (söktjänster som hittar Internetadresser när besökaren anger sökord). Omfattar även direkta, enskilda prenumerationer på tidningar och tidskrifter med post, elektronisk överföring eller andra medel.

| — | Royalties och licenser (kod 266)
  Omfattar Franchising och liknande rättigheter (kod 891) och Övriga royalties och licenser (kod 892). |
| --- | --- |

—

Royalties och licenser (kod 266)

Omfattar Franchising och liknande rättigheter (kod 891) och Övriga royalties och licenser (kod 892).

| — | Franchising och liknande rättigheter (kod 891)
  Omfattar internationella betalningar och inkomster avseende franchiseavgifter och royalties som betalas för användningen av registrerade varumärken. |
| --- | --- |

—

Franchising och liknande rättigheter (kod 891)

Omfattar internationella betalningar och inkomster avseende franchiseavgifter och royalties som betalas för användningen av registrerade varumärken.

| — | Övriga royalties och licenser (kod 892)
  Omfattar internationella betalningar och inkomster i samband med auktoriserad användning av immateriella, icke-producerade, icke-finansiella tillgångar och äganderätter (som patent, upphovsrätter, industriella processer och formgivningar) samt i samband med användning, enligt licensavtal, av producerade original eller prototyper (t.ex. manuskript, programvara, cinematografiska verk och ljudupptagningar). |
| --- | --- |

—

Övriga royalties och licenser (kod 892)

Omfattar internationella betalningar och inkomster i samband med auktoriserad användning av immateriella, icke-producerade, icke-finansiella tillgångar och äganderätter (som patent, upphovsrätter, industriella processer och formgivningar) samt i samband med användning, enligt licensavtal, av producerade original eller prototyper (t.ex. manuskript, programvara, cinematografiska verk och ljudupptagningar).

| — | Övriga affärstjänster (kod 268)
  Omfattar Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel (kod 269), Operationell leasing (kod 272) och Diverse affärs- och tekniska tjänster (kod 273). |
| --- | --- |

—

Övriga affärstjänster (kod 268)

Omfattar Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel (kod 269), Operationell leasing (kod 272) och Diverse affärs- och tekniska tjänster (kod 273).

| — | Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel (kod 269)
  Omfattar Varuförmedling (kod 270) och Andra tjänster i samband med varuhandel (kod 271). |
| --- | --- |

—

Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel (kod 269)

Omfattar Varuförmedling (kod 270) och Andra tjänster i samband med varuhandel (kod 271).

| — | Varuförmedling (kod 270)
  Varuförmedling är när ett subjekt med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna köper en vara från ett subjekt i utlandet för direkt vidareförsäljning till ett annat subjekt i utlandet; under detta förlopp förs varan varken in i eller lämnar den ekonomi som sammanställer uppgifterna. |
| --- | --- |

—

Varuförmedling (kod 270)

Varuförmedling är när ett subjekt med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna köper en vara från ett subjekt i utlandet för direkt vidareförsäljning till ett annat subjekt i utlandet; under detta förlopp förs varan varken in i eller lämnar den ekonomi som sammanställer uppgifterna.

| — | Andra tjänster i samband med varuhandel (kod 271)
  Omfattar provisioner för varu- och tjänsteförmedling mellan






  a) | inhemska varuförmedlare, råvarumäklare, handlare och kommissionärer och |
| --- | --- | --- |

—

Andra tjänster i samband med varuhandel (kod 271)

Omfattar provisioner för varu- och tjänsteförmedling mellan

a)

inhemska varuförmedlare, råvarumäklare, handlare och kommissionärer och

| b) | utländska subjekt. |
| --- | --- |

b)

utländska subjekt.

| — | Operationell leasing (kod 272)
  Omfattar inhemska/utländska subjekts leasing (hyra) och charter, utan operatörer, av fartyg, flygplan och transportutrustning, t.ex. järnvägsvagnar, containrar och riggar, utan besättning. |
| --- | --- |

—

Operationell leasing (kod 272)

Omfattar inhemska/utländska subjekts leasing (hyra) och charter, utan operatörer, av fartyg, flygplan och transportutrustning, t.ex. järnvägsvagnar, containrar och riggar, utan besättning.

| — | Diverse affärs- och tekniska tjänster (kod 273)
  Omfattar Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR (kod 274), Reklam, marknads- och opinionsundersökning (kod 278), Forskning och utveckling (kod 279), Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster (kod 280), Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats (kod 283), Övriga affärstjänster (kod 284) och Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 285). |
| --- | --- |

—

Diverse affärs- och tekniska tjänster (kod 273)

Omfattar Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR (kod 274), Reklam, marknads- och opinionsundersökning (kod 278), Forskning och utveckling (kod 279), Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster (kod 280), Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats (kod 283), Övriga affärstjänster (kod 284) och Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 285).

| — | Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR (kod 274)
  Omfattar Juridiska tjänster (kod 275), Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning (kod 276) och Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster (kod 277). |
| --- | --- |

—

Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR (kod 274)

Omfattar Juridiska tjänster (kod 275), Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning (kod 276) och Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster (kod 277).

| — | Juridiska tjänster (kod 275)
  Omfattar juridisk rådgivning och företrädande som ombud i alla former av rättsliga förfaranden, upprättande av rättsliga handlingar och instrument, rådgivning avseende bestyrkanden och tjänster avseende deposition, skiftning av dödsbon m.m. |
| --- | --- |

—

Juridiska tjänster (kod 275)

Omfattar juridisk rådgivning och företrädande som ombud i alla former av rättsliga förfaranden, upprättande av rättsliga handlingar och instrument, rådgivning avseende bestyrkanden och tjänster avseende deposition, skiftning av dödsbon m.m.

| — | Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning (kod 276)
  Omfattar registrering av affärstransaktioner för företag och andra, granskning av räkenskaper och redovisning, skatteplanering och skatterådgivning för företag samt utarbetande av skattedokument. |
| --- | --- |

—

Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning (kod 276)

Omfattar registrering av affärstransaktioner för företag och andra, granskning av räkenskaper och redovisning, skatteplanering och skatterådgivning för företag samt utarbetande av skattedokument.

| — | Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster (kod 277)
  Omfattar rådgivning och hjälp till företag avseende verksamhetsinriktning och företagsstrategier samt övergripande planering, organisation och styrning inom organisationer. Häri ingår förvaltningsrevision; styrning av marknaden, mänskliga resurser, produktionsstyrning och rådgivning avseende projektledning; samt rådgivning och hjälp avseende metoder att förbättra kundernas image och deras relationer till allmänheten och till andra institutioner. |
| --- | --- |

—

Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster (kod 277)

Omfattar rådgivning och hjälp till företag avseende verksamhetsinriktning och företagsstrategier samt övergripande planering, organisation och styrning inom organisationer. Häri ingår förvaltningsrevision; styrning av marknaden, mänskliga resurser, produktionsstyrning och rådgivning avseende projektledning; samt rådgivning och hjälp avseende metoder att förbättra kundernas image och deras relationer till allmänheten och till andra institutioner.

| — | Reklam, marknads- och opinionsundersökning (kod 278)
  Tjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt och omfattar utformning, skapande och marknadsföring av reklam av reklambyråer; mediaplacering, inklusive inköp och försäljning av reklamutrymme; utställningstjänster som tillhandahålls av handelsmässor; säljfrämjande åtgärder för produkter i utlandet; marknadsundersökningar; telemarketing; samt opinionsundersökningar om olika frågor. |
| --- | --- |

—

Reklam, marknads- och opinionsundersökning (kod 278)

Tjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt och omfattar utformning, skapande och marknadsföring av reklam av reklambyråer; mediaplacering, inklusive inköp och försäljning av reklamutrymme; utställningstjänster som tillhandahålls av handelsmässor; säljfrämjande åtgärder för produkter i utlandet; marknadsundersökningar; telemarketing; samt opinionsundersökningar om olika frågor.

| — | Forskning och utveckling (kod 279)
  Omfattar tjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt i samband med grundforskning, tillämpad forskning och utveckling av nya produkter och processer. |
| --- | --- |

—

Forskning och utveckling (kod 279)

Omfattar tjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt i samband med grundforskning, tillämpad forskning och utveckling av nya produkter och processer.

| — | Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster (kod 280)
  Omfattar transaktioner mellan inhemska och utländska subjekt avseende arkitektprojektering i samband med stadsplanering och andra exploateringsprojekt; planering och projektering samt uppsikt över dammar, broar, flygplatser, byggnadsprojekt på totalentreprenad osv.; mätning; kartografi; provning och certifiering av produkter; samt teknisk besiktning. |
| --- | --- |

—

Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster (kod 280)

Omfattar transaktioner mellan inhemska och utländska subjekt avseende arkitektprojektering i samband med stadsplanering och andra exploateringsprojekt; planering och projektering samt uppsikt över dammar, broar, flygplatser, byggnadsprojekt på totalentreprenad osv.; mätning; kartografi; provning och certifiering av produkter; samt teknisk besiktning.

| — | Jordbruk, utvinning av mineral och bearbetning på plats (kod 281)
  Omfattar Avfallshantering och rening (kod 282) och Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats (kod 283). |
| --- | --- |

—

Jordbruk, utvinning av mineral och bearbetning på plats (kod 281)

Omfattar Avfallshantering och rening (kod 282) och Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats (kod 283).

| — | Avfallshantering och rening (kod 282)
  Omfattar hantering av radioaktivt och annat avfall; bortschaktning av förorenad jord; bekämpning av föroreningar, även oljeutsläpp; sanering efter gruvor; samt sanering och renhållning. Omfattar även alla andra tjänster för sanering och återställande av miljön. |
| --- | --- |

—

Avfallshantering och rening (kod 282)

Omfattar hantering av radioaktivt och annat avfall; bortschaktning av förorenad jord; bekämpning av föroreningar, även oljeutsläpp; sanering efter gruvor; samt sanering och renhållning. Omfattar även alla andra tjänster för sanering och återställande av miljön.

| — | Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats (kod 283)
  Omfattar:






  a) | Service till jordbruk, t.ex. tillhandahållande av jordbruksmaskiner med manskap, skörd, behandling av gröda, bekämpning av skadedjur, drift av djurpensionat, fodervärdsverksamhet samt avel. Omfattar även tjänster inom jakt, viltvård, skogsbruk och fiske. |
| --- | --- | --- |

—

Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats (kod 283)

Omfattar:

a)

Service till jordbruk, t.ex. tillhandahållande av jordbruksmaskiner med manskap, skörd, behandling av gröda, bekämpning av skadedjur, drift av djurpensionat, fodervärdsverksamhet samt avel. Omfattar även tjänster inom jakt, viltvård, skogsbruk och fiske.

| b) | Tjänster som tillhandahålls på olje- och naturgasfält, inklusive borrningstjänster, uppförande, reparation och nedmontering av borrtorn samt cementering av hus till olje- och naturgaskällor. Omfattar även service till prospektering och utforskning av mineral samt gruvteknik och geologiska undersökningar. |
| --- | --- |

b)

Tjänster som tillhandahålls på olje- och naturgasfält, inklusive borrningstjänster, uppförande, reparation och nedmontering av borrtorn samt cementering av hus till olje- och naturgaskällor. Omfattar även service till prospektering och utforskning av mineral samt gruvteknik och geologiska undersökningar.

| c) | Annan bearbetning på plats omfattar bearbetning på plats av eller arbete med varor som har importerats och bearbetats utan att byta ägare, men som inte har återexporterats till avsändarlandet (utan i stället har sålts i den ekonomi där bearbetning skett eller till en tredje ekonomi) eller omvänt. |
| --- | --- |

c)

Annan bearbetning på plats omfattar bearbetning på plats av eller arbete med varor som har importerats och bearbetats utan att byta ägare, men som inte har återexporterats till avsändarlandet (utan i stället har sålts i den ekonomi där bearbetning skett eller till en tredje ekonomi) eller omvänt.

| — | Övriga affärstjänster (kod 284)
  Omfattar tjänstetransaktioner mellan inhemska och utländska subjekt, t.ex. rekrytering av personal, detektiv- och bevakningstjänster samt säkerhetstjänster, översättning och tolkning, fototjänster, lokalrengöring, fastighetstjänster till företag och alla andra företagstjänster som inte kan klassificeras enligt någon av ovanstående företagstjänster. |
| --- | --- |

—

Övriga affärstjänster (kod 284)

Omfattar tjänstetransaktioner mellan inhemska och utländska subjekt, t.ex. rekrytering av personal, detektiv- och bevakningstjänster samt säkerhetstjänster, översättning och tolkning, fototjänster, lokalrengöring, fastighetstjänster till företag och alla andra företagstjänster som inte kan klassificeras enligt någon av ovanstående företagstjänster.

| — | Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 285)

  Detta är en restkategori som omfattar betalningar mellan närstående företag för tjänster som inte kan klassificeras under någon annan kategori. Omfattar sådana betalningar från filialer, dotterbolag och intressebolag till deras moderföretag eller andra närstående företag som utgör bidrag till de allmänna administrationskostnaderna för filialerna, dotterbolagen och intressebolagen (för planering, organisation och ekonomistyrning) samt ersättningar för utgifter som betalats direkt av moderföretagen. Omfattar även transaktioner mellan moderföretag och deras filialer, dotterbolag och intressebolag för att täcka indirekta kostnader. |
| --- | --- |

—

Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 285)

Detta är en restkategori som omfattar betalningar mellan närstående företag för tjänster som inte kan klassificeras under någon annan kategori. Omfattar sådana betalningar från filialer, dotterbolag och intressebolag till deras moderföretag eller andra närstående företag som utgör bidrag till de allmänna administrationskostnaderna för filialerna, dotterbolagen och intressebolagen (för planering, organisation och ekonomistyrning) samt ersättningar för utgifter som betalats direkt av moderföretagen. Omfattar även transaktioner mellan moderföretag och deras filialer, dotterbolag och intressebolag för att täcka indirekta kostnader.

| — | Personliga tjänster, kultur och rekreation (kod 287)
  Omfattar Audiovisuella och närbesläktade tjänster (kod 288) och Övriga personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289). |
| --- | --- |

—

Personliga tjänster, kultur och rekreation (kod 287)

Omfattar Audiovisuella och närbesläktade tjänster (kod 288) och Övriga personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289).

| — | Audiovisuella och närbesläktade tjänster (kod 288)
  Omfattar tjänster och därmed sammanhängande avgifter för produktion av film (på kino- och videofilm), radio- och TV-program (direktsända eller bandade) och musikupptagningar. Omfattar inkomster eller betalningar för uthyrning; ersättningar som erhållits av inhemska skådespelare, producenter osv. för produktioner i utlandet (eller av utländska skådespelare, producenter osv. för arbete som utförts i den ekonomi som sammanställer uppgifterna); avgifter för distributionsrättigheter som sålts till media för ett begränsat antal sändningar inom angivna områden; samt tillgång till krypterade TV-kanaler (t.ex. kabeltjänster). Omfattar även ersättningar till skådespelare, regissörer och producenter för arbete med teater- och musikproduktioner, sportevenemang, cirkusföreställningar och liknande evenemang samt avgifter för distributionsrättigheterna (för TV, radio och film) för dessa aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Audiovisuella och närbesläktade tjänster (kod 288)

Omfattar tjänster och därmed sammanhängande avgifter för produktion av film (på kino- och videofilm), radio- och TV-program (direktsända eller bandade) och musikupptagningar. Omfattar inkomster eller betalningar för uthyrning; ersättningar som erhållits av inhemska skådespelare, producenter osv. för produktioner i utlandet (eller av utländska skådespelare, producenter osv. för arbete som utförts i den ekonomi som sammanställer uppgifterna); avgifter för distributionsrättigheter som sålts till media för ett begränsat antal sändningar inom angivna områden; samt tillgång till krypterade TV-kanaler (t.ex. kabeltjänster). Omfattar även ersättningar till skådespelare, regissörer och producenter för arbete med teater- och musikproduktioner, sportevenemang, cirkusföreställningar och liknande evenemang samt avgifter för distributionsrättigheterna (för TV, radio och film) för dessa aktiviteter.

| — | Andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289)
  Omfattar Utbildning (kod 895), Hälso- och sjukvård (kod 896) och Övrigt under andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 897). |
| --- | --- |

—

Andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289)

Omfattar Utbildning (kod 895), Hälso- och sjukvård (kod 896) och Övrigt under andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 897).

| — | Utbildning (kod 895)
  Omfattar utbildningstjänster som levereras mellan inhemska och utländska subjekt, t.ex. undervisning per korrespondens och via TV eller Internet, samt av lärare osv. som tillhandahåller tjänster direkt i värdekonomin. |
| --- | --- |

—

Utbildning (kod 895)

Omfattar utbildningstjänster som levereras mellan inhemska och utländska subjekt, t.ex. undervisning per korrespondens och via TV eller Internet, samt av lärare osv. som tillhandahåller tjänster direkt i värdekonomin.

| — | Hälso- och sjukvård (kod 896)
  Omfattar tjänster som tillhandahålls av läkare, sjuksköterskor och paramedicinsk och liknande personal samt laboratorie- och liknande tjänster, oavsett om de ges på distans eller på plats. Omfattar inte resenärers utgifter för utbildning och hälso- och sjukvård (ingår i resor). |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvård (kod 896)

Omfattar tjänster som tillhandahålls av läkare, sjuksköterskor och paramedicinsk och liknande personal samt laboratorie- och liknande tjänster, oavsett om de ges på distans eller på plats. Omfattar inte resenärers utgifter för utbildning och hälso- och sjukvård (ingår i resor).

| — | Övrigt under andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 897)
  Detta är en restkategori som omfattar alla Andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289) som inte ingår i Utbildning (kod 895) och Hälso- och sjukvård (kod 896). |
| --- | --- |

—

Övrigt under andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 897)

Detta är en restkategori som omfattar alla Andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289) som inte ingår i Utbildning (kod 895) och Hälso- och sjukvård (kod 896).

| — | Offentliga tjänster, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 291)
  Detta är en restkategori som omfattar offentliga transaktioner (även internationella organisationers transaktioner) som inte ingår i någon av de andra delarna av betalningsbalansen ovan. Häri ingår ambassaders, konsulats, militära enheters och försvarets alla transaktioner (avseende både varor och tjänster) med subjekt i de ekonomier där ambassaderna, konsulaten, de militära enheterna och försvaret är belägna och alla transaktioner med andra ekonomier. Omfattar inte transaktioner med subjekt med hemvist i de ekonomier som företräds av ambassaderna, konsulaten, de militära enheterna och försvaret, och transaktioner inom intendenturerna, kantinerna och dessa ambassader och konsulat.
  Denna post måste fördelas efter tjänster som utförts av Ambassader och konsulat (kod 292), tjänster som utförts av Militära enheter och försvaret (kod 293) och Övriga offentliga tjänster som inte ingår i någon annan kategori (kod 294). |
| --- | --- |

—

Offentliga tjänster, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 291)

Detta är en restkategori som omfattar offentliga transaktioner (även internationella organisationers transaktioner) som inte ingår i någon av de andra delarna av betalningsbalansen ovan. Häri ingår ambassaders, konsulats, militära enheters och försvarets alla transaktioner (avseende både varor och tjänster) med subjekt i de ekonomier där ambassaderna, konsulaten, de militära enheterna och försvaret är belägna och alla transaktioner med andra ekonomier. Omfattar inte transaktioner med subjekt med hemvist i de ekonomier som företräds av ambassaderna, konsulaten, de militära enheterna och försvaret, och transaktioner inom intendenturerna, kantinerna och dessa ambassader och konsulat.

Denna post måste fördelas efter tjänster som utförts av Ambassader och konsulat (kod 292), tjänster som utförts av Militära enheter och försvaret (kod 293) och Övriga offentliga tjänster som inte ingår i någon annan kategori (kod 294).

FAKTORINKOMSTER (kod 300)

Faktorinkomster omfattar två typer av transaktioner mellan inhemska och utländska subjekt, nämligen

| i) | löner som betalas till utländska arbetstagare (t.ex. gränsarbetare, säsongsarbetare och andra korttidsanställda) samt |
| --- | --- |

i)

löner som betalas till utländska arbetstagare (t.ex. gränsarbetare, säsongsarbetare och andra korttidsanställda) samt

| ii) | avkastning på kapital i form av inflöden och utflöden avseende utländska finansiella tillgångar och skulder. |
| --- | --- |

ii)

avkastning på kapital i form av inflöden och utflöden avseende utländska finansiella tillgångar och skulder.

| — | Löner (kod 310)
  Löner omfattar löner och andra förmåner, i kontanter eller in natura, som intjänas av fysiska personer — i andra ekonomier än den där de har sin hemvist — för arbete som utförts för (och betalas av) subjekt med hemvist i dessa ekonomier. Omfattar även avgifter som arbetsgivare betalat in för anställdas räkning till sociala trygghetssystem eller till privata försäkringar eller pensionsfonder (fonderade eller icke fonderade) för att trygga de anställdas förmåner. |
| --- | --- |

—

Löner (kod 310)

Löner omfattar löner och andra förmåner, i kontanter eller in natura, som intjänas av fysiska personer — i andra ekonomier än den där de har sin hemvist — för arbete som utförts för (och betalas av) subjekt med hemvist i dessa ekonomier. Omfattar även avgifter som arbetsgivare betalat in för anställdas räkning till sociala trygghetssystem eller till privata försäkringar eller pensionsfonder (fonderade eller icke fonderade) för att trygga de anställdas förmåner.

| — | Avkastning på kapital (kod 320)
  Avkastning på kapital är avkastning på utländska finansiella tillgångar och som betalas av subjekt med hemvist i en ekonomi till subjekt med hemvist i en annan ekonomi. Omfattar räntor, utdelningar, hemtagna vinstmedel från filialer och direktinvesterares andel av icke utdelade vinstmedel i direktinvesteringsföretag. Avkastning på kapital skall fördelas efter direkta investeringar, portföljinvesteringar och övriga investeringar. |
| --- | --- |

—

Avkastning på kapital (kod 320)

Avkastning på kapital är avkastning på utländska finansiella tillgångar och som betalas av subjekt med hemvist i en ekonomi till subjekt med hemvist i en annan ekonomi. Omfattar räntor, utdelningar, hemtagna vinstmedel från filialer och direktinvesterares andel av icke utdelade vinstmedel i direktinvesteringsföretag. Avkastning på kapital skall fördelas efter direkta investeringar, portföljinvesteringar och övriga investeringar.

| — | Avkastning på direkta investeringar (kod 330)
  Avkastning på direkta investeringar, dvs. avkastning på eget kapital och skulder, omfattar avkastning som tillfaller en direktinvesterare med hemvist i en ekonomi från direktinvesteringskapital i ett företagi en annan ekonomi. Avkastning på direkta investeringar redovisas netto för både direkta investeringar i utlandet och i den rapporterande ekonomin (dvs. i båda fall erhållen avkastning på eget kapital och ränteinkomster minus utbetalningar avseende avkastning på eget kapital och ränteinkomster). Avkastning på eget kapital fördelas efter






  i) | utdelade vinstmedel (utdelningar och utdelade vinstmedel från filialer) samt |
| --- | --- | --- |

—

Avkastning på direkta investeringar (kod 330)

Avkastning på direkta investeringar, dvs. avkastning på eget kapital och skulder, omfattar avkastning som tillfaller en direktinvesterare med hemvist i en ekonomi från direktinvesteringskapital i ett företagi en annan ekonomi. Avkastning på direkta investeringar redovisas netto för både direkta investeringar i utlandet och i den rapporterande ekonomin (dvs. i båda fall erhållen avkastning på eget kapital och ränteinkomster minus utbetalningar avseende avkastning på eget kapital och ränteinkomster). Avkastning på eget kapital fördelas efter

i)

utdelade vinstmedel (utdelningar och utdelade vinstmedel från filialer) samt

| ii) | återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer. Ränta omfattar räntebetalningar — för företagsinterna lån — till/från direktinvesterare från/till intressebolag i utlandet. Avkastning på preferensaktier utan rösträtt behandlas inte som aktieutdelning utan som ränta och bokförs som ränta. |
| --- | --- |

ii)

återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer. Ränta omfattar räntebetalningar — för företagsinterna lån — till/från direktinvesterare från/till intressebolag i utlandet. Avkastning på preferensaktier utan rösträtt behandlas inte som aktieutdelning utan som ränta och bokförs som ränta.

| — | Utdelningar och utdelade vinstmedel från filialer (kod 332)
  Utdelningar, inklusive aktieutdelning, är utdelade vinstmedel fördelat på aktier och andra former av andelar i privata aktiebolags, kooperativs och offentliga företags egenkapital. Vinstutdelningen kan förekomma i form av utdelningar på stam- eller preferensaktier som ägs av direktinvesterare i närstående företag i utlandet eller omvänt. |
| --- | --- |

—

Utdelningar och utdelade vinstmedel från filialer (kod 332)

Utdelningar, inklusive aktieutdelning, är utdelade vinstmedel fördelat på aktier och andra former av andelar i privata aktiebolags, kooperativs och offentliga företags egenkapital. Vinstutdelningen kan förekomma i form av utdelningar på stam- eller preferensaktier som ägs av direktinvesterare i närstående företag i utlandet eller omvänt.

| — | Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer (kod 333)
  Återinvesterade vinstmedel omfattar direktinvesterares andelar — i förhållande till den investerade kapitalandelen — i






  i) | utländska dotterbolags och närstående företags vinst som ej delas ut samt |
| --- | --- | --- |

—

Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer (kod 333)

Återinvesterade vinstmedel omfattar direktinvesterares andelar — i förhållande till den investerade kapitalandelen — i

i)

utländska dotterbolags och närstående företags vinst som ej delas ut samt

| ii) | vinst som filialer och andra personliga företag inte överför till direktinvesterare. (Om denna del av vinsten inte rapporteras anses alla vinstmedel från filialer vara utdelade.) |
| --- | --- |

ii)

vinst som filialer och andra personliga företag inte överför till direktinvesterare. (Om denna del av vinsten inte rapporteras anses alla vinstmedel från filialer vara utdelade.)

| — | Ränta på lån (kod 334)
  Ränta omfattar räntebetalningar — på företagsinterna lån — till/från direktinvesterare från/till närstående företag i utlandet. Avkastning på preferensaktier utan rösträtt behandlas inte som aktieutdelning utan som ränta och bokförs som ränta på lån. |
| --- | --- |

—

Ränta på lån (kod 334)

Ränta omfattar räntebetalningar — på företagsinterna lån — till/från direktinvesterare från/till närstående företag i utlandet. Avkastning på preferensaktier utan rösträtt behandlas inte som aktieutdelning utan som ränta och bokförs som ränta på lån.

| — | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel i utlandet (kod 506)
  Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. |
| --- | --- |

—

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel i utlandet (kod 506)

Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren.

| — | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel i den rapporterande ekonomin (kod 556)
  Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. |
| --- | --- |

—

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel i den rapporterande ekonomin (kod 556)

Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren.

| — | Avkastning på portföljinvesteringar (kod 339)
  Avkastning på portföljinvesteringar omfattar transaktioner mellan inhemska och utländska subjekt avseende avkastning på innehav av aktier, obligationer och penningmarknadsinstrument. Denna kategori fördelas efter avkastning på eget kapital (utdelningar) och ränta på lån. |
| --- | --- |

—

Avkastning på portföljinvesteringar (kod 339)

Avkastning på portföljinvesteringar omfattar transaktioner mellan inhemska och utländska subjekt avseende avkastning på innehav av aktier, obligationer och penningmarknadsinstrument. Denna kategori fördelas efter avkastning på eget kapital (utdelningar) och ränta på lån.

| — | Avkastning på övriga investeringar (kod 370)
  Avkastning på övriga investeringar omfattar inhemska subjekts ränteinkomster avseende alla övriga fordringar (tillgångar) gentemot utländska subjekt och inhemska subjekts räntebetalningar avseende alla övriga skulder till utländska subjekt. Denna kategori omfattar även i princip hushållens tillräknade inkomst från nettofordran i livförsäkringsreserver och pensionsfonder. Ränta på fordringar omfattar ränta på lång- och kortfristiga lån, på inlåning, på andra kommersiella och finansiella fordringar och på en ekonomis ställning som långivare i IMF. Ränta på skulder omfattar ränta på lån, på inlåning och på andra fordringar samt ränta avseende användning av krediter och lån från IMF. Omfattar även ränta som betalats till IMF för fondens innehav av särskilda dragningsrätter på ”General Resources Account”. |
| --- | --- |

—

Avkastning på övriga investeringar (kod 370)

Avkastning på övriga investeringar omfattar inhemska subjekts ränteinkomster avseende alla övriga fordringar (tillgångar) gentemot utländska subjekt och inhemska subjekts räntebetalningar avseende alla övriga skulder till utländska subjekt. Denna kategori omfattar även i princip hushållens tillräknade inkomst från nettofordran i livförsäkringsreserver och pensionsfonder. Ränta på fordringar omfattar ränta på lång- och kortfristiga lån, på inlåning, på andra kommersiella och finansiella fordringar och på en ekonomis ställning som långivare i IMF. Ränta på skulder omfattar ränta på lån, på inlåning och på andra fordringar samt ränta avseende användning av krediter och lån från IMF. Omfattar även ränta som betalats till IMF för fondens innehav av särskilda dragningsrätter på ”General Resources Account”.

| — | Löpande transfereringar (kod 379)
  Löpande transfereringar är motposter för ensidiga transaktioner där en ekonomisk enhet överlåter en real eller finansiell tillgång på en annan enhet utan att liknande motprestation görs. Dessa tillgångar konsumeras omedelbart eller kort efter det att överlåtelsen skett. Löpande transfereringar är alla överlåtelser som inte är kapital. Löpande transfereringar delas upp i offentlig sektor och övriga sektorer, efter respektive sektor i den ekonomi som sammanställer uppgifterna. |
| --- | --- |

—

Löpande transfereringar (kod 379)

Löpande transfereringar är motposter för ensidiga transaktioner där en ekonomisk enhet överlåter en real eller finansiell tillgång på en annan enhet utan att liknande motprestation görs. Dessa tillgångar konsumeras omedelbart eller kort efter det att överlåtelsen skett. Löpande transfereringar är alla överlåtelser som inte är kapital. Löpande transfereringar delas upp i offentlig sektor och övriga sektorer, efter respektive sektor i den ekonomi som sammanställer uppgifterna.

| — | Den offentliga sektorns löpande transfereringar (kod 380)
  Den offentliga sektorns transfereringar omfattar löpande internationell samverkan, som omfattar löpande transfereringar — i kontanter eller in natura — mellan den offentliga sektorn i olika ekonomier eller mellan offentliga sektorer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

—

Den offentliga sektorns löpande transfereringar (kod 380)

Den offentliga sektorns transfereringar omfattar löpande internationell samverkan, som omfattar löpande transfereringar — i kontanter eller in natura — mellan den offentliga sektorn i olika ekonomier eller mellan offentliga sektorer och internationella organisationer.

| — | Övriga sektorer (kod 390)
  Löpande transfereringar mellan en ekonomis övriga sektorer och utländska subjekt omfattar löpande transfereringar som sker mellan fysiska personer, mellan icke-statliga instanser eller organisationer (eller mellan dessa båda grupper) eller mellan utländska statliga institutioner och fysiska personer eller icke-statliga instanser. |
| --- | --- |

—

Övriga sektorer (kod 390)

Löpande transfereringar mellan en ekonomis övriga sektorer och utländska subjekt omfattar löpande transfereringar som sker mellan fysiska personer, mellan icke-statliga instanser eller organisationer (eller mellan dessa båda grupper) eller mellan utländska statliga institutioner och fysiska personer eller icke-statliga instanser.

| — | Kapitaltransfereringar m.m. (kod 994)
  Kapitaltransfereringar omfattar alla transaktioner som avser kapitaltransfereringar för förvärv eller avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar. |
| --- | --- |

—

Kapitaltransfereringar m.m. (kod 994)

Kapitaltransfereringar omfattar alla transaktioner som avser kapitaltransfereringar för förvärv eller avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar.

| — | Finansiell balans (kod 995)
  Den finansiella balansen visar alla transaktionsförändringar av en ekonomis tillgångar och skulder mot utlandet. Sådana förändringar omfattar upprättande och avveckling av fordringar på eller av övriga världen. Alla komponenter delas upp efter typ av investering eller efter funktion (direkt investering, portföljinvestering, finansiella derivat, övriga investeringar, valutareserv). |
| --- | --- |

—

Finansiell balans (kod 995)

Den finansiella balansen visar alla transaktionsförändringar av en ekonomis tillgångar och skulder mot utlandet. Sådana förändringar omfattar upprättande och avveckling av fordringar på eller av övriga världen. Alla komponenter delas upp efter typ av investering eller efter funktion (direkt investering, portföljinvestering, finansiella derivat, övriga investeringar, valutareserv).

DIREKTA INVESTERINGAR (kod 500)

Utländska direkta investeringar är en kategori internationella investeringar där en enhet med hemvist i en ekonomi (direktinvesterare) har för avsikt att göra en långsiktig investering i ett företag med hemvist i en annan ekonomi (direktinvesteringsföretag). En långsiktig investering innebär att ett långsiktigt förhållande föreligger mellan direktinvesteraren och företaget och att investeraren har ett avsevärt inflytande på direktinvesteringsföretagets förvaltning. Direkta investeringar omfattar den inledande transaktionen mellan de två enheterna — dvs. den transaktion varigenom direktinvesteringsförhållandet etableras — och alla påföljande transaktioner mellan dessa och mellan anknutna företag med och utan egen rättskapacitet.

| — | Direkta investeringar i utlandet (kod 505)
  Direkta investeringar klassificeras huvudsakligen med utgångspunkt från riktningen — inhemska direkta investeringar i utlandet och utländska subjekts investeringar i den rapporterande ekonomin. |
| --- | --- |

—

Direkta investeringar i utlandet (kod 505)

Direkta investeringar klassificeras huvudsakligen med utgångspunkt från riktningen — inhemska direkta investeringar i utlandet och utländska subjekts investeringar i den rapporterande ekonomin.

| — | Eget kapital (kod 510)
  Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Eget kapital omfattar även ett direktinvesteringsföretags förvärv av ägarandelar i sin direktinvesterare. |
| --- | --- |

—

Eget kapital (kod 510)

Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Eget kapital omfattar även ett direktinvesteringsföretags förvärv av ägarandelar i sin direktinvesterare.

| — | Återinvesterade vinstmedel (kod 525)
  Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. Dessa återinvesterade vinstmedel redovisas som inkomster genom en motsvarande motbokning. |
| --- | --- |

—

Återinvesterade vinstmedel (kod 525)

Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. Dessa återinvesterade vinstmedel redovisas som inkomster genom en motsvarande motbokning.

| — | Övrigt direktinvesteringskapital (kod 530)
  Övrigt direktinvesteringskapital (eller företagsinterna lånetransaktioner) omfattar in- och utlåning av kapital — inklusive skuldförbindelser, leverantörskrediter och preferensaktier utan rösträtt (som behandlas som räntebärande värdepapper) — mellan direktinvesterare och dotterbolag, filialer och intressebolag. Direktinvesteringsföretagets fordringar på direktinvesteraren redovisas också som direktinvesteringskapital. |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital (kod 530)

Övrigt direktinvesteringskapital (eller företagsinterna lånetransaktioner) omfattar in- och utlåning av kapital — inklusive skuldförbindelser, leverantörskrediter och preferensaktier utan rösträtt (som behandlas som räntebärande värdepapper) — mellan direktinvesterare och dotterbolag, filialer och intressebolag. Direktinvesteringsföretagets fordringar på direktinvesteraren redovisas också som direktinvesteringskapital.

| — | Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin (kod 555)
  Direkta investeringar klassificeras huvudsakligen med utgångspunkt från riktningen — inhemska direkta investeringar i utlandet och utländska subjekts investeringar i den rapporterande ekonomin. |
| --- | --- |

—

Direkta investeringar i den rapporterande ekonomin (kod 555)

Direkta investeringar klassificeras huvudsakligen med utgångspunkt från riktningen — inhemska direkta investeringar i utlandet och utländska subjekts investeringar i den rapporterande ekonomin.

| — | Eget kapital (kod 560)
  Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Eget kapital omfattar även ett direktinvesteringsföretags förvärv av ägarandelar i sin direktinvesterare. |
| --- | --- |

—

Eget kapital (kod 560)

Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Eget kapital omfattar även ett direktinvesteringsföretags förvärv av ägarandelar i sin direktinvesterare.

| — | Återinvesterade vinstmedel (kod 575)
  Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. Dessa återinvesterade vinstmedel redovisas som inkomster genom en motsvarande motbokning. |
| --- | --- |

—

Återinvesterade vinstmedel (kod 575)

Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. Dessa återinvesterade vinstmedel redovisas som inkomster genom en motsvarande motbokning.

| — | Övrigt direktinvesteringskapital (kod 580)
  Övrigt direktinvesteringskapital (eller företagsinterna lånetransaktioner) omfattar in- och utlåning av kapital — inklusive skuldförbindelser, leverantörskrediter och preferensaktier utan rösträtt (som behandlas som räntebärande värdepapper) — mellan direktinvesterare och dotterbolag, filialer och intressebolag. Direktinvesteringsföretagets fordringar på direktinvesteraren redovisas också som direktinvesteringskapital. |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital (kod 580)

Övrigt direktinvesteringskapital (eller företagsinterna lånetransaktioner) omfattar in- och utlåning av kapital — inklusive skuldförbindelser, leverantörskrediter och preferensaktier utan rösträtt (som behandlas som räntebärande värdepapper) — mellan direktinvesterare och dotterbolag, filialer och intressebolag. Direktinvesteringsföretagets fordringar på direktinvesteraren redovisas också som direktinvesteringskapital.

PORTFÖLJINVESTERINGAR (kod 600)

Portföljinvesteringar omfattar transaktioner i aktier och räntebärande värdepapper. Räntebärande värdepapper delas upp i obligationer, penningmarknadsinstrument och finansiella derivat om derivaten leder till finansiella fordringar och skulder. I annat fall kategoriseras de antingen som direkta investeringar eller som valutareserv.

| — | Finansiella derivat (kod 910)
  Finansiella derivat är finansiella instrument som är knutna till ett visst annat finansiellt instrument, ett visst index eller en viss vara, och som gör det möjligt att handla med specifika finansiella risker (ränterisk, valutakursrisk, aktiekursrisk, råvaruprisrisk, kreditrisk osv.) på finansiella marknader. |
| --- | --- |

—

Finansiella derivat (kod 910)

Finansiella derivat är finansiella instrument som är knutna till ett visst annat finansiellt instrument, ett visst index eller en viss vara, och som gör det möjligt att handla med specifika finansiella risker (ränterisk, valutakursrisk, aktiekursrisk, råvaruprisrisk, kreditrisk osv.) på finansiella marknader.

ÖVRIGA INVESTERINGAR (kod 700)

Med övriga investeringar avses en restkategori som inkluderar alla finansiella transaktioner som inte omfattas av kategorierna för direkta investeringar, portföljinvesteringar, finansiella derivat eller valutareserver.

P5_TA(2004)0192

Transeuropeiska nät: regler för gemenskapens finansiella stöd ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (5633/1/2004 — C5-0095/2004 — 2001/0226(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5633/1/2004 — C5-0095/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5633/1/2004 — C5-0095/2004),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 134) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 134) (2),

| — | med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2003) 38) (3) och (KOM(2003) 561) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2003) 38) (3) och (KOM(2003) 561) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från budgetutskottet (A5-0134/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från budgetutskottet (A5-0134/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 271 E, 12.11.2003, s. 163.

(2)  EGT C 151 E, 25.6.2002, s. 291.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0193

Europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar (16041/1/2003 — C5-0067/2004 — 2002/0090(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16041/1/2003 — C5-0067/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16041/1/2003 — C5-0067/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 159) (3) och kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 61) (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 159) (3) och kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 61) (1)

| — | med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2003) 341) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2003) 341) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0187/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0187/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 79.

(3)  EGT C 203 E, 27.8.2002, s. 86.

P5_TA(2004)0194

Organiska lösningsmedel ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (14780/2/2003 — C5-0019/2004 — 2002/0301(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14780/2/2003 — C5-0019/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14780/2/2003 — C5-0019/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid den första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 750) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid den första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 750) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0136/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0136/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 25.9.2003, P5—TA(2003)0411.

P5_TA(2004)0195

Luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (13732/1/2003 — C5-0013/2004 — 2003/0044(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13732/1/2003 — C5-0013/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13732/1/2003 — C5-0013/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 94) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 94) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0179/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0179/2004).

| 1. | Europaparlamentet anser att man under avtalsförhandlingarna om ett öppet luftfartsområde bör tänka på att fastställa att direkt och indirekt stöd till lufttrafikföretag inte får tillåtas, eftersom marknaden då snedvrids till nackdel för medlemsstaternas lufttrafikföretag och EG-lufttrafikföretag. Bilaterala luftfartsavtal bör ersättas av gemenskapsavtal endast då marknaden i ett tredje land är liberaliserad eller då ett gemenskapsavtal med ett tredje land medför ett mervärde för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att man under avtalsförhandlingarna om ett öppet luftfartsområde bör tänka på att fastställa att direkt och indirekt stöd till lufttrafikföretag inte får tillåtas, eftersom marknaden då snedvrids till nackdel för medlemsstaternas lufttrafikföretag och EG-lufttrafikföretag. Bilaterala luftfartsavtal bör ersättas av gemenskapsavtal endast då marknaden i ett tredje land är liberaliserad eller då ett gemenskapsavtal med ett tredje land medför ett mervärde för medlemsstaterna.

| 2. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 54 E, 2.3.2004, s. 33.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 2.9.2003, P5—TA(2003)0356.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2003)0044

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2),

och av följande skäl:

| (1) | Internationella relationer mellan medlemsstater och tredje länder inom luftfartsområdet har hittills reglerats genom bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder, genom bilagor till dessa avtal och genom andra besläktade bilaterala eller multilaterala överenskommelser. |
| --- | --- |

(1)

Internationella relationer mellan medlemsstater och tredje länder inom luftfartsområdet har hittills reglerats genom bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder, genom bilagor till dessa avtal och genom andra besläktade bilaterala eller multilaterala överenskommelser.

| (2) | Enligt de domar som meddelats av Europeiska gemenskapernas domstol i målen C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-469/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 och C-476/98 har gemenskapen exklusiv behörighet avseende olika aspekter i sådana avtal. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de domar som meddelats av Europeiska gemenskapernas domstol i målen C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-469/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 och C-476/98 har gemenskapen exklusiv behörighet avseende olika aspekter i sådana avtal.

| (3) | Domstolen har också klargjort EG-lufttrafikföretagens rätt till fri etablering inom gemenskapen, inbegripet rätten till icke-diskriminerande marknadstillträde. |
| --- | --- |

(3)

Domstolen har också klargjort EG-lufttrafikföretagens rätt till fri etablering inom gemenskapen, inbegripet rätten till icke-diskriminerande marknadstillträde.

| (4) | När det är uppenbart att innehållet i ett avtal faller delvis inom gemenskapens behörighet och delvis inom medlemsstaternas, är det av avgörande betydelse att sörja för ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner både vid förhandling och ingående av sådana åtaganden och vid deras genomförande. Skyldigheten att samarbeta följer av kravet på en enhetlig internationell representation för gemenskapen. Gemenskapens institutioner och medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa bästa möjliga samarbete i detta hänseende. |
| --- | --- |

(4)

När det är uppenbart att innehållet i ett avtal faller delvis inom gemenskapens behörighet och delvis inom medlemsstaternas, är det av avgörande betydelse att sörja för ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner både vid förhandling och ingående av sådana åtaganden och vid deras genomförande. Skyldigheten att samarbeta följer av kravet på en enhetlig internationell representation för gemenskapen. Gemenskapens institutioner och medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa bästa möjliga samarbete i detta hänseende.

| (5) | Det samarbetsförfarande mellan medlemsstaterna och kommissionen som fastställs i denna förordning skall inte påverka behörighetsfördelningen mellan gemenskapen och medlemsstaterna, i enlighet med gemenskapsrätten så som den tolkats av domstolen. |
| --- | --- |

(5)

Det samarbetsförfarande mellan medlemsstaterna och kommissionen som fastställs i denna förordning skall inte påverka behörighetsfördelningen mellan gemenskapen och medlemsstaterna, i enlighet med gemenskapsrätten så som den tolkats av domstolen.

| (6) | Alla gällande bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredje länder, som innehåller bestämmelser som står i strid med gemenskapsrätten, bör ändras eller ersättas med nya avtal som är helt förenliga med gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

(6)

Alla gällande bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredje länder, som innehåller bestämmelser som står i strid med gemenskapsrätten, bör ändras eller ersättas med nya avtal som är helt förenliga med gemenskapsrätten.

| (7) | Utan att det påverkar tillämpningen av fördraget, i synnerhet artikel 300 i detta, kan medlemsstater vilja göra ändringar i gällande avtal och vidta åtgärder för deras genomförande fram till dess att ett avtal som ingåtts av gemenskapen träder i kraft. |
| --- | --- |

(7)

Utan att det påverkar tillämpningen av fördraget, i synnerhet artikel 300 i detta, kan medlemsstater vilja göra ändringar i gällande avtal och vidta åtgärder för deras genomförande fram till dess att ett avtal som ingåtts av gemenskapen träder i kraft.

| (8) | Det är av avgörande betydelse att se till att en medlemsstat som för förhandlingar tar hänsyn till gemenskapsrätten, gemenskapens intressen i vidare mening och pågående gemenskapsförhandlingar. |
| --- | --- |

(8)

Det är av avgörande betydelse att se till att en medlemsstat som för förhandlingar tar hänsyn till gemenskapsrätten, gemenskapens intressen i vidare mening och pågående gemenskapsförhandlingar.

| (9) | Om medlemsstaterna vill att lufttrafikföretag skall medverka i förhandlingarna, bör alla lufttrafikföretag som är etablerade inom den berörda medlemsstatens territorium behandlas lika. |
| --- | --- |

(9)

Om medlemsstaterna vill att lufttrafikföretag skall medverka i förhandlingarna, bör alla lufttrafikföretag som är etablerade inom den berörda medlemsstatens territorium behandlas lika.

| (10) | Etablering på en medlemsstats territorium förutsätter att lufttransportverksamhet verkligen utövas genom varaktiga åtgärder. Den rättsliga formen för en sådan etablering, oavsett om det är filial eller dotterbolag med status som juridisk person, bör inte vara den avgörande faktorn i detta avseende. När ett företag är etablerat på flera medlemsstaters territorium, enligt definitionen i fördraget, bör företaget, för att undvika att nationell lagstiftning kringgås, se till att varje driftställe uppfyller de skyldigheter som, i enlighet med gemenskapsrätten, kan följa av den nationella lagstiftning som är tillämplig på dess verksamhet. |
| --- | --- |

(10)

Etablering på en medlemsstats territorium förutsätter att lufttransportverksamhet verkligen utövas genom varaktiga åtgärder. Den rättsliga formen för en sådan etablering, oavsett om det är filial eller dotterbolag med status som juridisk person, bör inte vara den avgörande faktorn i detta avseende. När ett företag är etablerat på flera medlemsstaters territorium, enligt definitionen i fördraget, bör företaget, för att undvika att nationell lagstiftning kringgås, se till att varje driftställe uppfyller de skyldigheter som, i enlighet med gemenskapsrätten, kan följa av den nationella lagstiftning som är tillämplig på dess verksamhet.

| (11) | I syfte att sörja för att EG-lufttrafikföretagens rättigheter inte inskränks på ett otillbörligt sätt, bör det i bilaterala luftfartsavtal inte införas några nya överenskommelser som inskränker antalet EG-lufttrafikföretag som kan utses att bedriva lufttrafik på en viss marknad. |
| --- | --- |

(11)

I syfte att sörja för att EG-lufttrafikföretagens rättigheter inte inskränks på ett otillbörligt sätt, bör det i bilaterala luftfartsavtal inte införas några nya överenskommelser som inskränker antalet EG-lufttrafikföretag som kan utses att bedriva lufttrafik på en viss marknad.

| (12) | Medlemsstaterna bör fastställa/upprätta icke-diskriminerande och öppna förfaranden för fördelning av trafikrättigheter mellan EG-lufttrafikföretag. Vid tillämpningen av dessa förfaranden bör medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till behovet att bevara kontinuiteten i luftfartstjänsterna. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör fastställa/upprätta icke-diskriminerande och öppna förfaranden för fördelning av trafikrättigheter mellan EG-lufttrafikföretag. Vid tillämpningen av dessa förfaranden bör medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till behovet att bevara kontinuiteten i luftfartstjänsterna.

| (13) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3). |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3).

| (14) | Varje medlemsstat kan åberopa att bestämmelserna i de bilaterala avtal som den har förhandlat fram är konfidentiella och begära att kommissionen inte delar denna information med andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(14)

Varje medlemsstat kan åberopa att bestämmelserna i de bilaterala avtal som den har förhandlat fram är konfidentiella och begära att kommissionen inte delar denna information med andra medlemsstater.

| (15) | En överenskommelse om utökat samarbete i fråga om användningen av flygplatsen i Gibraltar träffades i London den 2 december 1987 mellan Konungariket Spanien och Förenade kungariket genom en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar. Denna överenskommelse har ännu inte genomförts. |
| --- | --- |

(15)

En överenskommelse om utökat samarbete i fråga om användningen av flygplatsen i Gibraltar träffades i London den 2 december 1987 mellan Konungariket Spanien och Förenade kungariket genom en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar. Denna överenskommelse har ännu inte genomförts.

| (16) | Eftersom målen för förordningen — nämligen samordning av förhandlingar med tredje länder i syfte att ingå luftfartsavtal, nödvändigheten att garantera ett harmoniserat tillvägagångssätt vid genomförandet och tillämpningen av avtalen samt kontroll av sådana avtals överensstämmelse med gemenskapsrätten — inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av att denna förordnings tillämpningsområde omfattar hela gemenskapen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom målen för förordningen — nämligen samordning av förhandlingar med tredje länder i syfte att ingå luftfartsavtal, nödvändigheten att garantera ett harmoniserat tillvägagångssätt vid genomförandet och tillämpningen av avtalen samt kontroll av sådana avtals överensstämmelse med gemenskapsrätten — inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av att denna förordnings tillämpningsområde omfattar hela gemenskapen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Anmälan till kommissionen

1.   En medlemsstat får, utan att det påverkar gemenskapens och dess medlemsstaters respektive behörighet, inleda förhandlingar med ett tredje land om ett nytt luftfartsavtal eller om ändring av ett gällande luftfartsavtal, dess bilagor eller andra därmed sammanhängande bilaterala eller multilaterala överenskommelser, vilkas innehåll delvis omfattas av gemenskapsbehörigheten, under förutsättning att —

| — | relevanta standardklausuler, som utarbetats och fastställts gemensamt av medlemsstaterna och kommissionen, omfattas av dessa förhandlingar, och |
| --- | --- |

—

relevanta standardklausuler, som utarbetats och fastställts gemensamt av medlemsstaterna och kommissionen, omfattas av dessa förhandlingar, och

| — | förfarandet för anmälan i punkterna 2, 3 och 4 följs. |
| --- | --- |

—

förfarandet för anmälan i punkterna 2, 3 och 4 följs.

I förekommande fall skall kommissionen inbjudas att delta som observatör i sådana förhandlingar.

2.   Om en medlemsstat har för avsikt att inleda sådana förhandlingar, skall den skriftligen anmäla sina avsikter till kommissionen. Anmälan skall innehålla ett exemplar av det gällande avtalet, om det finns tillgängligt, annan relevant dokumentation och en angivelse av vilka bestämmelser som skall tas upp under förhandlingarna, förhandlingarnas syfte samt all annan relevant information. Kommissionen skall ställa anmälan och på begäran även medföljande dokumentation till övriga medlemsstaters förfogande, om inte annat följer av kraven på konfidentialitet.

Informationen skall inlämnas minst en kalendermånad innan de formella förhandlingarna med det berörda tredje landet är avsedda att inledas. Om på grund av exceptionella omständigheter formella förhandlingar planeras med kortare varsel än en månad, skall medlemsstaten lämna in informationen så snart som möjligt.

3.   Medlemsstaterna får lämna synpunkter till den medlemsstat som har anmält sina avsikter att inleda förhandlingar i enlighet med punkt 2. Medlemsstaten skall så långt möjligt ta hänsyn till sådana synpunkter under förhandlingarna.

4.   Om kommissionen inom 15 arbetsdagar efter mottagandet av den anmälan som avses i punkt 2 drar slutsatsen att förhandlingarna riskerar att

| — | undergräva målen för pågående förhandlingar mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet, och/eller |
| --- | --- |

—

undergräva målen för pågående förhandlingar mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet, och/eller

| — | leda till ett avtal som är oförenligt med gemenskapsrätten, |
| --- | --- |

—

leda till ett avtal som är oförenligt med gemenskapsrätten,

skall kommissionen informera medlemsstaten om detta.

Artikel 2

Samråd med berörda aktörer och medverkan i förhandlingar

I den utsträckning som lufttrafikföretag och andra berörda parter skall medverka i de förhandlingar som avses i artikel 1, skall varje medlemsstat garantera lika behandling av alla de EG-lufttrafikföretag som är etablerade inom den del av respektive medlemsstats territorium som omfattas av fördraget.

Artikel 3

Förbud mot mer restriktiva överenskommelser

En medlemsstat får inte ingå någon ny överenskommelse med tredje land som inskränker antalet EG-lufttrafikföretag som enligt nuvarande överenskommelser kan utses för att bedriva lufttrafik mellan dess territorium och det landet, varken med avseende på hela lufttransportmarknaden mellan de båda parterna eller med avseende på rutter mellan specifika par av städer.

Artikel 4

Ingående av avtal

1.   Efter undertecknande av ett avtal skall den berörda medlemsstaten anmäla resultatet av förhandlingarna och all dokumentation av betydelse i sammanhanget till kommissionen.

2.   Om förhandlingarna har lett till ett avtal som införlivar de relevanta standardklausuler som avses i artikel 1.1, skall medlemsstaten tillåtas att ingå avtalet.

3.   Om förhandlingarna har lett till ett avtal som inte införlivar de relevanta standardklausuler som avses i artikel 1.1, skall medlemsstaten, i enlighet med förfarandet i artikel 7.2, tillåtas att ingå avtalet, under förutsättning att detta inte är till skada för ändamålet och syftet med gemenskapens gemensamma transportpolitik. Medlemsstaten får provisoriskt tillämpa avtalet i avvaktan på resultatet av detta förfarande.

4.   Om kommissionen aktivt förhandlar med samma tredje land på grundval av ett landspecifikt mandat eller på grundval av rådets beslut 2004/.../EG om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar med tredje länder om att ersätta vissa bestämmelser i gällande bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal (4), och trots vad som sägs i punkterna 2 och 3, får den berörda medlemsstaten i enlighet med förfarandet i artikel 7.2 tillåtas att provisoriskt tillämpa och/eller ingå avtalet.

Artikel 5

Fördelning av trafikrättigheter

Om en medlemsstat ingår ett avtal eller överenskommer om ändringar av ett avtal eller dess bilagor, varigenom det införs begränsningar av utnyttjandet av trafikrättigheter eller det antal EG-lufttrafikföretag som uppfyller kraven för att bli utsedda att utnyttja trafikrättigheter, skall medlemsstaten se till att trafikrättigheter fördelas mellan berättigade EG-lufttrafikföretag enligt ett icke-diskriminerande och öppet förfarande.

Artikel 6

Offentliggörande av förfaranden

Medlemsstaterna skall utan dröjsmål informera kommissionen om de förfaranden som de skall tillämpa för de ändamål som avses i artikel 5 och i förekommande fall artikel 2. I informationssyfte skall kommissionen se till att dessa förfaranden offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning inom åtta veckor efter mottagandet. Alla nya förfaranden och efterföljande ändringar i befintliga förfaranden skall meddelas kommissionen senast åtta veckor innan de träder i kraft, så att kommissionen kan se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning inom denna period på åtta veckor.

Artikel 7

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats enligt artikel 11 i rådet förordning (EEG) nr 2408/92/EEG av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (5).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 8

Konfidentialitet

I samband med att kommissionen i enlighet med artiklarna 1 och 4 underrättas om förhandlingar och om resultatet av dessa, skall medlemsstaterna klart och tydligt upplysa kommissionen om någon del av den information som förmedlas skall behandlas konfidentiellt och om den kan delas med övriga medlemsstater. Kommissionen och medlemsstaterna skall sörja för att all information som betecknas som konfidentiell behandlas i enlighet med artikel 4.1 a i förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (6).

Artikel 9

Gibraltar

1.   Denna förordnings tillämpning på flygplatsen i Gibraltar skall inte påverka Konungariket Spaniens eller Förenade kungarikets rättsliga ställning med avseende på tvisten om suveränitet över det territorium där flygplatsen är belägen.

2.   Denna förordnings tillämpning på flygplatsen i Gibraltar skall uppskjutas tills överenskommelsen i den gemensamma förklaring som avgavs av Konungariket Spaniens och Förenade kungarikets utrikesministrar den 2 december 1987 fungerar i praktiken. När så sker, kommer Spaniens och Förenade kungarikets regeringar att underrätta rådet om detta.

Artikel 10

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 30.9.2003, s. 21.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 september 2003 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 5 december 2003 (EUT C 54 E, 2.3.2004, s. 33), Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

2

(3)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

3

(4)  EUT L ...

4

(5)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

6

P5_TA(2004)0196

Unionens solidaritetsfond

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av medel ur Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004 — 2004/2025(ACI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2004) 168 — C5-0134/2004),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska solidaritetsfonden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska solidaritetsfonden (2),

| — | med beaktande av resultaten av trepartssammanträdet den 16 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av trepartssammanträdet den 16 mars 2004,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0195/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0195/2004), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen måste snarast inrätta lämpliga institutionella verktyg och budgetinstrument så att unionen kan avhjälpa skadorna från skogsbränderna i Spanien (augusti 2003), den kraftiga stormen och översvämningen som drabbade Malta (den 15 september 2003) och översvämningarna i södra Frankrike (december 2003). |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen måste snarast inrätta lämpliga institutionella verktyg och budgetinstrument så att unionen kan avhjälpa skadorna från skogsbränderna i Spanien (augusti 2003), den kraftiga stormen och översvämningen som drabbade Malta (den 15 september 2003) och översvämningarna i södra Frankrike (december 2003).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet till denna resolution om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet till denna resolution om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 283, 20.11.2002, s. 1.

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 30 mars 2004

om användning av medel från Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), särskilt punkt 3 i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

med beaktande av kommissionens förslag,

och av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen har inrättat Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad ”fonden”) för att visa solidaritet med befolkningarna i de regioner som drabbas av katastrofer. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen har inrättat Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad ”fonden”) för att visa solidaritet med befolkningarna i de regioner som drabbas av katastrofer.

| (2) | Malta ansökte den 10 november 2003 om stöd ur fonden för stormar och översvämningar. Spanien ansökte den 1 oktober 2003 om stöd för skogsbränder och Frankrike gjorde en ansökan den 26 januari 2004 avseende översvämningar. |
| --- | --- |

(2)

Malta ansökte den 10 november 2003 om stöd ur fonden för stormar och översvämningar. Spanien ansökte den 1 oktober 2003 om stöd för skogsbränder och Frankrike gjorde en ansökan den 26 januari 2004 avseende översvämningar.

| (3) | Enligt det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 får fonden användas upp till ett tak på en miljard euro om året. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 får fonden användas upp till ett tak på en miljard euro om året.

| (4) | De skador som orsakats av stormarna och översvämningarna på Malta i september 2003, skogsbränderna i Spanien sommaren 2003 och översvämningarna i Sydfrankrike i december 2003 uppfyller villkoren för att berättigas stöd från fonden. |
| --- | --- |

(4)

De skador som orsakats av stormarna och översvämningarna på Malta i september 2003, skogsbränderna i Spanien sommaren 2003 och översvämningarna i Sydfrankrike i december 2003 uppfyller villkoren för att berättigas stöd från fonden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 skall 21 916 995 euro tas från Europeiska unionens solidaritetsfond i form av åtagandebemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 30 mars 2004.

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 283, 20.11.2002, s. 1.

1

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

P5_TA(2004)0197

Förslag till ändringsbudget nr 5/2004

Europaparlamentets resolution om förslaget till ändringsbudget nr 5/2004 för Europeiska unionen för budgetåret 2004 (7684/2004 — C5-0166/2004 — 2004/2023(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) och särskilt artiklarna 37 och 38 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) och särskilt artiklarna 37 och 38 i denna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, som slutgiltigt antogs den 18 december 2003 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, som slutgiltigt antogs den 18 december 2003 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4),

| — | med beaktande av slutsatserna från trepartssamtalet den 16 mars 2004, inbegripet Europaparlamentets och rådets beslut att använda flexibilitetsmekanismen i Europeiska unionens solidaritetsfond till ett belopp på 21 916 995 euro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från trepartssamtalet den 16 mars 2004, inbegripet Europaparlamentets och rådets beslut att använda flexibilitetsmekanismen i Europeiska unionens solidaritetsfond till ett belopp på 21 916 995 euro,

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 5/2004 för Europeiska unionen för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 9 mars 2004 (SEK(2004) 269), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 5/2004 för Europeiska unionen för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 9 mars 2004 (SEK(2004) 269),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2004 som rådet fastställde den 26 mars 2004 (7684/2004-C5-0166/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2004 som rådet fastställde den 26 mars 2004 (7684/2004-C5-0166/2004),

| — | med beaktande artikel 92 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 92 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0203/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0203/2004), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen bör visa solidaritet med befolkningarna i de regioner i medlemsstaterna och anslutningsländerna som drabbas av naturkatastrofer med allvarliga återverkningar på levnadsförhållanden, miljö och ekonomi. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen bör visa solidaritet med befolkningarna i de regioner i medlemsstaterna och anslutningsländerna som drabbas av naturkatastrofer med allvarliga återverkningar på levnadsförhållanden, miljö och ekonomi.

| B. | B Tillräckliga budgetmedel för Europeiska unionens ekonomiska stöd har tagits fram i enlighet med bestämmelserna för Europeiska unionens solidaritetsfond och det interinstitutionella avtalet om dess finansiering. |
| --- | --- |

B.

B Tillräckliga budgetmedel för Europeiska unionens ekonomiska stöd har tagits fram i enlighet med bestämmelserna för Europeiska unionens solidaritetsfond och det interinstitutionella avtalet om dess finansiering.

| C. | Den 17 mars 2004 redovisade företrädare för de drabbade regionerna i medlemsstaterna och anslutningsländerna återverkningarna av naturkatastroferna inför parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Den 17 mars 2004 redovisade företrädare för de drabbade regionerna i medlemsstaterna och anslutningsländerna återverkningarna av naturkatastroferna inför parlamentet.

| D. | Syftet med ändringsbudget nr 5/2004 är att formellt föra in dessa budgetmedel i budgeten för 2004. |
| --- | --- |

D.

Syftet med ändringsbudget nr 5/2004 är att formellt föra in dessa budgetmedel i budgeten för 2004.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ändringsbudget nr 5/2004 vars syfte är att de medel som tagits fram som en del av Europeiska unionens solidaritetsfond utan dröjsmål skall föras in i budgeten för 2004 så att de som drabbats av dessa naturkatastrofer kan få hjälp. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar ändringsbudget nr 5/2004 vars syfte är att de medel som tagits fram som en del av Europeiska unionens solidaritetsfond utan dröjsmål skall föras in i budgeten för 2004 så att de som drabbats av dessa naturkatastrofer kan få hjälp.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att godkännandet av ändringsbudget nr 5/2004 vid en enda behandling garanterar snabbast möjliga hjälp från EU:s budget efter ansökan från drabbade länder och regioner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att godkännandet av ändringsbudget nr 5/2004 vid en enda behandling garanterar snabbast möjliga hjälp från EU:s budget efter ansökan från drabbade länder och regioner.

| 3. | Europaparlamentet godkänner utan ändringar förslaget till ändringsbudget nr 5/2004. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet godkänner utan ändringar förslaget till ändringsbudget nr 5/2004.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 53, 23.2.2004.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

(4)  EGT C 283, 20.11.2002, s. 1.

P5_TA(2004)0198

Hemställningar till EU:s organ (ändring av arbetsordningen)

Europaparlamentets beslut om att i Europaparlamentets arbetsordning införa en ny artikelom hemställningar till EU:s organ (2004/2008(REG))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 21 november 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 21 november 2003,

| — | med beaktande av artiklarna 180 och 181 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 180 och 181 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0152/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0152/2004).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | FÖRESLAGEN LYDELSE |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Kapitel VI, titel |
| FÖRBINDELSER MED ANDRA INSTITUTIONER | FÖRBINDELSER MED ANDRA INSTITUTIONER
  OCH ORGAN |
| Ändring 2 |
| Artikel 54a (ny) |
| | Artikel 54a




  Hemställan till EU-organ




  1. I frågor där parlamentet har rätt att rikta en hemställan till ett EU-organ har varje ledamot möjlighet att lämna in en sådan hemställan i form av en skrivelse till parlamentets talman. Hemställan skall gälla frågor som faller inom ifrågavarande EU-organs uppdrag och åtföljas av bakgrundsinformation som förklarar den fråga som skall beaktas och gemenskapens intresse däri.




  2. Efter att ha rådfrågat ansvarigt utskott skall talmannen antingen vidarebefordra hemställan till organet i fråga eller vidta annan lämplig åtgärd. Den ledamot som inlämnat hemställan skall omedelbart underrättas om detta. I samband med varje hemställan som talmannen översänder till ett organ skall även tidsfrister för det begärda svaret anges.




  3. Om organet i fråga anser sig vara oförmöget att yttra sig i frågan såsom den framställts, eller anser att frågan bör omformuleras, skall det omgående meddela talmannen, som skall vidta lämpliga åtgärder efter att vid behov ha rådfrågat ansvarigt utskott. |

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

Ändring 1

Kapitel VI, titel

FÖRBINDELSER MED ANDRA INSTITUTIONER

FÖRBINDELSER MED ANDRA INSTITUTIONER
  OCH ORGAN

Ändring 2

Artikel 54a (ny)

Artikel 54a

Hemställan till EU-organ

1. I frågor där parlamentet har rätt att rikta en hemställan till ett EU-organ har varje ledamot möjlighet att lämna in en sådan hemställan i form av en skrivelse till parlamentets talman. Hemställan skall gälla frågor som faller inom ifrågavarande EU-organs uppdrag och åtföljas av bakgrundsinformation som förklarar den fråga som skall beaktas och gemenskapens intresse däri.

2. Efter att ha rådfrågat ansvarigt utskott skall talmannen antingen vidarebefordra hemställan till organet i fråga eller vidta annan lämplig åtgärd. Den ledamot som inlämnat hemställan skall omedelbart underrättas om detta. I samband med varje hemställan som talmannen översänder till ett organ skall även tidsfrister för det begärda svaret anges.

3. Om organet i fråga anser sig vara oförmöget att yttra sig i frågan såsom den framställts, eller anser att frågan bör omformuleras, skall det omgående meddela talmannen, som skall vidta lämpliga åtgärder efter att vid behov ha rådfrågat ansvarigt utskott.

P5_TA(2004)0199

Kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (KOM(2003) 789 — C5-0645/2003 — 2003/0296(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 789) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 789) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0645/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0645/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0151/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0151/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0296

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

efter samråd med Europeiska centralbanken i enlighet med artikel 105.4 i fördraget,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I den handlingsplan för statistikkrav avseende Ekonomiska och monetära unionen som godkändes av Ekofin-rådet i september 2000 fastställs att en begränsad uppsättning kvartalsvisa sektorsräkenskaper oundgängligen behövs och att dessa skall finnas tillgängliga inom 90 dagar efter utgången av det berörda kvartalet. |
| --- | --- |

(1)

I den handlingsplan för statistikkrav avseende Ekonomiska och monetära unionen som godkändes av Ekofin-rådet i september 2000 fastställs att en begränsad uppsättning kvartalsvisa sektorsräkenskaper oundgängligen behövs och att dessa skall finnas tillgängliga inom 90 dagar efter utgången av det berörda kvartalet.

| (2) | Det understryks i den gemensamma rapport från Ekofin-rådet och kommissionen till Europeiska rådet om statistik och indikatorer för euroområdet som antogs av Ekofin-rådet den 18 februari 2003 att högprioriterade åtgärder på olika områden, inkl. kvartalsvisa nationalräkenskaper efter institutionell sektor, skall ha genomförts fullständigt senast år 2005. |
| --- | --- |

(2)

Det understryks i den gemensamma rapport från Ekofin-rådet och kommissionen till Europeiska rådet om statistik och indikatorer för euroområdet som antogs av Ekofin-rådet den 18 februari 2003 att högprioriterade åtgärder på olika områden, inkl. kvartalsvisa nationalräkenskaper efter institutionell sektor, skall ha genomförts fullständigt senast år 2005.

| (3) | Analysen av konjunktursvängningar i Europeiska unionens ekonomi och handhavandet av den monetära politiken i Ekonomiska och monetära unionen kräver makroekonomisk statistik över det ekonomiska beteendet och det inbördes förhållandet mellan enskilda institutionella sektorer som är omöjliga att kartlägga genom uppgifter som sammanställs på den totala ekonomins nivå. Det föreligger därför ett behov av att upprätta kvartalsvisa räkenskaper efter institutionell sektor för såväl Europeiska unionen i dess helhet som för euroområdet. |
| --- | --- |

(3)

Analysen av konjunktursvängningar i Europeiska unionens ekonomi och handhavandet av den monetära politiken i Ekonomiska och monetära unionen kräver makroekonomisk statistik över det ekonomiska beteendet och det inbördes förhållandet mellan enskilda institutionella sektorer som är omöjliga att kartlägga genom uppgifter som sammanställs på den totala ekonomins nivå. Det föreligger därför ett behov av att upprätta kvartalsvisa räkenskaper efter institutionell sektor för såväl Europeiska unionen i dess helhet som för euroområdet.

| (4) | Upprättandet av dessa räkenskaper är en del av det övergripande målet att sammanställa ett system av årliga och kvartalsvisa räkenskaper för Europeiska unionen och för euroområdet. Systemet omfattar de viktigaste makroekonomiska aggregaten samt de finansiella och icke-finansiella räkenskaperna efter institutionell sektor. Syftet är att uppnå konsekvens inom alla dessa räkenskaper samt när det gäller övriga räkenskaper i utlandet mellan betalningsbalans och nationalräkenskapsuppgifter. |
| --- | --- |

(4)

Upprättandet av dessa räkenskaper är en del av det övergripande målet att sammanställa ett system av årliga och kvartalsvisa räkenskaper för Europeiska unionen och för euroområdet. Systemet omfattar de viktigaste makroekonomiska aggregaten samt de finansiella och icke-finansiella räkenskaperna efter institutionell sektor. Syftet är att uppnå konsekvens inom alla dessa räkenskaper samt när det gäller övriga räkenskaper i utlandet mellan betalningsbalans och nationalräkenskapsuppgifter.

| (5) | Sammanställningen av europeiska räkenskaper efter institutionell sektor i enlighet med principerna i det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen kräver att medlemsstaterna överför kvartalsvisa nationalräkenskaper efter institutionell sektor (3). De europeiska räkenskaperna måste emellertid avspegla ekonomin i det europeiska området i dess helhet och kan skilja sig från en enkel aggregering av medlemsstaternas räkenskaper. Målet är att i synnerhet beakta de transaktioner som görs av Europeiska unionens institutioner och organ
  i räkenskaperna
  inom det berörda området
  (Europeiska unionen eller euroområdet, beroende på omständigheterna)
  . |
| --- | --- |

(5)

Sammanställningen av europeiska räkenskaper efter institutionell sektor i enlighet med principerna i det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen kräver att medlemsstaterna överför kvartalsvisa nationalräkenskaper efter institutionell sektor (3). De europeiska räkenskaperna måste emellertid avspegla ekonomin i det europeiska området i dess helhet och kan skilja sig från en enkel aggregering av medlemsstaternas räkenskaper. Målet är att i synnerhet beakta de transaktioner som görs av Europeiska unionens institutioner och organ
  i räkenskaperna
  inom det berörda området
  (Europeiska unionen eller euroområdet, beroende på omständigheterna)
  .

| (6) | Framställningen av specifik gemenskapsstatistik omfattas av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (4). |
| --- | --- |

(6)

Framställningen av specifik gemenskapsstatistik omfattas av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (4).

| (7) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen sammanställningen av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionella sektor för Europeiska unionen och euro-området, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel - går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att nå detta mål. I synnerhet om medlemsstaterna ger ett försumbart bidrag till de europeiska totalräkenskaperna, skall de inte att avkrävas en rapport över de fullständiga detaljerna i uppgifterna. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen sammanställningen av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionella sektor för Europeiska unionen och euro-området, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel - går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att nå detta mål. I synnerhet om medlemsstaterna ger ett försumbart bidrag till de europeiska totalräkenskaperna, skall de inte att avkrävas en rapport över de fullständiga detaljerna i uppgifterna.

| (8) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

| (9) | Kommittén för det statistiska programmet och Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik har rådfrågats. |
| --- | --- |

(9)

Kommittén för det statistiska programmet och Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik har rådfrågats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning föreskrivs en gemensam ram för medlemsstaternas bidrag till framställningen av kvartalsvisa europeiska icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor.

Artikel 2

Överföring av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor

1.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överföra de kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor som specificeras i bilagan, utom i första hand, punkterna P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 och B.4G.

2.   En tidsplan för överföringen av punkterna P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 och B.4G samt av varje beslut, som kräver en uppdelning efter motsvarande sektor av de transaktioner som förtecknas i bilagan, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 8.2.

3.   De kvartalsvisa uppgifter som avses under punkt 1 skall lämnas till kommissionen senast 90 kalenderdagar efter utgången av det kvartal som uppgifterna gäller. Varje revision av uppgifterna för föregående kvartal skall överföras vid samma tillfälle.

4.   Den tidsfrist för överföringen som anges under punkt 3 kan justeras med högst fem dagar i enlighet med förfarandet i artikel 8.2.

5.   Den första överföringen av kvartalsvisa uppgifter skall gälla uppgifter för det första kvartalet 2005. Medlemsstaterna skall lämna dessa uppgifter senast den 30 juni 2005. Denna första överföring skall omfatta tidigare uppgifter för perioderna från det första kvartalet 1999.

Artikel 3

Rapporteringsskyldigheter

1.   Alla medlemsstater skall överföra de uppgifter som beskrivs i bilagan när det gäller utlandssektor (S.2) och offentlig sektor (S.13). En medlemsstat vars bruttonationalinkomst i marknadspriser normalt motsvarar mer än 1% av gemenskapens motsvarande totala bruttonationalinkomst skall för alla institutionella sektorer överföra de uppgifter som beskrivs i bilagan.

2.   Kommissionen skall avgöra den procentuella andel av gemenskapens bruttonationalinkomst i marknadspriser som en medlemsstats bruttonationalinkomst normalt utgör så som det anges under punkt 1 på grundval av det aritmetiska mediet av de årliga uppgifter från de senaste tre åren som överförts av medlemsstaterna.

3.   Den andel (1 %) av gemenskapens totala ekonomi som avses under punkt 1 kan justeras i enlighet med förfarandet i artikel 8.2.

4.   Undantag från denna förordning kan godtas av kommissionen om de nationella statistiksystemen kräver mer omfattande anpassningar. Sådana undantag får inte omfatta mer än tre år efter det att denna förordning eller de genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 8.2 trätt i kraft.

Artikel 4

Definitioner och standarder

Standarder, definitioner, klassifikationer och räkenskapsregler för de uppgifter som överförs för denna förordnings syfte skall vara de som fastställs i förordning (EG) nr 2223/96 (6) (nedan kallad ”ENS-förordningen”).

Artikel 5

Uppgiftskällor och konsekvenskrav

1.   Medlemsstaterna skall sammanställa de uppgifter som krävs i denna förordning genom att använda alla de källor som de betraktar som relevanta och genom att prioritera direkta uppgifter såsom administrativa källor eller översikter över företag och hushåll.

När sådana direkta uppgifter inte kan insamlas, i synnerhet när det gäller de tidigare uppgifter, som krävs enligt artikel 2.5, får de bästa skattningarna överföras.

2.   De uppgifter som överförs av medlemsstaterna för denna förordnings syfte skall vara förenliga med de kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper för den offentliga sektorn och de kvartalsvisa huvudaggregat för den totala ekonomin som överförs till kommissionen enligt programmet för uppgiftsöverföring i ENS-förordningen.

3.   De kvartalsvisa uppgifter som överförs av medlemsstaterna för denna förordnings syfte skall vara förenliga med de motsvarande årliga uppgifter som överförs enligt programmet för uppgiftsöverföring i ENS-förordningen.

Artikel 6

Kvalitetsstandarder och rapporter

1.   Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att kvaliteten på de uppgifter som överförs efterhand höjs för att uppfylla de gemensamma kvalitetsstandarder som skall definieras i enlighet med förfarandet i artikel 8.2.

2.   Medlemsstaterna skall inom ett år efter den första överföringen av uppgifter förse kommissionen med en aktuell beskrivning av de källor, metoder och statistiska bearbetningar som används.

3.   Medlemsstaterna skall upplysa kommissionen om de mer omfattande metodiska eller andra förändringar som kan påverka överförda uppgifter senast tre månader efter det att sådana förändringar trätt i kraft.

Artikel 7

Genomförandeåtgärder

Genomförandeåtgärderna skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 8.2. Sådana åtgärder skall omfatta

| a) | ett fastställande av en tidsplan för överföring av punkterna P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 och B.4G enligt artikel 2.2, |
| --- | --- |

a)

ett fastställande av en tidsplan för överföring av punkterna P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 och B.4G enligt artikel 2.2,

| b) | ett krav på att de transaktioner som visas i bilagan skall uppdelas efter motsvarande sektor i enlighet med artikel 2.2, |
| --- | --- |

b)

ett krav på att de transaktioner som visas i bilagan skall uppdelas efter motsvarande sektor i enlighet med artikel 2.2,

| c) | en översyn av tidplanen för kvartalsvisa överföringar enligt artikel 2.4, |
| --- | --- |

c)

en översyn av tidplanen för kvartalsvisa överföringar enligt artikel 2.4,

| d) | en justering av andelen (1 %) av gemenskapens totala ekonomi för att avgöra skyldigheten att överföra uppgifter för alla institutionella sektorer enligt artikel 3.3, |
| --- | --- |

d)

en justering av andelen (1 %) av gemenskapens totala ekonomi för att avgöra skyldigheten att överföra uppgifter för alla institutionella sektorer enligt artikel 3.3,

| e) | en definition av kvalitetsstandarder i enlighet med artikel 6.1. |
| --- | --- |

e)

en definition av kvalitetsstandarder i enlighet med artikel 6.1.

Artikel 8

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska programmet inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG av den 19 juni 1989, Euratom (7).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 9

Rapport om genomförandet

Inom fem år efter det att denna förordning trätt i kraft skall kommissionen inlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning.

Denna rapport skall i synnerhet

| a) | ge upplysningar om kvaliteten på den statistik som framställs, |
| --- | --- |

a)

ge upplysningar om kvaliteten på den statistik som framställs,

| b) | göra en bedömning av den nytta i förhållande till kostnaderna som gemenskapen, medlemsstaterna samt leverantörer och användare av statistisk information kan dra av den framställda statistiken, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av den nytta i förhållande till kostnaderna som gemenskapen, medlemsstaterna samt leverantörer och användare av statistisk information kan dra av den framställda statistiken,

| c) | kartlägga områden för de möjliga förbättringar och ändringar som ses som erforderliga i ljuset av de resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

c)

kartlägga områden för de möjliga förbättringar och ändringar som ses som erforderliga i ljuset av de resultat som uppnåtts.

Artikel 10

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

EUT C ...

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1).

3

Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996

(4)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EGT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

Ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EGT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1.

6

(7)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

7

Bilaga

Överföring av uppgifter

| | ANVÄNDNING | TILLGÅNG |
| --- | --- | --- |
| | S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 | S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 |
| | Den totala ekonomin | Den totala ospecificerade ekonomin | Icke-finansiella bolag | Finansiella bolag | Offentlig sektor | Hushålle och hushållens ideella organisationer | Utlandet | Den totala ekonomin | Den totala ospecificerade ekonomin | Icke-finansiella bolag | Finansiella bolag | Offentlig sektor | Hushålle och hushållens ideella organisationer | Utlandet |
| P.1 | Produkttion | | | | | | | | X | | X | X | X | X | |
| P.2 | Insatsförbrukning | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.3 | Konsumtionsutgifter | X | | | | X | X | | | | | | | | |
| P.31 | Individuella konsumtionsutgifter | X | | | | X | X | | | | | | | | |
| P.32 | Kollektiva konsumtionsutgifter | X | | | | X | | | | | | | | | |
| P.5 | Bruttoinvestering | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.51 | Fast bruttoinvestering | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.5N | Lagerinvesteringar samt anskaffning minus avyttringav värdeföremål | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.6 | Export av varor och tjänster | | | | | | | X | | | | | | | |
| P.7 | Import av varor och tjänster | | | | | | | | | | | | | | X |
| D.1 | Löner och kollektiva avgifter | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.2 | Skatter på produktion och import | X | X | X | X | X | X | | X | | | | X | | X |
| D.21 | Produktskatter | X | X | | | | | | X | | | | X | | X |
| D.29 | Övriga produktionsskatter | X | | X | X | X | X | | X | | | | X | | X |
| D.3 | Subventioner | X | | | | X | | X | X | X | X | X | X | X | |
| D.31 | Produktsubventioner | X | | | | X | | X | X | X | | | | | |
| D.39 | Övriga produktionssubventioner | X | | | | X | | X | X | | X | X | X | X | |
| D.21-D.31 | Skatter minus subventioner (på produkter) | | | | | | | | X | X | | | | | |
| D.4 | Kapitalinkomst | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.41 | Ränta | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.4N | Kapitalinkomst utom ränta | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.42 | Inkomst från bolag | X | | X | X | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.43 | Återinvester ade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.44 | Kapitalinkomst tillräknad försäkringstagarna | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.45 | Arrenden | X | | X | X | X | X | | X | | X | X | X | X | |
| D.5 | Löpande skatter på inkomst och förmögenhet osv. | X | | X | X | X | X | X | X | | | | X | | X |
| D.6 | Sociala avgifter och förmåner | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.61 | Sociala avgifter | X | | | | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.62 | Sociala förmåner utom sociala transfereringar in natrura | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.63 | Sociala transfereringar in natura | X | | | | X | X | | X | | | | | X | |
| D.7 | Övriga löpande transfereringar | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.71 | Skadeförsäkringspremier netto | X | | X | X | X | X | X | X | | | X | X | | X |
| D.72 | Skadeförsäkringsfordringar | X | | | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.7N | Övriga löpande transfereringar ej omnämnda annorstädes | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.8 | Justering för förändring i hushållens nettofordran på pensionsreserver | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.9 | Kapitaltransferering | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.91 | Kapitalskatter | X | | X | X | | X | X | X | | | | X | | |
| D.9N | Investeringsbidrag och övrig kapitaltra nsferering | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| K.1 | Kapitalförslitning | X | | X | X | X | X | | X | | X | X | X | X | |
| K.2 | Anskaffning minus avyttring av icke -finansiella icke - producerade tillgängar | X | | X | X | X | X | X | | | | | | | |

ANVÄNDNING

TILLGÅNG

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

Den totala ekonomin

Den totala ospecificerade ekonomin

Icke-finansiella bolag

Finansiella bolag

Offentlig sektor

Hushålle och hushållens ideella organisationer

Utlandet

Den totala ekonomin

Den totala ospecificerade ekonomin

Icke-finansiella bolag

Finansiella bolag

Offentlig sektor

Hushålle och hushållens ideella organisationer

Utlandet

P.1

Produkttion

X

X

X

X

X

P.2

Insatsförbrukning

X

X

X

X

X

P.3

Konsumtionsutgifter

X

X

X

P.31

Individuella konsumtionsutgifter

X

X

X

P.32

Kollektiva konsumtionsutgifter

X

X

P.5

Bruttoinvestering

X

X

X

X

X

P.51

Fast bruttoinvestering

X

X

X

X

X

P.5N

Lagerinvesteringar samt anskaffning minus avyttringav värdeföremål

X

X

X

X

X

P.6

Export av varor och tjänster

X

P.7

Import av varor och tjänster

X

D.1

Löner och kollektiva avgifter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.2

Skatter på produktion och import

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.21

Produktskatter

X

X

X

X

X

D.29

Övriga produktionsskatter

X

X

X

X

X

X

X

X

D.3

Subventioner

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.31

Produktsubventioner

X

X

X

X

X

D.39

Övriga produktionssubventioner

X

X

X

X

X

X

X

X

D.21-D.31

Skatter minus subventioner (på produkter)

X

X

D.4

Kapitalinkomst

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.41

Ränta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.4N

Kapitalinkomst utom ränta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.42

Inkomst från bolag

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.43

Återinvester ade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.44

Kapitalinkomst tillräknad försäkringstagarna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.45

Arrenden

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.5

Löpande skatter på inkomst och förmögenhet osv.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.6

Sociala avgifter och förmåner

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.61

Sociala avgifter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.62

Sociala förmåner utom sociala transfereringar in natrura

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.63

Sociala transfereringar in natura

X

X

X

X

X

D.7

Övriga löpande transfereringar

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.71

Skadeförsäkringspremier netto

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.72

Skadeförsäkringsfordringar

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.7N

Övriga löpande transfereringar ej omnämnda annorstädes

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.8

Justering för förändring i hushållens nettofordran på pensionsreserver

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.9

Kapitaltransferering

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.91

Kapitalskatter

X

X

X

X

X

X

X

D.9N

Investeringsbidrag och övrig kapitaltra nsferering

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

K.1

Kapitalförslitning

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

K.2

Anskaffning minus avyttring av icke -finansiella icke - producerade tillgängar

X

X

X

X

X

X

| | SALDOPOSTER |
| --- | --- |
| | S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 |
| | Den totala ekonomin | Den totala ospecificerade ekonomin | Icke-finansiella bolag | Finansiella bolag | Offentlig sektor | Hushålle och hushållens ideella organisationer | Utlandet |
| B.1G | Bruttoförädlingsvärde | X | X | X | X | X | X | |
| B.1N | Nettoförädlingsvärde | X | X | X | X | X | X | |
| B.2G | Driftsöverskott (brutto) | X | | X | X | X | X | |
| B.3G | Sammansatt förvärv sinkomst (brutto) | X | | | | | X | |
| B.4G | Företagsinkomst (brutto) | X | | X | X | | X | |
| B.5G | Primärinkomstsaldo (brutto) | X | | X | X | X | X | |
| B.6G | Disponibel inkomst (brutto) | X | | X | X | X | X | |
| B.7G | Justerad disponibel inkomst (brutto) | X | | | | X | X | |
| B.8G | Sparande (brutto) | X | | X | X | X | X | |
| B.9 | Nettoutlåning/nettoupplåning | X | | X | X | X | X | X |
| B.11 | Bytesbalans för varor och tjänster | | | | | | | X |
| B.12 | Löpande bytesbalans | | | | | | | X |

SALDOPOSTER

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

Den totala ekonomin

Den totala ospecificerade ekonomin

Icke-finansiella bolag

Finansiella bolag

Offentlig sektor

Hushålle och hushållens ideella organisationer

Utlandet

B.1G

Bruttoförädlingsvärde

X

X

X

X

X

X

B.1N

Nettoförädlingsvärde

X

X

X

X

X

X

B.2G

Driftsöverskott (brutto)

X

X

X

X

X

B.3G

Sammansatt förvärv sinkomst (brutto)

X

X

B.4G

Företagsinkomst (brutto)

X

X

X

X

B.5G

Primärinkomstsaldo (brutto)

X

X

X

X

X

B.6G

Disponibel inkomst (brutto)

X

X

X

X

X

B.7G

Justerad disponibel inkomst (brutto)

X

X

X

B.8G

Sparande (brutto)

X

X

X

X

X

B.9

Nettoutlåning/nettoupplåning

X

X

X

X

X

X

B.11

Bytesbalans för varor och tjänster

X

B.12

Löpande bytesbalans

X

P5_TA(2004)0200

Beskattning av energiprodukter och elektricitet *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (KOM(2004) 42 — C5-0090/2004 — 2004/0016(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004) 42) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004) 42) (1),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0090/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0090/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2003 om förslaget till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2003 om förslaget till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (2),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0158/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0158/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  P5_TA(2003)0404.

P5_TA(2004)0201

Avtal mellan EG och Schweiz om beskattning av inkomster från sparande *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet (KOM(2004) 75 — C5-0103/2004 — 2004/0027(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004) 75) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004) 75) (1),

| — | med beaktande av förslaget till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och av det tillhörande samförståndsavtalet,

| — | med beaktande av artikel 94 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 94 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3, första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0103/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3, första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0103/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0169/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0169/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och regeringar och parlament i medlemsstaterna och Schweiziska edsförbundet parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och regeringar och parlament i medlemsstaterna och Schweiziska edsförbundet parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 4a (nytt) |
| | (4a) Det yttersta målet är att möjliggöra en effektiv beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar som betalats ut i en medlemsstat till faktiska betalningsmottagare och fysiska personer med hemvist i en annan medlemsstat, vilket är nödvändigt för att bekämpa skadlig skattekonkurrens och medverka till att förbättra den inre marknadens funktion genom att undanröja konstlade incitament för kapitalflödet inom EU och över EU:s gränser. |
| Ändring 2 |
| Skäl 4b (nytt) |
| | (4b) En rättvis och effektiv skattemässig behandling av sparande i Europa innebär nödvändigtvis att medlemsstaterna bör ha rätt att beskatta sina invånares inkomster i hela EU, i enlighet med ländernas egna inhemska skattebestämmelser och skattesatser. |
| Ändring 3 |
| Skäl 4c (nytt) |
| | (4c) Den bästa metoden att effektivt beskatta inkomster från sparande är genom ett automatiskt utbyte av information mellan skattemyndigheterna. |
| Ändring 4 |
| Skäl 4d (nytt) |
| | (4d) Schweiz har liksom vissa medlemsstater inom ramen för direktiv 2003/48/EG valt att ta ut en källskatt och kommer att införa samma typ av skatt för det kapital som tillhör personer med hemvist i Europeiska unionen, varvid 75 procent av intäkterna från denna källskatt kommer att överföras till den medlemsstat där den faktiska betalningsmottagaren har sin hemvist. |
| Ändring 5 |
| Skäl 4e (nytt) |
| | (4e) Hänsyn måste dock tas till behoven inom vissa medlemsstaters banksektorer, liksom deras strukturella skillnader, genom att bevilja en övergångsperiod under vilken de tar ut en källskattesats som progressivt ökar till 35 procent. Fram till det att informationsutbytet fungerar fullt ut utgör detta en minimigaranti för en effektiv beskattning. Den största delen av dessa intäkter bör överföras till den medlemsstat där den faktiska betalningsmottagaren har sin hemvist. |
| Ändring 6 |
| Skäl 4f (nytt) |
| | (4f) För att förhindra kapitalflykt från Europeiska unionen är ett villkor för tillämpningen av detta avtal att de beroende och associerade territorier som nämns i Europeiska rådets slutsatser från Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000 samt Förenta staterna, Andorra, Liechtenstein, Monaco och San Marino antar och genomför bestämmelser som är identiska eller likvärdiga med bestämmelserna i direktiv 2003/48/EG eller i det avtal som genom detta beslut godkänns angående beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar. |
| Ändring 7 |
| Skäl 4g (nytt) |
| | (4g) Ingåendet av ett avtal med Schweiz bör inte kopplas till de pågående förhandlingarna med andra parter. |
| Ändring 8 |
| Skäl 4h (nytt) |
| | (4h) Det är nödvändigt att förhandlingar med ovannämnda tredje länder slutförs i rätt tid. Inga ytterligare motkrav från dessa länder bör accepteras. Avtalen med dessa länder bör innehålla samma grundprinciper som avtalet med Schweiz. |
| Ändring 9 |
| Skäl 4i (nytt) |
| | (4i) Samma åtgärder bör tillämpas i alla berörda beroende eller associerade territorier (Kanalöarna, Isle of Man och de beroende eller associerade territorierna i Västindien). |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 4a (nytt)

(4a) Det yttersta målet är att möjliggöra en effektiv beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar som betalats ut i en medlemsstat till faktiska betalningsmottagare och fysiska personer med hemvist i en annan medlemsstat, vilket är nödvändigt för att bekämpa skadlig skattekonkurrens och medverka till att förbättra den inre marknadens funktion genom att undanröja konstlade incitament för kapitalflödet inom EU och över EU:s gränser.

Ändring 2

Skäl 4b (nytt)

(4b) En rättvis och effektiv skattemässig behandling av sparande i Europa innebär nödvändigtvis att medlemsstaterna bör ha rätt att beskatta sina invånares inkomster i hela EU, i enlighet med ländernas egna inhemska skattebestämmelser och skattesatser.

Ändring 3

Skäl 4c (nytt)

(4c) Den bästa metoden att effektivt beskatta inkomster från sparande är genom ett automatiskt utbyte av information mellan skattemyndigheterna.

Ändring 4

Skäl 4d (nytt)

(4d) Schweiz har liksom vissa medlemsstater inom ramen för direktiv 2003/48/EG valt att ta ut en källskatt och kommer att införa samma typ av skatt för det kapital som tillhör personer med hemvist i Europeiska unionen, varvid 75 procent av intäkterna från denna källskatt kommer att överföras till den medlemsstat där den faktiska betalningsmottagaren har sin hemvist.

Ändring 5

Skäl 4e (nytt)

(4e) Hänsyn måste dock tas till behoven inom vissa medlemsstaters banksektorer, liksom deras strukturella skillnader, genom att bevilja en övergångsperiod under vilken de tar ut en källskattesats som progressivt ökar till 35 procent. Fram till det att informationsutbytet fungerar fullt ut utgör detta en minimigaranti för en effektiv beskattning. Den största delen av dessa intäkter bör överföras till den medlemsstat där den faktiska betalningsmottagaren har sin hemvist.

Ändring 6

Skäl 4f (nytt)

(4f) För att förhindra kapitalflykt från Europeiska unionen är ett villkor för tillämpningen av detta avtal att de beroende och associerade territorier som nämns i Europeiska rådets slutsatser från Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000 samt Förenta staterna, Andorra, Liechtenstein, Monaco och San Marino antar och genomför bestämmelser som är identiska eller likvärdiga med bestämmelserna i direktiv 2003/48/EG eller i det avtal som genom detta beslut godkänns angående beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar.

Ändring 7

Skäl 4g (nytt)

(4g) Ingåendet av ett avtal med Schweiz bör inte kopplas till de pågående förhandlingarna med andra parter.

Ändring 8

Skäl 4h (nytt)

(4h) Det är nödvändigt att förhandlingar med ovannämnda tredje länder slutförs i rätt tid. Inga ytterligare motkrav från dessa länder bör accepteras. Avtalen med dessa länder bör innehålla samma grundprinciper som avtalet med Schweiz.

Ändring 9

Skäl 4i (nytt)

(4i) Samma åtgärder bör tillämpas i alla berörda beroende eller associerade territorier (Kanalöarna, Isle of Man och de beroende eller associerade territorierna i Västindien).

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0202

Beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (KOM(2003) 841 — C5-0054/2004 — 2003/0331(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 841) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 841) (1),

| — | med beaktande av artikel 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0054/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0054/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0150/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0150/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 3 |
| ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)
  Artikel 3, led a, led i (direktiv 2003/49/EG) |
| | 1a) | Artikel 3 a i skall ändras enligt följande:









  i) | varje bolag som föreligger i en av de former som anges i bilagan till rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (2) och |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 3

ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)

Artikel 3, led a, led i (direktiv 2003/49/EG)

1a)

i)

Ändring 1

ARTIKEL 1, LED 1B (nytt)

Artikel 3, led b, stycke 1 (direktiv 2003/49/EG)

| 1b) | Artikel 3 b, stycke 1 skall ändras enligt följande:









  b) | Ett bolag är ett närstående bolag till ett annat bolag, om åtminstone









  i) | det första bolaget direkt innehar minst 20% (detta minimum skall vara 15% från och med den 1 januari 2007 och 10% från och med den 1 januari 2009) av kapitalet i det andra bolaget, eller om |
| --- | --- | --- | --- |

1b)

b)

i)

det första bolaget direkt innehar minst 20% (detta minimum skall vara 15% från och med den 1 januari 2007 och 10% från och med den 1 januari 2009) av kapitalet i det andra bolaget, eller om

| ii) | det andra bolaget direkt innehar minst 20% (detta minimum skall vara 15% från och med den 1 januari 2007 och 10% från och med den 1 januari 2009) av kapitalet i det första bolaget, eller om |
| --- | --- |

ii)

det andra bolaget direkt innehar minst 20% (detta minimum skall vara 15% från och med den 1 januari 2007 och 10% från och med den 1 januari 2009) av kapitalet i det första bolaget, eller om

| iii) | ett tredje bolag direkt innehar minst 20% (detta minimum skall vara 15% från och med den 1 januari 2007 och 10% från och med den 1 januari 2009) av kapitalet både i det första och i det andra bolaget. |
| --- | --- |

iii)

ett tredje bolag direkt innehar minst 20% (detta minimum skall vara 15% från och med den 1 januari 2007 och 10% från och med den 1 januari 2009) av kapitalet både i det första och i det andra bolaget.

Ändring 2

ARTIKEL 1, LED 2

Bilagan (direktiv 2003/49/EG)

| 2. | Bilagan
  skall ersättas med texten i bilagan till det här direktivet
  . |
| --- | --- |

2.

Bilagan
  skall ersättas med texten i bilagan till det här direktivet
  .

2. Bilagan
  utgår
  .

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EGT L 225, 20.8.1990, s. 6. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/123/EG (EGT L 7, 13.1.2004, s. 41).

P5_TA(2004)0203

Europeiska gemenskapernas personaldomstol *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om upprättandet av Europeiska gemenskapernas personaldomstol (KOM(2003) 705 — C5-0581/2003 — 2003/0280(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 705) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 705) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 225a och 245 i EG-fördraget och artiklarna 140b och 160 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0581/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 225a och 245 i EG-fördraget och artiklarna 140b och 160 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0581/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0181/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0181/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget och artikel 119.2 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget och artikel 119.2 i Euratomfördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet i den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet i den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| ARTIKEL 2, LED 1
  Avdelning VI (protokollet om domstolens stadga) |
| 1) | Följande
  avdelning VI
  skall införas:


  Avdelning VI


  SÄRSKILDA RÄTTSINSTANSER


  Artikel 65


  Bestämmelserna om behörighet, sammansättning, organisation och förfarande för de särskilda rättsinstanser som upprättas med stöd av artikel 225a i EG-fördraget och artikel 140b i Euratomfördraget återfinns i bilaga till denna stadga. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

ARTIKEL 2, LED 1

Avdelning VI (protokollet om domstolens stadga)

1)

Följande
  avdelning VI
  skall införas:

Avdelning VI

SÄRSKILDA RÄTTSINSTANSER

Artikel 65

Bestämmelserna om behörighet, sammansättning, organisation och förfarande för de särskilda rättsinstanser som upprättas med stöd av artikel 225a i EG-fördraget och artikel 140b i Euratomfördraget återfinns i bilaga till denna stadga.

| 1) | Följande
  avdelning IVa
  skall införas:


  Avdelning IVa


  SÄRSKILDA RÄTTSINSTANSER


  Artikel 62a


  Bestämmelserna om behörighet, sammansättning, organisation och förfarande för de särskilda rättsinstanser som upprättas med stöd av artikel 225a i EG-fördraget och artikel 140b i Euratomfördraget återfinns i bilaga till denna stadga. |
| --- | --- |

1)

Följande
  avdelning IVa
  skall införas:

Avdelning IVa

SÄRSKILDA RÄTTSINSTANSER

Artikel 62a

Bestämmelserna om behörighet, sammansättning, organisation och förfarande för de särskilda rättsinstanser som upprättas med stöd av artikel 225a i EG-fördraget och artikel 140b i Euratomfördraget återfinns i bilaga till denna stadga.

Ändring 2

BILAGA

Bilaga I, artikel 2, stycke 1 (protokollet om domstolens stadga)

Personaldomstolen skall bestå av sex domare, som skall utnämnas av rådet för en tid av sex år bland de kandidater som
  läggs fram av medlemsstaterna, efter samråd med
  den kommitté som avses i artikel 3.

Personaldomstolen skall bestå av sex domare, som skall utnämnas av rådet för en tid av sex år bland de kandidater som
  finns upptagna på en förteckning som
  den kommitté som avses i artikel 3
  skall lägga fram efter att ha begärt in ansökningar. Kommittén skall anta sitt yttrande innan rådet fattar sitt beslut
  .

Ändring 3

BILAGA

Bilaga I, artikel 3 (protokollet om domstolens stadga)

Det skall inrättas en kommitté med uppgift att avge yttrande om kandidaternas lämplighet att utöva ämbetet som domare vid personaldomstolen innan beslutet om tillsättning fattas. Kommittén
  får
  till sitt yttrande foga en förteckning över kandidater som har den lämpligaste erfarenheten på hög nivå. En sådan förteckning skall innehålla dubbelt så många kandidater som det antal domare som rådet skall utnämna.

Det skall inrättas en kommitté med uppgift att avge yttrande om kandidaternas lämplighet att utöva ämbetet som domare vid personaldomstolen innan beslutet om tillsättning fattas. Kommittén
  skall
  till sitt yttrande foga en förteckning över kandidater som har den lämpligaste erfarenheten på hög nivå. En sådan förteckning skall innehålla dubbelt så många kandidater som det antal domare som rådet skall utnämna.

Kommittén skall bestå av sju personer utsedda bland före detta ledamöter av domstolen och förstainstansrätten och jurister med allmänt erkända kvalifikationer. Rådet skall utse kommitténs ledamöter och fastställa reglerna för dess arbetssätt genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag av domstolens ordförande.

Kommittén skall bestå av sju personer utsedda bland före detta ledamöter av domstolen och förstainstansrätten och jurister med allmänt erkända kvalifikationer
  , varav en skall föreslås av Europaparlamentet
  . Rådet skall utse kommitténs ledamöter och fastställa reglerna för dess arbetssätt genom beslut med kvalificerad majoritet
  , efter att ha hört Europaparlamentet och
  på förslag av domstolens ordförande.

Ändring 4

BILAGA

Bilaga I, artikel 7, punkt 2 (protokollet om domstolens stadga)

2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 40 i domstolens stadga, skall den skriftliga delen av förfarandet omfatta ingivande av ansökan och svaromål, om inte personaldomstolen beslutar att en andra skriftväxling är nödvändig.
  När en andra skriftväxling har ägt rum kan personaldomstolen
  efter att ha hört parterna besluta att avgöra ärendet utan muntligt förfarande.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 40 i domstolens stadga, skall den skriftliga delen av förfarandet omfatta ingivande av ansökan och svaromål, om inte personaldomstolen beslutar att en andra skriftväxling är nödvändig.
  Personaldomstolen kan
  efter att ha hört parterna besluta att avgöra ärendet utan muntligt förfarande.

Ändring 5

BILAGA

Bilaga I, artikel 7, punkt 3 (protokollet om domstolens stadga)

3. Personaldomstolen skall i varje skede av förfarandet, även omedelbart efter ingivandet av ansökan, undersöka möjligheterna till förlikning och sträva efter att underlätta förlikning.

Utgår

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0204

Domstolens stadga *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av artiklarna 16 och 17 i protokollet om domstolens stadga (14617/2003 — C5-0579/2003 — 2003/0823(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (14617/2003) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (14617/2003) (1),

| — | med beaktande av andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget och andra stycket i artikel 160 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0579/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget och andra stycket i artikel 160 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0579/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0128/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0128/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0205

Domstolens rättegångsregler: språksystem *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring i Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler när det gäller språkanvändningen (artikel 29) (15167/2003 — C5-0585/2003 — 2003/0824(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (15167/2003) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (15167/2003) (1),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande i enlighet med andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget över de förslag till ändring av artikel 29 i domstolens rättegångsregler och artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler som domstolen och förstainstansrätten lagt fram i enlighet med artikel 64 i domstolens stadga (SEK(2004) 223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande i enlighet med andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget över de förslag till ändring av artikel 29 i domstolens rättegångsregler och artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler som domstolen och förstainstansrätten lagt fram i enlighet med artikel 64 i domstolens stadga (SEK(2004) 223),

| — | med beaktande av andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget och andra stycket i artikel 160 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0585/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget och andra stycket i artikel 160 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0585/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0127/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0127/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0206

Förstainstansrättens rättegångsregler (direkt talan) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler när det gäller förfarandespråk med anledning av den nya behörighetsfördelningen avseende mål om direkt talan och av utvidgningen av unionen (15738/2003 — C5-0625/2003 — 2003/0825(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (15738/2003) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (15738/2003) (1),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande i enlighet med andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget över de förslag till ändring av artikel 29 i domstolens rättegångsregler och artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler som domstolen och förstainstansrätten lagt fram i enlighet med artikel 64 i domstolens stadga (SEK(2004) 223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande i enlighet med andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget över de förslag till ändring av artikel 29 i domstolens rättegångsregler och artikel 35 i förstainstansrättens rättegångsregler som domstolen och förstainstansrätten lagt fram i enlighet med artikel 64 i domstolens stadga (SEK(2004) 223),

| — | med beaktande av andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget och andra stycket i artikel 160 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0625/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra stycket i artikel 245 i EG-fördraget och andra stycket i artikel 160 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0625/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0126/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0126/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0207

Import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslag till rådets direktiv om fastställande av djurhälsoregler för import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur samt om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG (KOM(2003) 570 — C5-0483/2003 — 2003/0224(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 570) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 570) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0483/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0483/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0186/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0186/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| ARTIKEL 1 |
| I detta direktiv fastställs djurhälsoregler för import till gemenskapen av levande hov- och klövdjur av de arter som förtecknas i bilaga I. | I detta direktiv fastställs djurhälsoregler för import till
  och transitering genom
  gemenskapen av levande hov- och klövdjur av de arter som förtecknas i bilaga I.

  (Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.) |
| Ändring 2 |
| ARTIKEL 2, LED CA (nytt) |
| | ca) | hov- och klövdjur: de djur som förtecknas i bilaga I. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

ARTIKEL 1

I detta direktiv fastställs djurhälsoregler för import till gemenskapen av levande hov- och klövdjur av de arter som förtecknas i bilaga I.

I detta direktiv fastställs djurhälsoregler för import till
  och transitering genom
  gemenskapen av levande hov- och klövdjur av de arter som förtecknas i bilaga I.

(Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.)

Ändring 2

ARTIKEL 2, LED CA (nytt)

ca)

Ändring 3

ARTIKEL 8, LED E

| e) | medföljer sina ägare som husdjur, eller |
| --- | --- |

e)

medföljer sina ägare som husdjur, eller

| e) | medföljer sina ägare som husdjur
  om de förtecknas i detta direktiv som hov- och klövdjur som godtas som husdjur, trots att de inte omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (2)

  , eller |
| --- | --- |

e)

medföljer sina ägare som husdjur
  om de förtecknas i detta direktiv som hov- och klövdjur som godtas som husdjur, trots att de inte omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (2)

  , eller

Ändring 4

ARTIKEL 9

Genom undantag från artikel 7 a, och i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 får villkor upprättas för importen av levande hov- och klövdjur till gemenskapen från ett godkänt tredje land där vissa sjukdomar förtecknade i bilaga II förekommer och/eller vaccinationer mot dessa sjukdomar utförs.

Genom undantag från artikel 7 a, och i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 får villkor upprättas för importen av levande hov- och klövdjur till gemenskapen från ett godkänt tredje land där vissa sjukdomar förtecknade i bilaga II förekommer och/eller vaccinationer mot dessa sjukdomar utförs.
  Beslut om undantag skall fattas i varje enskilt fall.

Ändring 5

ARTIKEL 17, STYCKE 1A (nytt)

Artikel 19, led iiia (nytt) (direktiv 90/426/EEG)

| 1a. | I artikel 19 skall följande led införas:









  iiia) | får kommissionen, för en eller flera av de hästsjukdomar som anges i bilaga A, utse ett referenslaboratorium för gemenskapen och fastställa ansvarsområden, skyldigheter och förfaranden för samarbete med laboratorier i medlemsstaterna som ansvarar för diagnosticering av infektiösa sjukdomar hos hästdjur. |
| --- | --- | --- |

1a.

iiia)

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EUT L 146, 13.6.2003, s. 1.

P5_TA(2004)0208

Kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om sammanställning och rapportering av kvartalsvisa uppgifter om den offentliga sektorns skuldsättning (KOM(2003) 761 — C5-0649/2003 — 2003/0295(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 761) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 761) (1),

| — | med beaktande av artikel 104 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0649/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 104 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0649/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0170/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0170/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 4, punkt 1 |
| 1. Om rådet beslutar att ändra förordning (EG) nr 3605/93 enligt de behörighetsregler och förfaranden som fastställs i fördraget, skall rådet samtidigt ändra denna förordning så att definitionerna av den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning och den offentliga sektorns skuldsättning utestående vid årets utgång förblir förenliga. | 1. Om rådet beslutar att ändra förordning (EG) nr 3605/93 enligt de behörighetsregler och förfaranden som fastställs i fördraget, skall rådet samtidigt ändra
  artikel 1 i
  denna förordning så att definitionerna av den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning och den offentliga sektorns skuldsättning utestående vid årets utgång förblir förenliga. |
| Ändring 2 |
| Artikel 4, punkt 2 |
| 2. Om kommissionen inför nya hänvisningar till ENS 95 i artikel 1.5 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 i enlighet med artikel 7 i den, skall kommissionen samtidigt införa samma nya hänvisning i den här förordningen så att definitionerna av den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning och den offentliga sektorns skuldsättning utestående vid årets utgång förblir förenliga. | 2. Om kommissionen inför nya hänvisningar till ENS 95 i artikel 1.5 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 i enlighet med artikel 7 i den, skall kommissionen samtidigt införa samma nya hänvisning i
  artikel 1 i
  den här förordningen så att definitionerna av den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning och den offentliga sektorns skuldsättning utestående vid årets utgång förblir förenliga. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Artikel 4, punkt 1

1. Om rådet beslutar att ändra förordning (EG) nr 3605/93 enligt de behörighetsregler och förfaranden som fastställs i fördraget, skall rådet samtidigt ändra denna förordning så att definitionerna av den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning och den offentliga sektorns skuldsättning utestående vid årets utgång förblir förenliga.

1. Om rådet beslutar att ändra förordning (EG) nr 3605/93 enligt de behörighetsregler och förfaranden som fastställs i fördraget, skall rådet samtidigt ändra
  artikel 1 i
  denna förordning så att definitionerna av den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning och den offentliga sektorns skuldsättning utestående vid årets utgång förblir förenliga.

Ändring 2

Artikel 4, punkt 2

2. Om kommissionen inför nya hänvisningar till ENS 95 i artikel 1.5 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 i enlighet med artikel 7 i den, skall kommissionen samtidigt införa samma nya hänvisning i den här förordningen så att definitionerna av den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning och den offentliga sektorns skuldsättning utestående vid årets utgång förblir förenliga.

2. Om kommissionen inför nya hänvisningar till ENS 95 i artikel 1.5 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 i enlighet med artikel 7 i den, skall kommissionen samtidigt införa samma nya hänvisning i
  artikel 1 i
  den här förordningen så att definitionerna av den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning och den offentliga sektorns skuldsättning utestående vid årets utgång förblir förenliga.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0209

Marco Pannellas parlamentariska immunitet

Europaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Marco Pannellas parlamentariska immunitet (2003/2116(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Marco Pannellas fängelsestraff, som nu omvandlats till begränsad rörelsefrihet, för ett brott som han begått i Italien, och av den begäran om fastställelse av Pannellas immunitet som översändes den 29 april 2003 av Maurizio Turco och som tillkännagavs i kammaren den 4 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marco Pannellas fängelsestraff, som nu omvandlats till begränsad rörelsefrihet, för ett brott som han begått i Italien, och av den begäran om fastställelse av Pannellas immunitet som översändes den 29 april 2003 av Maurizio Turco och som tillkännagavs i kammaren den 4 juni 2003,

| — | med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet av den 8 april 1965 om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier och artikel 4.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna och direkta val av företrädare i Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet av den 8 april 1965 om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier och artikel 4.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna och direkta val av företrädare i Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapens domstols domar av den 12 maj 1964 och av den 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapens domstols domar av den 12 maj 1964 och av den 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 6a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 6a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0180/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0180/2004).

| A. | I artikel 10 a i protokollet fastställs att Europaparlamentets ledamöter, vad avser deras egen stats territorium, skall åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

A.

I artikel 10 a i protokollet fastställs att Europaparlamentets ledamöter, vad avser deras egen stats territorium, skall åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| B. | Marco Pannella är vald till ledamot av Europaparlamentet i Italien. |
| --- | --- |

B.

Marco Pannella är vald till ledamot av Europaparlamentet i Italien.

| C. | Efter en lagakraftvunnen dom av de italienska myndigheterna dömdes Marco Pannella till begränsad rörelsefrihet under åtta månader eftersom han genomfört offentliga manifestationer som gällde användning av förbjudna droger. |
| --- | --- |

C.

Efter en lagakraftvunnen dom av de italienska myndigheterna dömdes Marco Pannella till begränsad rörelsefrihet under åtta månader eftersom han genomfört offentliga manifestationer som gällde användning av förbjudna droger.

| D. | Dessa handlingar var symboliska lagöverträdelser som utfördes i god tro och inom ramen för hans politiska verksamhet. |
| --- | --- |

D.

Dessa handlingar var symboliska lagöverträdelser som utfördes i god tro och inom ramen för hans politiska verksamhet.

| E. | Ledamöter av det italienska parlamentet åtnjuter dock inte immunitet i sådana fall. |
| --- | --- |

E.

Ledamöter av det italienska parlamentet åtnjuter dock inte immunitet i sådana fall.

| F. | Utifrån det föreliggande bevismaterialet åtnjuter Marco Pannella inte parlamentarisk immunitet när det gäller den lagföring som Europaparlamentets talman har informerats om. |
| --- | --- |

F.

Utifrån det föreliggande bevismaterialet åtnjuter Marco Pannella inte parlamentarisk immunitet när det gäller den lagföring som Europaparlamentets talman har informerats om.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att det inte är lämpligt att vidta åtgärder för att ta upp frågor angående Marco Pannellas politiska verksamhet med de italienska myndigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att det inte är lämpligt att vidta åtgärder för att ta upp frågor angående Marco Pannellas politiska verksamhet med de italienska myndigheterna.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, Svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure, Svensk specialutgåva VIII, s. 703.

P5_TA(2004)0210

Martin Schultz parlamentariska immunitet

Europaparlamentets beslut om begäran från Martin Schulz om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2016(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av begäran från Martin Schulz om fastställelse av hans immunitet och privilegier, som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 26 februari 2004, i samband med ett civilrättsligt förfarande (ansökan om interimistiska åtgärder och målet vid den nationella domstolen) vid domstolen Landgericht Hamburg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran från Martin Schulz om fastställelse av hans immunitet och privilegier, som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 26 februari 2004, i samband med ett civilrättsligt förfarande (ansökan om interimistiska åtgärder och målet vid den nationella domstolen) vid domstolen Landgericht Hamburg,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 4.2 i akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 4.2 i akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av de domar som Europeiska gemenskapernas domstol avkunnade den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de domar som Europeiska gemenskapernas domstol avkunnade den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 6a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 6a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0184/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0184/2004), och av följande skäl:

| A. | Martin Schulz valdes till ledamot av Europaparlamentet vid det femte valet, som hölls den 10-13 juni 1999, och hans bevis granskades av parlamentet den 15 december 1999 (2). |
| --- | --- |

A.

Martin Schulz valdes till ledamot av Europaparlamentet vid det femte valet, som hölls den 10-13 juni 1999, och hans bevis granskades av parlamentet den 15 december 1999 (2).

| B. | Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete (3). |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete (3).

| C. | Det rättsliga förfarandet mot Martin Schulz vid domstolen Landgericht Hamburg handlar om uttalanden som gjorts i ett pressmeddelande som har direkt samband med en fråga som vid denna tidpunkt diskuterades i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

C.

Det rättsliga förfarandet mot Martin Schulz vid domstolen Landgericht Hamburg handlar om uttalanden som gjorts i ett pressmeddelande som har direkt samband med en fråga som vid denna tidpunkt diskuterades i Europaparlamentet.

| D. | Den rättsliga immunitet som ledamöterna av Europaparlamentet åtnjuter omfattar även immunitet i civilrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

D.

Den rättsliga immunitet som ledamöterna av Europaparlamentet åtnjuter omfattar även immunitet i civilrättsliga förfaranden.

| E. | För att detta skydd skall kunna få verkan måste det omfatta både ansökan om interimistiska åtgärder och målet vid den nationella domstolen. |
| --- | --- |

E.

För att detta skydd skall kunna få verkan måste det omfatta både ansökan om interimistiska åtgärder och målet vid den nationella domstolen.

| F. | I det ansvar som ledamöterna av Europaparlamentet har ingår att delta i politiska diskussioner och utfärda pressmeddelanden. När de offentliggör sådana uttalanden om kontroversiella ämnen skall de således i egentlig mening bedömas utöva sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

F.

I det ansvar som ledamöterna av Europaparlamentet har ingår att delta i politiska diskussioner och utfärda pressmeddelanden. När de offentliggör sådana uttalanden om kontroversiella ämnen skall de således i egentlig mening bedömas utöva sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Martin Schulz immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att fastställa Martin Schulz immunitet och privilegier.

| 2. | På grundval av artikel 9 i det ovannämnda protokollet och med vederbörlig hänsyn till förfarandena i den berörda medlemsstaten föreslår Europaparlamentet att förklara att det rättsliga förfarandet i det aktuella fallet inte får fortsätta. Parlamentet uppmanar domstolen att dra de slutsatser som behövs. |
| --- | --- |

2.

På grundval av artikel 9 i det ovannämnda protokollet och med vederbörlig hänsyn till förfarandena i den berörda medlemsstaten föreslår Europaparlamentet att förklara att det rättsliga förfarandet i det aktuella fallet inte får fortsätta. Parlamentet uppmanar domstolen att dra de slutsatser som behövs.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om artikel 5 andra meningen i Förbundsrepubliken Tysklands Europaabgeordnetengesetz, lagen om ledamöterna av Europaparlamentet, är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt med artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om artikel 5 andra meningen i Förbundsrepubliken Tysklands Europaabgeordnetengesetz, lagen om ledamöterna av Europaparlamentet, är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt med artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och utskottets betänkande till de tyska myndigheterna och domstolen Landgericht Hamburg samt till kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och utskottets betänkande till de tyska myndigheterna och domstolen Landgericht Hamburg samt till kommissionen.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, Svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure, Svensk specialutgåva VIII, s. 703.

(2)  Europaparlamentets beslut om granskning av bevis från femte direkta valet till Europaparlamentet den 10-13 juni 1999 (EGT C 296, 18.10.2000, s. 93).

(3)  Artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

P5_TA(2004)0211

Klaus-Heiner Lehnes parlamentariska immunitet

Europaparlamentets beslut om begäran från Klaus-Heiner Lehne om fastställelse av hans immunitet och privilegier (2004/2015(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av begäran från Klaus-Heiner Lehne om fastställelse av hans immunitet och privilegier, som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 26 februari 2004, i samband med ett civilrättsligt förfarande (ansökan om interimistiska åtgärder och målet vid den nationella domstolen) vid domstolen Landgericht Hamburg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran från Klaus-Heiner Lehne om fastställelse av hans immunitet och privilegier, som tillkännagavs vid plenarsammanträdet den 26 februari 2004, i samband med ett civilrättsligt förfarande (ansökan om interimistiska åtgärder och målet vid den nationella domstolen) vid domstolen Landgericht Hamburg,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 4.2 i akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 4.2 i akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av de domar som Europeiska gemenskapernas domstol avkunnade den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de domar som Europeiska gemenskapernas domstol avkunnade den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 6a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 6a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0185/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0185/2004), och av följande skäl:

| A. | Klaus-Heiner Lehne valdes till ledamot av Europaparlamentet vid det femte valet, som hölls den 10-13 juni 1999, och hans bevis granskades av parlamentet den 15 december 1999 (2). |
| --- | --- |

A.

Klaus-Heiner Lehne valdes till ledamot av Europaparlamentet vid det femte valet, som hölls den 10-13 juni 1999, och hans bevis granskades av parlamentet den 15 december 1999 (2).

| B. | Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete (3). |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete (3).

| C. | Det rättsliga förfarandet mot Klaus-Heiner Lehne vid domstolen Landgericht Hamburg handlar om uttalanden som gjorts i ett pressmeddelande som har direkt samband med en fråga som vid denna tidpunkt diskuterades i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

C.

Det rättsliga förfarandet mot Klaus-Heiner Lehne vid domstolen Landgericht Hamburg handlar om uttalanden som gjorts i ett pressmeddelande som har direkt samband med en fråga som vid denna tidpunkt diskuterades i Europaparlamentet.

| D. | Den rättsliga immunitet som ledamöterna av Europaparlamentet åtnjuter omfattar även immunitet i civilrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

D.

Den rättsliga immunitet som ledamöterna av Europaparlamentet åtnjuter omfattar även immunitet i civilrättsliga förfaranden.

| E. | För att detta skydd skall kunna få verkan måste det omfatta både ansökan om interimistiska åtgärder och målet vid den nationella domstolen. |
| --- | --- |

E.

För att detta skydd skall kunna få verkan måste det omfatta både ansökan om interimistiska åtgärder och målet vid den nationella domstolen.

| F. | I det ansvar som ledamöterna av Europaparlamentet har ingår att delta i politiska diskussioner eller utfärda pressmeddelanden. När de offentliggör sådana uttalanden om kontroversiella ämnen skall de således i egentlig mening bedömas utöva sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

F.

I det ansvar som ledamöterna av Europaparlamentet har ingår att delta i politiska diskussioner eller utfärda pressmeddelanden. När de offentliggör sådana uttalanden om kontroversiella ämnen skall de således i egentlig mening bedömas utöva sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Klaus-Heiner Lehnes immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att fastställa Klaus-Heiner Lehnes immunitet och privilegier.

| 2. | På grundval av artikel 9 i det ovannämnda protokollet och med vederbörlig hänsyn till förfarandena i den berörda medlemsstaten föreslår Europaparlamentet att förklara att det rättsliga förfarandet i det aktuella fallet inte får fortsätta. Parlamentet uppmanar domstolen att dra de slutsatser som behövs. |
| --- | --- |

2.

På grundval av artikel 9 i det ovannämnda protokollet och med vederbörlig hänsyn till förfarandena i den berörda medlemsstaten föreslår Europaparlamentet att förklara att det rättsliga förfarandet i det aktuella fallet inte får fortsätta. Parlamentet uppmanar domstolen att dra de slutsatser som behövs.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om artikel 5 andra meningen i Förbundsrepubliken Tysklands Europaabgeordnetengesetz, lagen om ledamöterna av Europaparlamentet, är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt med artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om artikel 5 andra meningen i Förbundsrepubliken Tysklands Europaabgeordnetengesetz, lagen om ledamöterna av Europaparlamentet, är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt med artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och utskottets betänkande till de tyska myndigheterna och domstolen Landgericht Hamburg samt till kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och utskottets betänkande till de tyska myndigheterna och domstolen Landgericht Hamburg samt till kommissionen.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, Svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure, Svensk specialutgåva VIII, s. 703.

(2)  Europaparlamentets beslut om granskning av bevis från femte direkta valet till Europaparlamentet den 10-13 juni 1999 (EGT C 296, 18.10.2000, s. 93).

(3)  Artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

P5_TA(2004)0212

Marknader för finansiella tjänster ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om investeringstjänster och reglerade marknader samt om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (13421/3/2003 — C5-0015/2004 — 2002/0269(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13421/3/2003 — C5-0015/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13421/3/2003 — C5-0015/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 625) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 625) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0114/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0114/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 25.9.2003, P5_TA(2003)0410.

(3)  EUT C 71 E, 25.3.2003, s. 62.

P5_TC2-COD(2002)0269

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4) och

av följande skäl:

| (1) | Avsikten med rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepappersområdet (5) var att fastställa villkor för att auktoriserade värdepappersföretag och banker skulle kunna tillhandahålla särskilt angivna tjänster eller upprätta filialer i andra medlemsstater på grundval av auktorisation och tillsyn i hemlandet. I detta syfte eftersträvades genom direktivet en samordning av de ursprungliga krav för auktorisation och på verksamheten som ställs på värdepappersföretagen, inklusive uppförandereglerna. Genom direktivet harmoniserades även vissa villkor för driften av reglerade marknader. |
| --- | --- |

(1)

Avsikten med rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepappersområdet (5) var att fastställa villkor för att auktoriserade värdepappersföretag och banker skulle kunna tillhandahålla särskilt angivna tjänster eller upprätta filialer i andra medlemsstater på grundval av auktorisation och tillsyn i hemlandet. I detta syfte eftersträvades genom direktivet en samordning av de ursprungliga krav för auktorisation och på verksamheten som ställs på värdepappersföretagen, inklusive uppförandereglerna. Genom direktivet harmoniserades även vissa villkor för driften av reglerade marknader.

| (2) | Under senare tid har antalet aktiva investerare på de finansiella marknaderna ökat, och dessa erbjuds ett allt mer mångfacetterat och vittomfattande utbud av tjänster och instrument. Med hänsyn till denna utveckling bör gemenskapens rättsliga ramar omfatta hela skalan av verksamheter som riktar sig till investerarna. Det krävs därför föreskrifter som skapar den grad av harmonisering som krävs för att sörja för en hög nivå på skyddet av investerarna och för att på grundval av hemlandstillsyn ge värdepappersföretagen möjlighet att erbjuda tjänster inom hela gemenskapen, som utgör en inre marknad. Mot denna bakgrund bör direktiv 93/22/EEG ersättas med ett nytt direktiv. |
| --- | --- |

(2)

Under senare tid har antalet aktiva investerare på de finansiella marknaderna ökat, och dessa erbjuds ett allt mer mångfacetterat och vittomfattande utbud av tjänster och instrument. Med hänsyn till denna utveckling bör gemenskapens rättsliga ramar omfatta hela skalan av verksamheter som riktar sig till investerarna. Det krävs därför föreskrifter som skapar den grad av harmonisering som krävs för att sörja för en hög nivå på skyddet av investerarna och för att på grundval av hemlandstillsyn ge värdepappersföretagen möjlighet att erbjuda tjänster inom hela gemenskapen, som utgör en inre marknad. Mot denna bakgrund bör direktiv 93/22/EEG ersättas med ett nytt direktiv.

| (3) | Eftersom investerarnas beroende av personliga rekommendationer ökar, är det lämpligt att tillhandahållandet av investeringsrådgivning tas med bland de investeringstjänster som kräver auktorisation. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom investerarnas beroende av personliga rekommendationer ökar, är det lämpligt att tillhandahållandet av investeringsrådgivning tas med bland de investeringstjänster som kräver auktorisation.

| (4) | Det är lämpligt att i förteckningen över finansiella instrument även ta upp vissa råvaruderivat och andra derivat som är konstruerade och handlas på ett sådant sätt att det skapar ett behov av reglering jämförbart med traditionella finansiella instrument. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att i förteckningen över finansiella instrument även ta upp vissa råvaruderivat och andra derivat som är konstruerade och handlas på ett sådant sätt att det skapar ett behov av reglering jämförbart med traditionella finansiella instrument.

| (5) | Det är nödvändigt att upprätta en omfattande ram av rättsliga regler för genomförandet av transaktioner med finansiella instrument, oberoende av vilka metoder som används vid handeln med sådana instrument, så att en hög kvalitet kan säkerställas vid genomförandet av investerarnas transaktioner och det finansiella systemets integritet och samlade effektivitet upprätthållas. Ett konsekvent och riskkänsligt system bör föreskrivas för reglering av de viktigaste slagen av arrangemang för utförande av order som för närvarande tillämpas på de finansiella marknadsplatserna i Europa. Det är nödvändigt att den nya generation av organiserade handelssystem som har växt fram vid sidan av de reglerade marknaderna erkänns, och dessa system bör omfattas av krav som syftar till att bevara de finansiella marknadernas effektiva och ordnade funktionssätt. För att få till stånd en proportionerlig rättslig ram bör det föreskrivas att en ny investeringstjänst som avser drift av en MTF-plattform införlivas inom denna rättsliga ram. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att upprätta en omfattande ram av rättsliga regler för genomförandet av transaktioner med finansiella instrument, oberoende av vilka metoder som används vid handeln med sådana instrument, så att en hög kvalitet kan säkerställas vid genomförandet av investerarnas transaktioner och det finansiella systemets integritet och samlade effektivitet upprätthållas. Ett konsekvent och riskkänsligt system bör föreskrivas för reglering av de viktigaste slagen av arrangemang för utförande av order som för närvarande tillämpas på de finansiella marknadsplatserna i Europa. Det är nödvändigt att den nya generation av organiserade handelssystem som har växt fram vid sidan av de reglerade marknaderna erkänns, och dessa system bör omfattas av krav som syftar till att bevara de finansiella marknadernas effektiva och ordnade funktionssätt. För att få till stånd en proportionerlig rättslig ram bör det föreskrivas att en ny investeringstjänst som avser drift av en MTF-plattform införlivas inom denna rättsliga ram.

| (6) | Definitioner av begreppen reglerad marknad och MTF-plattform bör införas och nära anpassas till varandra så att det framgår att de båda är former av samma slags organiserad handel. Definitionerna bör utformas så att de inte täcker bilaterala system där ett värdepappersföretag genomför varje transaktion för egen räkning och inte som en motpart som inte står någon egen risk mellan köparen och säljaren. Begreppet ”system” omfattar såväl alla marknader som består av ett regelverk och en handelsplattform som de marknader som endast fungerar på grundval av ett regelverk. Reglerade marknader och MTF-plattformar är inte skyldiga att ha i drift ett ”tekniskt” system för matchning av order. En marknad som endast består av ett regelverk som styr olika aspekter av medlemskap, upptagande till handel av instrument, handel mellan medlemmarna och rapportering samt, i förekommande fall, krav på insyn utgör en reglerad marknad eller MTF-plattform i den mening som avses i detta direktiv, och de transaktioner som genomförs enligt dessa regler anses vara genomförda i enlighet med en reglerad marknads eller en MTF-plattforms system. Uttrycket ”köp- och säljintressen” skall uppfattas i vid mening, så att det omfattar order, pris och orderdjup. Kravet att dessa intressen skall sammanföras inom systemet enligt icke skönsmässiga regler som fastställts av systemoperatören innebär att de sammanförs enligt de regler som gäller för systemet eller enligt systemets protokoll eller interna sätt att arbeta (inbegripet arbetsmetoder som integrerats i dataprogram). Begreppet ”icke skönsmässiga regler” innebär att sådana regler inte ger ett värdepappersföretag som driver en MTF-plattform någon möjlighet att efter eget skön avgöra hur interaktionen mellan intressena sker. Enligt definitionerna krävs det att intressena sammanförs på ett sådant sätt att det leder till avslut, dvs. att utförandet sker enligt de regler som gäller för systemet eller enligt dess protokoll eller interna sätt att arbeta. |
| --- | --- |

(6)

Definitioner av begreppen reglerad marknad och MTF-plattform bör införas och nära anpassas till varandra så att det framgår att de båda är former av samma slags organiserad handel. Definitionerna bör utformas så att de inte täcker bilaterala system där ett värdepappersföretag genomför varje transaktion för egen räkning och inte som en motpart som inte står någon egen risk mellan köparen och säljaren. Begreppet ”system” omfattar såväl alla marknader som består av ett regelverk och en handelsplattform som de marknader som endast fungerar på grundval av ett regelverk. Reglerade marknader och MTF-plattformar är inte skyldiga att ha i drift ett ”tekniskt” system för matchning av order. En marknad som endast består av ett regelverk som styr olika aspekter av medlemskap, upptagande till handel av instrument, handel mellan medlemmarna och rapportering samt, i förekommande fall, krav på insyn utgör en reglerad marknad eller MTF-plattform i den mening som avses i detta direktiv, och de transaktioner som genomförs enligt dessa regler anses vara genomförda i enlighet med en reglerad marknads eller en MTF-plattforms system. Uttrycket ”köp- och säljintressen” skall uppfattas i vid mening, så att det omfattar order, pris och orderdjup. Kravet att dessa intressen skall sammanföras inom systemet enligt icke skönsmässiga regler som fastställts av systemoperatören innebär att de sammanförs enligt de regler som gäller för systemet eller enligt systemets protokoll eller interna sätt att arbeta (inbegripet arbetsmetoder som integrerats i dataprogram). Begreppet ”icke skönsmässiga regler” innebär att sådana regler inte ger ett värdepappersföretag som driver en MTF-plattform någon möjlighet att efter eget skön avgöra hur interaktionen mellan intressena sker. Enligt definitionerna krävs det att intressena sammanförs på ett sådant sätt att det leder till avslut, dvs. att utförandet sker enligt de regler som gäller för systemet eller enligt dess protokoll eller interna sätt att arbeta.

| (7) | Detta direktiv avser att omfatta företag vars regelmässiga verksamhet eller rörelse består i att yrkesmässigt tillhandahålla investeringstjänster och/eller utföra investeringsverksamhet. Det bör därför inte omfatta personer som bedriver annan yrkesmässig verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Detta direktiv avser att omfatta företag vars regelmässiga verksamhet eller rörelse består i att yrkesmässigt tillhandahålla investeringstjänster och/eller utföra investeringsverksamhet. Det bör därför inte omfatta personer som bedriver annan yrkesmässig verksamhet.

| (8) | Personer som förvaltar sina egna tillgångar och företag, som inte tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet utom handel för egen räkning såvida de inte är marknadsgaranter eller handlar för egen räkning utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform på ett organiserat, frekvent och systematiskt sätt genom att tillhandahålla ett system som är tillgängligt för tredje part i syfte att handla med vederbörande, bör inte omfattas av detta direktivs räckvidd. |
| --- | --- |

(8)

Personer som förvaltar sina egna tillgångar och företag, som inte tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet utom handel för egen räkning såvida de inte är marknadsgaranter eller handlar för egen räkning utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform på ett organiserat, frekvent och systematiskt sätt genom att tillhandahålla ett system som är tillgängligt för tredje part i syfte att handla med vederbörande, bör inte omfattas av detta direktivs räckvidd.

| (9) | Varje gång som det i texten hänvisas till ”personer” är det både fysiska och juridiska personer som avses. |
| --- | --- |

(9)

Varje gång som det i texten hänvisas till ”personer” är det både fysiska och juridiska personer som avses.

| (10) | Från direktivets räckvidd bör undantas försäkrings- och livförsäkringsföretag som står under lämplig kontroll från de behöriga tillsynsmyndigheternas sida och som omfattas av rådets direktiv 64/225/EEG av den 25 februari 1964 om avskaffande av inskränkningar i etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster avseende återförsäkring och retrocession (6), rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (7) och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (8). |
| --- | --- |

(10)

Från direktivets räckvidd bör undantas försäkrings- och livförsäkringsföretag som står under lämplig kontroll från de behöriga tillsynsmyndigheternas sida och som omfattas av rådets direktiv 64/225/EEG av den 25 februari 1964 om avskaffande av inskränkningar i etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster avseende återförsäkring och retrocession (6), rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (7) och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (8).

| (11) | Personer som inte tillhandahåller tjänster till tredje part utan vilkas verksamhet uteslutande består i att tillhandahålla investeringstjänster till sina moderföretag, sina dotterföretag eller till andra dotterföretag till samma moderföretag bör inte omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(11)

Personer som inte tillhandahåller tjänster till tredje part utan vilkas verksamhet uteslutande består i att tillhandahålla investeringstjänster till sina moderföretag, sina dotterföretag eller till andra dotterföretag till samma moderföretag bör inte omfattas av detta direktiv.

| (12) | Även personer som endast på tillfällig basis tillhandahåller investeringstjänster i samband med annan yrkesmässig verksamhet bör inte omfattas av detta direktivs räckvidd, förutsatt att denna verksamhet är reglerad och att reglerna för verksamheten i fråga inte utesluter att investeringstjänster tillhandahålls på tillfällig basis. |
| --- | --- |

(12)

Även personer som endast på tillfällig basis tillhandahåller investeringstjänster i samband med annan yrkesmässig verksamhet bör inte omfattas av detta direktivs räckvidd, förutsatt att denna verksamhet är reglerad och att reglerna för verksamheten i fråga inte utesluter att investeringstjänster tillhandahålls på tillfällig basis.

| (13) | Personer som tillhandahåller investeringstjänster som uteslutande består i förvaltning av program för andelsägande i företaget riktat till de anställda, och som därför inte tillhandahåller investeringstjänster till tredje part, bör inte omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(13)

Personer som tillhandahåller investeringstjänster som uteslutande består i förvaltning av program för andelsägande i företaget riktat till de anställda, och som därför inte tillhandahåller investeringstjänster till tredje part, bör inte omfattas av detta direktiv.

| (14) | Det är nödvändigt att från detta direktivs räckvidd utesluta centralbanker och andra organ som fyller likartade funktioner samt offentliga organ som har i uppdrag att förvalta eller delta i förvaltningen av statsskulden, inbegripet investering av denna, med undantag av organ som är helt eller delvis offentligt ägda och som fyller en affärsmässig funktion eller en funktion som sammanhänger med förvärv av värdepapper. |
| --- | --- |

(14)

Det är nödvändigt att från detta direktivs räckvidd utesluta centralbanker och andra organ som fyller likartade funktioner samt offentliga organ som har i uppdrag att förvalta eller delta i förvaltningen av statsskulden, inbegripet investering av denna, med undantag av organ som är helt eller delvis offentligt ägda och som fyller en affärsmässig funktion eller en funktion som sammanhänger med förvärv av värdepapper.

| (15) | Det är nödvändigt att från detta direktivs räckvidd undanta företag för kollektiva investeringar och pensionsfonder, oavsett om de är samordnade på gemenskapsnivå eller ej, samt förvarings- eller förvaltningsinstitut knutna till sådana företag, eftersom dessa omfattas av särskilda regler som är direkt anpassade till deras verksamhet. |
| --- | --- |

(15)

Det är nödvändigt att från detta direktivs räckvidd undanta företag för kollektiva investeringar och pensionsfonder, oavsett om de är samordnade på gemenskapsnivå eller ej, samt förvarings- eller förvaltningsinstitut knutna till sådana företag, eftersom dessa omfattas av särskilda regler som är direkt anpassade till deras verksamhet.

| (16) | För att komma i åtnjutande av de undantag som anges i detta direktiv bör personen i fråga stadigvarande uppfylla villkoren för sådana undantag. Särskilt om en person tillhandahåller investeringstjänster eller utför investeringsverksamhet och är befriad från att uppfylla bestämmelserna i detta direktiv eftersom sådana tjänster eller sådan verksamhet utgör sidotjänster eller sidoverksamhet i förhållande till den huvudsakliga verksamheten, om man ser på företagsgruppen som helhet, bör den personen inte längre att omfattas av undantaget för sidotjänster när tillhandahållandet av dessa tjänster eller denna verksamhet upphör att vara underordnad i förhållande till hans huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

(16)

För att komma i åtnjutande av de undantag som anges i detta direktiv bör personen i fråga stadigvarande uppfylla villkoren för sådana undantag. Särskilt om en person tillhandahåller investeringstjänster eller utför investeringsverksamhet och är befriad från att uppfylla bestämmelserna i detta direktiv eftersom sådana tjänster eller sådan verksamhet utgör sidotjänster eller sidoverksamhet i förhållande till den huvudsakliga verksamheten, om man ser på företagsgruppen som helhet, bör den personen inte längre att omfattas av undantaget för sidotjänster när tillhandahållandet av dessa tjänster eller denna verksamhet upphör att vara underordnad i förhållande till hans huvudsakliga verksamhet.

| (17) | Personer som tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet som omfattas av detta direktiv bör vara auktoriserade i sina hemmedlemsstater så att investerarna och stabiliteten i det finansiella systemet skyddas. |
| --- | --- |

(17)

Personer som tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet som omfattas av detta direktiv bör vara auktoriserade i sina hemmedlemsstater så att investerarna och stabiliteten i det finansiella systemet skyddas.

| (18) | Kreditinstitut som är auktoriserade enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (9) bör inte behöva någon ytterligare auktorisation enligt detta direktiv för att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet. När ett kreditinstitut beslutar att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet bör de behöriga myndigheterna innan de beviljar auktorisation kontrollera att det uppfyller de relevanta bestämmelserna i detta direktiv. |
| --- | --- |

(18)

Kreditinstitut som är auktoriserade enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (9) bör inte behöva någon ytterligare auktorisation enligt detta direktiv för att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet. När ett kreditinstitut beslutar att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet bör de behöriga myndigheterna innan de beviljar auktorisation kontrollera att det uppfyller de relevanta bestämmelserna i detta direktiv.

| (19) | I de fall ett värdepappersföretag tillhandahåller en eller flera investeringstjänster som inte omfattas av dess auktorisation, eller utför en eller flera investeringsverksamheter som inte omfattas av dess auktorisation, på icke regelbunden basis, bör det inte behöva någon ytterligare auktorisation enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(19)

I de fall ett värdepappersföretag tillhandahåller en eller flera investeringstjänster som inte omfattas av dess auktorisation, eller utför en eller flera investeringsverksamheter som inte omfattas av dess auktorisation, på icke regelbunden basis, bör det inte behöva någon ytterligare auktorisation enligt detta direktiv.

| (20) | Vid tillämpningen av detta direktiv bör med mottagande och vidarebefordran av order även avses sammanförande av två eller flera investerare för att få till stånd en transaktion mellan dessa. |
| --- | --- |

(20)

Vid tillämpningen av detta direktiv bör med mottagande och vidarebefordran av order även avses sammanförande av två eller flera investerare för att få till stånd en transaktion mellan dessa.

| (21) | I samband med den kommande översynen av bestämmelserna om lagstadgat kapital i Basel II erkänner medlemsstaterna behovet av att på nytt undersöka huruvida värdepappersföretag som utför kundorder genom matchning mellan auktoriserade uppdragsgivare skall anses handla i egenskap av uppdragsgivare och därmed omfattas av ytterligare krav på lagstadgat kapital. |
| --- | --- |

(21)

I samband med den kommande översynen av bestämmelserna om lagstadgat kapital i Basel II erkänner medlemsstaterna behovet av att på nytt undersöka huruvida värdepappersföretag som utför kundorder genom matchning mellan auktoriserade uppdragsgivare skall anses handla i egenskap av uppdragsgivare och därmed omfattas av ytterligare krav på lagstadgat kapital.

| (22) | Enligt principerna om ömsesidigt erkännande och om hemlandstillsyn får medlemsstaternas behöriga myndigheter inte bevilja auktorisationer, och skall i förekommande fall återkalla auktorisationer, om sådana faktorer som verksamhetsplanernas innehåll, verksamhetens geografiska spridning eller den verksamhet som faktiskt utförs tydligt visar att ett värdepappersföretag har valt en viss medlemsstats rättssystem för att undkomma striktare regler i en annan medlemsstat, inom vars gränser företaget avser att bedriva eller bedriver huvuddelen av sin verksamhet. Om värdepappersföretaget är en juridisk person, bör det vara auktoriserat i den medlemsstat där det har sitt säte. Om värdepappersföretaget inte är en juridisk person, bör det vara auktoriserat i den medlemsstat där det har sitt huvudkontor. Medlemsstaterna bör även kräva att värdepappersföretagen alltid har sina huvudkontor i sina hemmedlemsstater och att de faktiskt bedriver verksamhet där. |
| --- | --- |

(22)

Enligt principerna om ömsesidigt erkännande och om hemlandstillsyn får medlemsstaternas behöriga myndigheter inte bevilja auktorisationer, och skall i förekommande fall återkalla auktorisationer, om sådana faktorer som verksamhetsplanernas innehåll, verksamhetens geografiska spridning eller den verksamhet som faktiskt utförs tydligt visar att ett värdepappersföretag har valt en viss medlemsstats rättssystem för att undkomma striktare regler i en annan medlemsstat, inom vars gränser företaget avser att bedriva eller bedriver huvuddelen av sin verksamhet. Om värdepappersföretaget är en juridisk person, bör det vara auktoriserat i den medlemsstat där det har sitt säte. Om värdepappersföretaget inte är en juridisk person, bör det vara auktoriserat i den medlemsstat där det har sitt huvudkontor. Medlemsstaterna bör även kräva att värdepappersföretagen alltid har sina huvudkontor i sina hemmedlemsstater och att de faktiskt bedriver verksamhet där.

| (23) | Ett värdepappersföretag som är auktoriserat i sin hemmedlemsstat bör ha rätt att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet inom hela gemenskapen utan att behöva söka särskilt tillstånd av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där det önskar tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet. |
| --- | --- |

(23)

Ett värdepappersföretag som är auktoriserat i sin hemmedlemsstat bör ha rätt att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet inom hela gemenskapen utan att behöva söka särskilt tillstånd av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där det önskar tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet.

| (24) | Eftersom vissa värdepappersföretag är undantagna från den skyldighet som föreskrivs i rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (10), bör dessa vara skyldiga antingen att inneha ett minimikapital eller att teckna en ansvarsförsäkring eller en kombination av båda. Anpassningarna av beloppen för denna försäkring bör göras med beaktande av de anpassningar som har gjorts inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling. (11) Denna särskilda behandling med avseende på kapitalkrav bör göras utan att det påverkar tillämpningen av de beslut som kommer att fattas när det gäller lämplig behandling av dessa företag i samband med framtida förändringar av gemenskapens lagstiftning om kapitalkrav. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom vissa värdepappersföretag är undantagna från den skyldighet som föreskrivs i rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (10), bör dessa vara skyldiga antingen att inneha ett minimikapital eller att teckna en ansvarsförsäkring eller en kombination av båda. Anpassningarna av beloppen för denna försäkring bör göras med beaktande av de anpassningar som har gjorts inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling. (11) Denna särskilda behandling med avseende på kapitalkrav bör göras utan att det påverkar tillämpningen av de beslut som kommer att fattas när det gäller lämplig behandling av dessa företag i samband med framtida förändringar av gemenskapens lagstiftning om kapitalkrav.

| (25) | Eftersom tillsynslagstiftningens tillämpningsområde bör begränsas till de företag som utgör en källa till motpartsrisk för andra marknadsaktörer genom yrkesmässig förvaltning av ett handelslager, bör företag som för egen räkning handlar med finansiella instrument, inbegripet de råvaruderivat som omfattas av detta direktiv, samt företag som tillhandahåller investeringstjänster rörande råvaruderivat till kunderna i sin huvudsakliga verksamhet som en sidotjänst i förhållande till sin huvudsakliga verksamhet, om man ser på företagsgruppen som helhet, och förutsatt att denna huvudsakliga verksamhet inte är tillhandahållande av investeringstjänster enligt definitionen i detta direktiv, undantas från tillämpningsområdet för detta direktiv. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom tillsynslagstiftningens tillämpningsområde bör begränsas till de företag som utgör en källa till motpartsrisk för andra marknadsaktörer genom yrkesmässig förvaltning av ett handelslager, bör företag som för egen räkning handlar med finansiella instrument, inbegripet de råvaruderivat som omfattas av detta direktiv, samt företag som tillhandahåller investeringstjänster rörande råvaruderivat till kunderna i sin huvudsakliga verksamhet som en sidotjänst i förhållande till sin huvudsakliga verksamhet, om man ser på företagsgruppen som helhet, och förutsatt att denna huvudsakliga verksamhet inte är tillhandahållande av investeringstjänster enligt definitionen i detta direktiv, undantas från tillämpningsområdet för detta direktiv.

| (26) | För att skydda en investerares äganderätt och liknande rättigheter i fråga om aktier och investerarens rättigheter i fråga om penningmedel som anförtrotts ett företag bör dessa rättigheter hållas åtskilda från företagets egna. Denna princip bör dock inte hindra ett företag från att driva verksamhet i eget namn men för investerarens räkning när transaktionens beskaffenhet så kräver och investeraren samtycker, t.ex. vid aktielån. |
| --- | --- |

(26)

För att skydda en investerares äganderätt och liknande rättigheter i fråga om aktier och investerarens rättigheter i fråga om penningmedel som anförtrotts ett företag bör dessa rättigheter hållas åtskilda från företagets egna. Denna princip bör dock inte hindra ett företag från att driva verksamhet i eget namn men för investerarens räkning när transaktionens beskaffenhet så kräver och investeraren samtycker, t.ex. vid aktielån.

| (27) | När en kund i linje med gemenskapslagstiftningen och särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet (12) överför full äganderätt av finansiella instrument eller medel till ett värdepappersföretag för att säkra eller på annat sätt täcka aktuella eller framtida, faktiska eller villkorade eller framtida förpliktelser, bör sådana finansiella instrument eller medel på samma sätt inte längre anses tillhöra kunden. |
| --- | --- |

(27)

När en kund i linje med gemenskapslagstiftningen och särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet (12) överför full äganderätt av finansiella instrument eller medel till ett värdepappersföretag för att säkra eller på annat sätt täcka aktuella eller framtida, faktiska eller villkorade eller framtida förpliktelser, bör sådana finansiella instrument eller medel på samma sätt inte längre anses tillhöra kunden.

| (28) | Förfarandena för auktorisation inom gemenskapen av filialer till värdepappersföretag som är auktoriserade i tredje land bör även i fortsättningen vara tillämpliga på sådana företag. Dessa filialer bör inte åtnjuta frihet att tillhandahålla tjänster enligt artikel 49 andra stycket i fördraget eller etableringsrätt i andra medlemsstater än de där de redan har etablerat sig. I de fall då gemenskapen inte är bunden av bilaterala eller multilaterala skyldigheter är det lämpligt att upprätta ett förfarande som syftar till att sörja för att värdepappersföretag från gemenskapens medlemsstater behandlas på lika villkor i berörda tredje länder. |
| --- | --- |

(28)

Förfarandena för auktorisation inom gemenskapen av filialer till värdepappersföretag som är auktoriserade i tredje land bör även i fortsättningen vara tillämpliga på sådana företag. Dessa filialer bör inte åtnjuta frihet att tillhandahålla tjänster enligt artikel 49 andra stycket i fördraget eller etableringsrätt i andra medlemsstater än de där de redan har etablerat sig. I de fall då gemenskapen inte är bunden av bilaterala eller multilaterala skyldigheter är det lämpligt att upprätta ett förfarande som syftar till att sörja för att värdepappersföretag från gemenskapens medlemsstater behandlas på lika villkor i berörda tredje länder.

| (29) | Den allt större mängden olika parallella verksamheter i många värdepappersföretag har ökat potentialen för intressekonflikter mellan dessa verksamheter och kundernas intressen. Regler behöver därför upprättas för att sörja för att sådana konflikter inte påverkar kundernas intressen negativt. |
| --- | --- |

(29)

Den allt större mängden olika parallella verksamheter i många värdepappersföretag har ökat potentialen för intressekonflikter mellan dessa verksamheter och kundernas intressen. Regler behöver därför upprättas för att sörja för att sådana konflikter inte påverkar kundernas intressen negativt.

| (30) | Det bör anses att en tjänst tillhandahålls på en kunds initiativ om inte kunden begär den som svar på ett personligt meddelande från företaget eller på företagets vägnar som är riktat till just den kunden och som innehåller en inbjudan eller är avsett att påverka kunden avseende ett specifikt finansiellt instrument eller en specifik transaktion. En tjänst kan anses ha tillhandahållits på kundens initiativ trots att kunden begär den på grundval av varje slags meddelande som innehåller ett reklamerbjudande eller erbjudande om finansiella instrument och som har en allmän utformning och är riktat till allmänheten eller en större grupp eller kategori av kunder eller potentiella kunder. |
| --- | --- |

(30)

Det bör anses att en tjänst tillhandahålls på en kunds initiativ om inte kunden begär den som svar på ett personligt meddelande från företaget eller på företagets vägnar som är riktat till just den kunden och som innehåller en inbjudan eller är avsett att påverka kunden avseende ett specifikt finansiellt instrument eller en specifik transaktion. En tjänst kan anses ha tillhandahållits på kundens initiativ trots att kunden begär den på grundval av varje slags meddelande som innehåller ett reklamerbjudande eller erbjudande om finansiella instrument och som har en allmän utformning och är riktat till allmänheten eller en större grupp eller kategori av kunder eller potentiella kunder.

| (31) | Detta direktiv syftar bl.a. till att skydda investerarna. Åtgärder för att skydda investerare bör anpassas till de särskilda förhållanden som råder för varje kategori av investerare (icke-professionella, professionella och motparter). |
| --- | --- |

(31)

Detta direktiv syftar bl.a. till att skydda investerarna. Åtgärder för att skydda investerare bör anpassas till de särskilda förhållanden som råder för varje kategori av investerare (icke-professionella, professionella och motparter).

| (32) | Med avvikelse från principen att det är hemmedlemsstaten som skall ansvara för auktorisation, tillsyn och kontroll av att skyldigheter i samband med driften av filialer uppfylls, är det lämpligt att värdmedlemsstatens behöriga myndighet påtar sig ansvaret att kontrollera fullgörandet av vissa av de skyldigheter som fastställs i detta direktiv vid affärer som genomförs genom en filial inom det territorium där filialen ligger, eftersom den myndigheten befinner sig närmast filialen och därmed är bättre lämpad att upptäcka och i förekommande fall ingripa mot eventuella överträdelser av de regler som råder för filialens verksamhet. |
| --- | --- |

(32)

Med avvikelse från principen att det är hemmedlemsstaten som skall ansvara för auktorisation, tillsyn och kontroll av att skyldigheter i samband med driften av filialer uppfylls, är det lämpligt att värdmedlemsstatens behöriga myndighet påtar sig ansvaret att kontrollera fullgörandet av vissa av de skyldigheter som fastställs i detta direktiv vid affärer som genomförs genom en filial inom det territorium där filialen ligger, eftersom den myndigheten befinner sig närmast filialen och därmed är bättre lämpad att upptäcka och i förekommande fall ingripa mot eventuella överträdelser av de regler som råder för filialens verksamhet.

| (33) | Det är nödvändigt att införa ett effektivt krav på ”bästa möjliga utförande” (”best execution”) som innebär att värdepappersföretagen är skyldiga att utföra kundorder på de villkor som är mest förmånliga för kunden. Denna skyldighet bör gälla för företag som har avtalsmässiga skyldigheter gentemot kunden eller skyldigheter som ombud. |
| --- | --- |

(33)

Det är nödvändigt att införa ett effektivt krav på ”bästa möjliga utförande” (”best execution”) som innebär att värdepappersföretagen är skyldiga att utföra kundorder på de villkor som är mest förmånliga för kunden. Denna skyldighet bör gälla för företag som har avtalsmässiga skyldigheter gentemot kunden eller skyldigheter som ombud.

| (34) | Sund konkurrens kräver att marknadsdeltagare och investerare har möjlighet att jämföra de priser som handelsplatserna (dvs. reglerade marknader, MTF-plattformar och mellanhänder) är skyldiga att offentliggöra. I detta syfte rekommenderas medlemsstaterna att avlägsna alla hinder för sammanställning av relevant information på europeisk nivå och för dess offentliggörande. |
| --- | --- |

(34)

Sund konkurrens kräver att marknadsdeltagare och investerare har möjlighet att jämföra de priser som handelsplatserna (dvs. reglerade marknader, MTF-plattformar och mellanhänder) är skyldiga att offentliggöra. I detta syfte rekommenderas medlemsstaterna att avlägsna alla hinder för sammanställning av relevant information på europeisk nivå och för dess offentliggörande.

| (35) | När affärsförhållandet till kunden upprättas, kan värdepappersföretaget begära att kunden eller den presumtive kunden samtidigt samtycker till riktlinjerna för utförande av order och till att ordern kan komma att verkställas utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform. |
| --- | --- |

(35)

När affärsförhållandet till kunden upprättas, kan värdepappersföretaget begära att kunden eller den presumtive kunden samtidigt samtycker till riktlinjerna för utförande av order och till att ordern kan komma att verkställas utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform.

| (36) | Personer som tillhandahåller investeringstjänster på mer än ett värdepappersföretags vägnar bör inte betraktas som anknutna ombud utan som värdepappersföretag när de omfattas av definitionen i detta direktiv, med undantag för vissa personer som kan undantas. |
| --- | --- |

(36)

Personer som tillhandahåller investeringstjänster på mer än ett värdepappersföretags vägnar bör inte betraktas som anknutna ombud utan som värdepappersföretag när de omfattas av definitionen i detta direktiv, med undantag för vissa personer som kan undantas.

| (37) | Detta direktiv bör inte påverka de anknutna ombudens rätt att driva verksamhet som omfattas av andra direktiv och närbesläktad verksamhet med finansiella tjänster eller produkter som inte omfattas av detta direktiv, även om detta sker på uppdrag av delar av samma finansiella grupp. |
| --- | --- |

(37)

Detta direktiv bör inte påverka de anknutna ombudens rätt att driva verksamhet som omfattas av andra direktiv och närbesläktad verksamhet med finansiella tjänster eller produkter som inte omfattas av detta direktiv, även om detta sker på uppdrag av delar av samma finansiella grupp.

| (38) | Villkoren för att driva verksamhet utanför värdepappersföretagets egna lokaler (hemförsäljning) bör inte omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(38)

Villkoren för att driva verksamhet utanför värdepappersföretagets egna lokaler (hemförsäljning) bör inte omfattas av detta direktiv.

| (39) | Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör inte registrera eller bör återkalla registreringen, om den verksamhet som faktiskt bedrivs tydligt visar att ett anknutet ombud har valt en medlemsstats rättssystem för att undgå strängare regler som gäller i en annan medlemsstat inom vars territorium ombudet avser att bedriva eller i praktiken bedriver större delen av sin verksamhet. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör inte registrera eller bör återkalla registreringen, om den verksamhet som faktiskt bedrivs tydligt visar att ett anknutet ombud har valt en medlemsstats rättssystem för att undgå strängare regler som gäller i en annan medlemsstat inom vars territorium ombudet avser att bedriva eller i praktiken bedriver större delen av sin verksamhet.

| (40) | I detta direktiv bör godtagbara motparter anses agera som kunder. |
| --- | --- |

(40)

I detta direktiv bör godtagbara motparter anses agera som kunder.

| (41) | För att se till att uppförandereglerna (inklusive regler om bästa möjliga utförande och hantering av kundorder) efterlevs i fråga om de investerare som har det största behovet av detta skydd, och med beaktande av i hela gemenskapen väletablerad marknadspraxis, är det lämpligt att klargöra att när det gäller transaktioner som ingås eller uppnås mellan godtagbara motparter kan undantag göras från uppförandereglerna. |
| --- | --- |

(41)

För att se till att uppförandereglerna (inklusive regler om bästa möjliga utförande och hantering av kundorder) efterlevs i fråga om de investerare som har det största behovet av detta skydd, och med beaktande av i hela gemenskapen väletablerad marknadspraxis, är det lämpligt att klargöra att när det gäller transaktioner som ingås eller uppnås mellan godtagbara motparter kan undantag göras från uppförandereglerna.

| (42) | När det gäller transaktioner mellan godtagbara motparter bör skyldigheten att offentliggöra limiterade kundorder vara tillämplig endast om motparten uttryckligen lämnar en limiterad order till ett värdepappersföretag för verkställighet. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller transaktioner mellan godtagbara motparter bör skyldigheten att offentliggöra limiterade kundorder vara tillämplig endast om motparten uttryckligen lämnar en limiterad order till ett värdepappersföretag för verkställighet.

| (43) | Medlemsstaterna skall skydda fysiska personers rätt till privatliv när det gäller bearbetning av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. (13) |
| --- | --- |

(43)

Medlemsstaterna skall skydda fysiska personers rätt till privatliv när det gäller bearbetning av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. (13)

| (44) | I det dubbla syftet att skydda investerarna och sörja för att värdepappersmarknaderna fungerar på ett smidigt sätt är det nödvändigt att säkerställa att transaktionerna sker med full insyn och att de regler som fastställs för ändamålet är tillämpliga på värdepappersföretag när de agerar på marknaderna. För att ge investerare eller marknadsaktörer möjlighet att när som helst bedöma villkoren för en transaktion med aktier som de överväger att låta utföra och möjlighet att i efterhand ta reda på under vilka villkor transaktionen har utförts, bör gemensamma regler upprättas för offentliggörande av information om avslutade värdepapperstransaktioner och om aktuella möjligheter att handla med värdepapper. Dessa regler behövs för att sörja för en effektiv integration av medlemsstaternas aktiemarknader, för att främja den övergripande prisbildningseffektiviteten för aktierelaterade instrument och för att hjälpa företagen att uppfylla sina skyldigheter att garantera bästa möjliga utförande. Dessa överväganden kräver att ett omfattande system för insyn tillämpas på alla värdepapperstransaktioner, oavsett om de utförs bilateralt av ett värdepappersföretag eller genom reglerade marknader eller MTF-plattformar. Investeringsföretagens skyldigheter enligt detta direktiv att ange ett köp- och säljpris samt att utföra order till budpriset befriar inte ett investeringsföretag från skyldigheten att vidarebefordra en order till en annan handelsplats för utförandet, om en sådan internalisering skulle kunna hindra företaget från att uppfylla skyldigheterna när det gäller ”bästa möjliga utförande”. |
| --- | --- |

(44)

I det dubbla syftet att skydda investerarna och sörja för att värdepappersmarknaderna fungerar på ett smidigt sätt är det nödvändigt att säkerställa att transaktionerna sker med full insyn och att de regler som fastställs för ändamålet är tillämpliga på värdepappersföretag när de agerar på marknaderna. För att ge investerare eller marknadsaktörer möjlighet att när som helst bedöma villkoren för en transaktion med aktier som de överväger att låta utföra och möjlighet att i efterhand ta reda på under vilka villkor transaktionen har utförts, bör gemensamma regler upprättas för offentliggörande av information om avslutade värdepapperstransaktioner och om aktuella möjligheter att handla med värdepapper. Dessa regler behövs för att sörja för en effektiv integration av medlemsstaternas aktiemarknader, för att främja den övergripande prisbildningseffektiviteten för aktierelaterade instrument och för att hjälpa företagen att uppfylla sina skyldigheter att garantera bästa möjliga utförande. Dessa överväganden kräver att ett omfattande system för insyn tillämpas på alla värdepapperstransaktioner, oavsett om de utförs bilateralt av ett värdepappersföretag eller genom reglerade marknader eller MTF-plattformar. Investeringsföretagens skyldigheter enligt detta direktiv att ange ett köp- och säljpris samt att utföra order till budpriset befriar inte ett investeringsföretag från skyldigheten att vidarebefordra en order till en annan handelsplats för utförandet, om en sådan internalisering skulle kunna hindra företaget från att uppfylla skyldigheterna när det gäller ”bästa möjliga utförande”.

| (45) | Medlemsstaterna bör kunna tillämpa de skyldigheter att rapportera transaktioner som föreskrivs i detta direktiv på finansiella instrument som inte är upptagna till handel på en reglerad marknad. |
| --- | --- |

(45)

Medlemsstaterna bör kunna tillämpa de skyldigheter att rapportera transaktioner som föreskrivs i detta direktiv på finansiella instrument som inte är upptagna till handel på en reglerad marknad.

| (46) | En medlemsstat får besluta att tillämpa de krav på insyn före och efter handel som fastställs i detta direktiv på andra finansiella instrument än aktier. I sådant fall bör dessa krav gälla alla värdepappersföretag för vilka den medlemsstaten är hemmedlemsstat i fråga om deras transaktioner inom den medlemsstatens territorium och de transaktioner som genomförs över nationsgränserna på grundval av friheten att tillhandahålla tjänster. De bör även gälla de transaktioner inom den medlemsstatens territorium som genomförs av filialer, etablerade inom dess territorium, till värdepappersföretag som är auktoriserade i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(46)

En medlemsstat får besluta att tillämpa de krav på insyn före och efter handel som fastställs i detta direktiv på andra finansiella instrument än aktier. I sådant fall bör dessa krav gälla alla värdepappersföretag för vilka den medlemsstaten är hemmedlemsstat i fråga om deras transaktioner inom den medlemsstatens territorium och de transaktioner som genomförs över nationsgränserna på grundval av friheten att tillhandahålla tjänster. De bör även gälla de transaktioner inom den medlemsstatens territorium som genomförs av filialer, etablerade inom dess territorium, till värdepappersföretag som är auktoriserade i en annan medlemsstat.

| (47) | Alla värdepappersföretag bör ha samma möjligheter att delta i eller skaffa sig tillträde till reglerade marknader i hela gemenskapen. Oavsett på vilket sätt transaktionerna för närvarande organiseras i medlemsstaterna, är det viktigt att avskaffa de tekniska och rättsliga begränsningar som råder när det gäller tillträde till reglerade marknader. |
| --- | --- |

(47)

Alla värdepappersföretag bör ha samma möjligheter att delta i eller skaffa sig tillträde till reglerade marknader i hela gemenskapen. Oavsett på vilket sätt transaktionerna för närvarande organiseras i medlemsstaterna, är det viktigt att avskaffa de tekniska och rättsliga begränsningar som råder när det gäller tillträde till reglerade marknader.

| (48) | För att underlätta avslutandet av gränsöverskridande transaktioner är det lämpligt att ge värdepappersföretag tillträde till system för clearing och avveckling i hela gemenskapen, oavsett om transaktionerna har genomförts via reglerade marknader i den berörda medlemsstaten. Värdepappersföretag som önskar delta direkt i avvecklingssystem i andra medlemsstater bör uppfylla de tillämpliga operativa och kommersiella kraven för medlemskap och vidta de tillsynsåtgärder som krävs för att finansmarknaderna skall kunna fortsätta att fungera smidigt och under ordnade former. |
| --- | --- |

(48)

För att underlätta avslutandet av gränsöverskridande transaktioner är det lämpligt att ge värdepappersföretag tillträde till system för clearing och avveckling i hela gemenskapen, oavsett om transaktionerna har genomförts via reglerade marknader i den berörda medlemsstaten. Värdepappersföretag som önskar delta direkt i avvecklingssystem i andra medlemsstater bör uppfylla de tillämpliga operativa och kommersiella kraven för medlemskap och vidta de tillsynsåtgärder som krävs för att finansmarknaderna skall kunna fortsätta att fungera smidigt och under ordnade former.

| (49) | Auktorisation att driva en reglerad marknad bör utvidgas till att omfatta dels all verksamhet som har direkt samband med redovisning, behandling, utförande, bekräftelse och rapportering av order från det att dessa order tas emot av den reglerade marknaden, och fram till dess att de vidarebefordras för avslutande, dels verksamhet som har samband med att finansiella instrument tas upp till handel. Detta bör även gälla transaktioner som genomförs genom av den reglerade marknaden utsedda särskilda marknadsgaranter som omfattas av denna marknads system och i enlighet med reglerna för dessa system. Inte alla transaktioner som genomförs av den reglerade marknadens eller MTF-plattformens medlemmar eller deltagare skall anses genomförda inom ramen för den reglerade marknadens eller MTF-plattformens system. Transaktioner som medlemmar eller deltagare genomför bilateralt och som inte uppfyller alla krav som fastställs för en reglerad marknad eller MTF-plattform enligt detta direktiv bör, vad definitionen av systematiska internhandlare vidkommer, betraktas som transaktioner som utförts utanför en reglerad marknad eller MTF-plattform. I det fallet bör skyldigheten för värdepappersföretag att offentliggöra fasta bud gälla om villkoren i detta direktiv uppfylls. |
| --- | --- |

(49)

Auktorisation att driva en reglerad marknad bör utvidgas till att omfatta dels all verksamhet som har direkt samband med redovisning, behandling, utförande, bekräftelse och rapportering av order från det att dessa order tas emot av den reglerade marknaden, och fram till dess att de vidarebefordras för avslutande, dels verksamhet som har samband med att finansiella instrument tas upp till handel. Detta bör även gälla transaktioner som genomförs genom av den reglerade marknaden utsedda särskilda marknadsgaranter som omfattas av denna marknads system och i enlighet med reglerna för dessa system. Inte alla transaktioner som genomförs av den reglerade marknadens eller MTF-plattformens medlemmar eller deltagare skall anses genomförda inom ramen för den reglerade marknadens eller MTF-plattformens system. Transaktioner som medlemmar eller deltagare genomför bilateralt och som inte uppfyller alla krav som fastställs för en reglerad marknad eller MTF-plattform enligt detta direktiv bör, vad definitionen av systematiska internhandlare vidkommer, betraktas som transaktioner som utförts utanför en reglerad marknad eller MTF-plattform. I det fallet bör skyldigheten för värdepappersföretag att offentliggöra fasta bud gälla om villkoren i detta direktiv uppfylls.

| (50) | Systematiska internhandlare kan besluta om att endast icke-professionella kunder, endast professionella kunder eller båda skall få tillgång till deras bud. Det bör inte vara tillåtet att göra åtskillnader inom dessa kundkategorier. |
| --- | --- |

(50)

Systematiska internhandlare kan besluta om att endast icke-professionella kunder, endast professionella kunder eller båda skall få tillgång till deras bud. Det bör inte vara tillåtet att göra åtskillnader inom dessa kundkategorier.

| (51) | Artikel 27 tvingar inte systematiska internhandlare att offentliggöra fasta bud för transaktioner som är större än den normala orderstorleken på marknaden. |
| --- | --- |

(51)

Artikel 27 tvingar inte systematiska internhandlare att offentliggöra fasta bud för transaktioner som är större än den normala orderstorleken på marknaden.

| (52) | När ett värdepappersföretag är en systematisk internhandlare i både aktier och andra finansiella instrument bör skyldigheten att lämna bud endast gälla för aktier, utan att detta påverkar skäl 46. |
| --- | --- |

(52)

När ett värdepappersföretag är en systematisk internhandlare i både aktier och andra finansiella instrument bör skyldigheten att lämna bud endast gälla för aktier, utan att detta påverkar skäl 46.

| (53) | Syftet med detta direktiv är inte en obligatorisk tillämpning av informationskraven före handel på transaktioner som utförs på OTC-basis vilka utmärker sig bland annat genom att de utförs ad-hoc och oregelbundet gentemot stora motparter och inom ramen för ett affärsförhållande som i sig kännetecknas av affärer som är större än den normala orderstorleken på marknaden, och där affärerna genomförs utanför de system som normalt används av företaget i fråga för dess verksamhet som systematisk internhandlare. |
| --- | --- |

(53)

Syftet med detta direktiv är inte en obligatorisk tillämpning av informationskraven före handel på transaktioner som utförs på OTC-basis vilka utmärker sig bland annat genom att de utförs ad-hoc och oregelbundet gentemot stora motparter och inom ramen för ett affärsförhållande som i sig kännetecknas av affärer som är större än den normala orderstorleken på marknaden, och där affärerna genomförs utanför de system som normalt används av företaget i fråga för dess verksamhet som systematisk internhandlare.

| (54) | Den normala orderstorleken på marknaden för en aktiekategori får inte avvika oproportionerligt från någon aktie som ingår i denna kategori. |
| --- | --- |

(54)

Den normala orderstorleken på marknaden för en aktiekategori får inte avvika oproportionerligt från någon aktie som ingår i denna kategori.

| (55) | Genom en översyn av direktiv 93/6/EEG bör det fastställas vilka minimikapitalkrav reglerade marknader bör uppfylla för att bli auktoriserade, och därvid beakta den särskilda karaktären hos de risker som är förenade med sådana marknader. |
| --- | --- |

(55)

Genom en översyn av direktiv 93/6/EEG bör det fastställas vilka minimikapitalkrav reglerade marknader bör uppfylla för att bli auktoriserade, och därvid beakta den särskilda karaktären hos de risker som är förenade med sådana marknader.

| (56) | Den som driver en reglerad marknad bör även kunna driva en MTF-plattform enligt de relevanta bestämmelserna i detta direktiv. |
| --- | --- |

(56)

Den som driver en reglerad marknad bör även kunna driva en MTF-plattform enligt de relevanta bestämmelserna i detta direktiv.

| (57) | Bestämmelserna i detta direktiv om upptagande av instrument till handel enligt de regler som till-lämpas av den reglerade marknaden bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (14). En reglerad marknad bör inte hindras från att tillämpa striktare krav än dem som föreskrivs i detta direktiv vad beträffar emittenter av värdepapper eller instrument som den överväger att ta upp till handel. |
| --- | --- |

(57)

Bestämmelserna i detta direktiv om upptagande av instrument till handel enligt de regler som till-lämpas av den reglerade marknaden bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (14). En reglerad marknad bör inte hindras från att tillämpa striktare krav än dem som föreskrivs i detta direktiv vad beträffar emittenter av värdepapper eller instrument som den överväger att ta upp till handel.

| (58) | Medlemsstaterna bör kunna utse olika behöriga myndigheter för att genomdriva de vittomfattande krav som anges i detta direktiv. Dessa myndigheter bör vara av offentlig natur för att garantera sitt oberoende gentemot de ekonomiska aktörerna och undvika intressekonflikter. Medlemsstaterna bör i enlighet med den nationella lagstiftningen se till att den behöriga myndigheten finansieras på ett lämpligt sätt. Att offentliga myndigheter utses bör inte utesluta delegering, under den behöriga myndighetens ansvar. |
| --- | --- |

(58)

Medlemsstaterna bör kunna utse olika behöriga myndigheter för att genomdriva de vittomfattande krav som anges i detta direktiv. Dessa myndigheter bör vara av offentlig natur för att garantera sitt oberoende gentemot de ekonomiska aktörerna och undvika intressekonflikter. Medlemsstaterna bör i enlighet med den nationella lagstiftningen se till att den behöriga myndigheten finansieras på ett lämpligt sätt. Att offentliga myndigheter utses bör inte utesluta delegering, under den behöriga myndighetens ansvar.

| (59) | Konfidentiell information som förmedlas till en medlemsstats kontaktpunkt av en annan medlemsstats kontaktpunkt bör inte betraktas som rent inhemsk. |
| --- | --- |

(59)

Konfidentiell information som förmedlas till en medlemsstats kontaktpunkt av en annan medlemsstats kontaktpunkt bör inte betraktas som rent inhemsk.

| (60) | För att uppnå likvärdig behandling på hela den integrerade finansmarknaden är det nödvändigt att få till stånd en bättre samordning av de behöriga myndigheternas befogenheter. En samling gemensamma minimibefogenheter, tillsammans med lämpliga resurser, bör kunna garantera effektiv tillsyn. |
| --- | --- |

(60)

För att uppnå likvärdig behandling på hela den integrerade finansmarknaden är det nödvändigt att få till stånd en bättre samordning av de behöriga myndigheternas befogenheter. En samling gemensamma minimibefogenheter, tillsammans med lämpliga resurser, bör kunna garantera effektiv tillsyn.

| (61) | För att skydda kunderna, utan att detta påverkar kundernas rätt att väcka talan inför domstol, är det lämpligt att medlemsstaterna uppmuntrar de offentliga eller privata instanser som har inrättats för att lösa tvister utanför domstol att samarbeta för att lösa gränsöverskridande tvister, och därvid beaktar kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som skall tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (15). Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda befintliga mekanismer för gränsöverskridande samarbete vid genomförandet av bestämmelserna om reklamationer och förfaranden för reglering av tvister utanför domstol, särskilt nätverket för klagomål mot finansiella tjänster (FIN-Net). |
| --- | --- |

(61)

För att skydda kunderna, utan att detta påverkar kundernas rätt att väcka talan inför domstol, är det lämpligt att medlemsstaterna uppmuntrar de offentliga eller privata instanser som har inrättats för att lösa tvister utanför domstol att samarbeta för att lösa gränsöverskridande tvister, och därvid beaktar kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som skall tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (15). Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda befintliga mekanismer för gränsöverskridande samarbete vid genomförandet av bestämmelserna om reklamationer och förfaranden för reglering av tvister utanför domstol, särskilt nätverket för klagomål mot finansiella tjänster (FIN-Net).

| (62) | Varje utbyte eller överföring av information mellan behöriga myndigheter, andra myndigheter, organ eller personer bör ske i överensstämmelse med de bestämmelser om överföring av personuppgifter till tredje land som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(62)

Varje utbyte eller överföring av information mellan behöriga myndigheter, andra myndigheter, organ eller personer bör ske i överensstämmelse med de bestämmelser om överföring av personuppgifter till tredje land som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG.

| (63) | Det är nödvändigt att stärka reglerna om utbyte av information mellan nationella behöriga myndigheter och att öka kraven på att de bistår varandra och samarbetar. Med anledning av den ständigt tilltagande gränsöverskridande verksamheten bör de behöriga myndigheterna förse varandra med den information de behöver för att kunna utöva sina befogenheter så att detta direktiv genomförs på ett effektivt sätt, även i situationer där överträdelser eller misstänkta överträdelser kan beröra myndigheterna i två eller fler medlemsstater. Det är viktigt att sträng yrkesmässig sekretess iakttas vid informationsutbytet, för att sörja för att uppgifterna överförs på ett korrekt sätt och särskilda rättigheter skyddas. |
| --- | --- |

(63)

Det är nödvändigt att stärka reglerna om utbyte av information mellan nationella behöriga myndigheter och att öka kraven på att de bistår varandra och samarbetar. Med anledning av den ständigt tilltagande gränsöverskridande verksamheten bör de behöriga myndigheterna förse varandra med den information de behöver för att kunna utöva sina befogenheter så att detta direktiv genomförs på ett effektivt sätt, även i situationer där överträdelser eller misstänkta överträdelser kan beröra myndigheterna i två eller fler medlemsstater. Det är viktigt att sträng yrkesmässig sekretess iakttas vid informationsutbytet, för att sörja för att uppgifterna överförs på ett korrekt sätt och särskilda rättigheter skyddas.

| (64) | Rådet inrättade vid sitt möte den 17 juli 2000 en visemannakommitté för regleringen av de europeiska värdepappersmarknaderna. I sin slutrapport föreslog visemannakommittén att en ny lagstiftningsmetod baserad på en strategi på fyra nivåer skulle införas: ramprinciper, åtgärder för genomförandet, samarbete och verkställighet. Nivå 1, direktivet, bör begränsas till breda allmänna ramprinciper, medan nivå 2 bör innehålla tekniska genomförandeåtgärder som skall antas av kommissionen med biträde av en kommitté. |
| --- | --- |

(64)

Rådet inrättade vid sitt möte den 17 juli 2000 en visemannakommitté för regleringen av de europeiska värdepappersmarknaderna. I sin slutrapport föreslog visemannakommittén att en ny lagstiftningsmetod baserad på en strategi på fyra nivåer skulle införas: ramprinciper, åtgärder för genomförandet, samarbete och verkställighet. Nivå 1, direktivet, bör begränsas till breda allmänna ramprinciper, medan nivå 2 bör innehålla tekniska genomförandeåtgärder som skall antas av kommissionen med biträde av en kommitté.

| (65) | I den resolution som antogs av Europeiska rådet i Stockholm den 23 mars 2001 välkomnas visemannakommitténs slutrapport och det föreslagna tillvägagångssättet med fyra nivåer för att göra processen för gemenskapslagstiftning på värdepappersområdet effektivare och öppnare. |
| --- | --- |

(65)

I den resolution som antogs av Europeiska rådet i Stockholm den 23 mars 2001 välkomnas visemannakommitténs slutrapport och det föreslagna tillvägagångssättet med fyra nivåer för att göra processen för gemenskapslagstiftning på värdepappersområdet effektivare och öppnare.

| (66) | Enligt Europeiska rådet i Stockholm bör genomförandeåtgärder på nivå 2 användas oftare, för att sörja för att de tekniska bestämmelserna hålls à jour med utvecklingen på marknaden och på tillsynsområdet, och tidsfrister bör fastställas för alla etapper av arbetet på nivå 2. |
| --- | --- |

(66)

Enligt Europeiska rådet i Stockholm bör genomförandeåtgärder på nivå 2 användas oftare, för att sörja för att de tekniska bestämmelserna hålls à jour med utvecklingen på marknaden och på tillsynsområdet, och tidsfrister bör fastställas för alla etapper av arbetet på nivå 2.

| (67) | Visemannakommitténs rapport godkändes även i Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster, på grundval av den högtidliga förklaring som kommissionen avgav inför Europaparlamentet samma dag och skrivelsen av den 2 oktober 2001 från kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor om garantierna för Europaparlamentets roll i denna process. |
| --- | --- |

(67)

Visemannakommitténs rapport godkändes även i Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster, på grundval av den högtidliga förklaring som kommissionen avgav inför Europaparlamentet samma dag och skrivelsen av den 2 oktober 2001 från kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor om garantierna för Europaparlamentets roll i denna process.

| (68) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. (16) |
| --- | --- |

(68)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. (16)

| (69) | Europaparlamentet bör ha en tid på tre månader till sitt förfogande för att granska och yttra sig om utkast till genomförandeåtgärder räknat från det första översändandet. I brådskande och vederbörligen berättigade fall bör dock denna tidsfrist kunna förkortas. Om Europaparlamentet antar en resolution inom tidsfristen bör kommissionen se över sitt utkast till åtgärder. |
| --- | --- |

(69)

Europaparlamentet bör ha en tid på tre månader till sitt förfogande för att granska och yttra sig om utkast till genomförandeåtgärder räknat från det första översändandet. I brådskande och vederbörligen berättigade fall bör dock denna tidsfrist kunna förkortas. Om Europaparlamentet antar en resolution inom tidsfristen bör kommissionen se över sitt utkast till åtgärder.

| (70) | I syfte att beakta framtida utvecklingstendenser på de finansiella marknaderna bör kommissionen lägga fram rapporter för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av de bestämmelser som gäller ansvarsförsäkring, insynsreglernas tillämpningsområde och möjligheterna att auktorisera mäklare som specialiserar sig på råvaruderivat som värdepappersföretag. |
| --- | --- |

(70)

I syfte att beakta framtida utvecklingstendenser på de finansiella marknaderna bör kommissionen lägga fram rapporter för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av de bestämmelser som gäller ansvarsförsäkring, insynsreglernas tillämpningsområde och möjligheterna att auktorisera mäklare som specialiserar sig på råvaruderivat som värdepappersföretag.

| (71) | Målet att skapa en integrerad finansmarknad, på vilken investerare åtnjuter effektivt skydd samtidigt som marknadens effektivitet och integritet på ett övergripande plan upprätthålls, kräver att gemensamma lagstadgade krav, som styr de reglerade marknadernas och andra handelssystems funktion på ett sätt som förhindrar att bristande insyn eller störningar på en marknad äventyrar den effektiva driften av hela det europeiska finansiella systemet, fastställs avseende värdepappersföretagen, oavsett var i gemenskapen de har auktoriserats. Eftersom detta mål kan uppnås lättare på gemenskapsnivå kan gemenskapen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att nå detta mål. |
| --- | --- |

(71)

Målet att skapa en integrerad finansmarknad, på vilken investerare åtnjuter effektivt skydd samtidigt som marknadens effektivitet och integritet på ett övergripande plan upprätthålls, kräver att gemensamma lagstadgade krav, som styr de reglerade marknadernas och andra handelssystems funktion på ett sätt som förhindrar att bristande insyn eller störningar på en marknad äventyrar den effektiva driften av hela det europeiska finansiella systemet, fastställs avseende värdepappersföretagen, oavsett var i gemenskapen de har auktoriserats. Eftersom detta mål kan uppnås lättare på gemenskapsnivå kan gemenskapen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att nå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

DEFINITIONER OCH RÄCKVIDD

Artikel 1

Räckvidd

1.   Detta direktiv skall tillämpas på värdepappersföretag och reglerade marknader.

2.   Följande bestämmelser skall också tillämpas på kreditinstitut som är auktoriserade enligt direktiv 2000/12/EG när de tillhandahåller ett eller flera slag av investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet:

| — | Artiklarna 2.2, 11, 13 och 14. |
| --- | --- |

—

Artiklarna 2.2, 11, 13 och 14.

| — | Kapitel II i avdelning II exklusive artikel 23.2 andra stycket. |
| --- | --- |

—

Kapitel II i avdelning II exklusive artikel 23.2 andra stycket.

| — | Kapitel III i avdelning II exklusive artiklarna 31.2-4 och 32.2-6, 32.8 och 32.9. |
| --- | --- |

—

Kapitel III i avdelning II exklusive artiklarna 31.2-4 och 32.2-6, 32.8 och 32.9.

| — | Artiklarna 48-53, 57, 61 och 62. |
| --- | --- |

—

Artiklarna 48-53, 57, 61 och 62.

| — | Artikel 71.1. |
| --- | --- |

—

Artikel 71.1.

Artikel 2

Undantag

1.   Detta direktiv skall inte tillämpas på:

| a) | försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 73/239/EEG eller försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 2002/83/EG eller företag som bedriver sådan verksamhet avseende återförsäkring och retrocession som anges i direktiv 64/225/EEG; |
| --- | --- |

a)

försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 73/239/EEG eller försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 2002/83/EG eller företag som bedriver sådan verksamhet avseende återförsäkring och retrocession som anges i direktiv 64/225/EEG;

| b) | personer som tillhandahåller investeringstjänster uteslutande till sina moderföretag, sina dotterföretag eller till andra dotterföretag till samma moderföretag, |
| --- | --- |

b)

personer som tillhandahåller investeringstjänster uteslutande till sina moderföretag, sina dotterföretag eller till andra dotterföretag till samma moderföretag,

| c) | personer som tillhandahåller investeringstjänster i de fall då tjänsten tillhandahålls tillfälligt i samband med annan yrkesmässig verksamhet som regleras av bestämmelser i lag eller annan författning eller etiska regler som avser yrkesverksamheten i fråga, vilka inte utesluter att tjänsten tillhandahålls, |
| --- | --- |

c)

personer som tillhandahåller investeringstjänster i de fall då tjänsten tillhandahålls tillfälligt i samband med annan yrkesmässig verksamhet som regleras av bestämmelser i lag eller annan författning eller etiska regler som avser yrkesverksamheten i fråga, vilka inte utesluter att tjänsten tillhandahålls,

| d) | personer som inte tillhandahåller investeringstjänster eller utför investeringsverksamhet utom handel för egen räkning såvida de inte är marknadsgaranter eller handlar för egen räkning utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform på ett organiserat, frekvent och systematiskt sätt genom att tillhandahålla ett system som är tillgängligt för tredje part i syfte att handla med vederbörande, |
| --- | --- |

d)

personer som inte tillhandahåller investeringstjänster eller utför investeringsverksamhet utom handel för egen räkning såvida de inte är marknadsgaranter eller handlar för egen räkning utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform på ett organiserat, frekvent och systematiskt sätt genom att tillhandahålla ett system som är tillgängligt för tredje part i syfte att handla med vederbörande,

| e) | personer som tillhandahåller investeringstjänster som uteslutande består av förvaltning av program som syftar till delägarskap för de anställda i företaget, |
| --- | --- |

e)

personer som tillhandahåller investeringstjänster som uteslutande består av förvaltning av program som syftar till delägarskap för de anställda i företaget,

| f) | personer som tillhandahåller investeringstjänster som endast består av förvaltning av program som syftar till delägarskap för de anställda i företag och tillhandahållande av investeringstjänster uteslutande till sina moderföretag, sina dotterföretag eller andra dotterföretag till samma moderföretag, |
| --- | --- |

f)

personer som tillhandahåller investeringstjänster som endast består av förvaltning av program som syftar till delägarskap för de anställda i företag och tillhandahållande av investeringstjänster uteslutande till sina moderföretag, sina dotterföretag eller andra dotterföretag till samma moderföretag,

| g) | ledamöterna i Europeiska centralbankssystemet och andra nationella organ som fyller likartade funktioner och andra offentliga organ som har som uppdrag att förvalta eller delta i förvaltningen av statsskulden, |
| --- | --- |

g)

ledamöterna i Europeiska centralbankssystemet och andra nationella organ som fyller likartade funktioner och andra offentliga organ som har som uppdrag att förvalta eller delta i förvaltningen av statsskulden,

| h) | företag för kollektiva investeringar och pensionsfonder, oavsett om de är samordnade på gemenskapsnivå eller ej, samt förvarings- eller förvaltningsinstitut för sådana företag, |
| --- | --- |

h)

företag för kollektiva investeringar och pensionsfonder, oavsett om de är samordnade på gemenskapsnivå eller ej, samt förvarings- eller förvaltningsinstitut för sådana företag,

| i) | personer som för egen räkning handlar med finansiella instrument eller tillhandahåller investeringstjänster rörande råvaruderivat eller derivatkontrakt som omfattas av bilaga I, avsnitt C, punkt 10 till kunderna i sin huvudsakliga verksamhet under förutsättning att detta är en kompletterande verksamhet vid sidan av deras huvudsakliga verksamhet, om man ser på företagsgruppen som helhet, om denna huvudsakliga verksamhet inte är tillhandahållande av investeringstjänster i den mening som avses i detta direktiv eller sådana banktjänster som avses i direktiv 2000/12/EG, |
| --- | --- |

i)

personer som för egen räkning handlar med finansiella instrument eller tillhandahåller investeringstjänster rörande råvaruderivat eller derivatkontrakt som omfattas av bilaga I, avsnitt C, punkt 10 till kunderna i sin huvudsakliga verksamhet under förutsättning att detta är en kompletterande verksamhet vid sidan av deras huvudsakliga verksamhet, om man ser på företagsgruppen som helhet, om denna huvudsakliga verksamhet inte är tillhandahållande av investeringstjänster i den mening som avses i detta direktiv eller sådana banktjänster som avses i direktiv 2000/12/EG,

| j) | personer som tillhandahåller investeringsrådgivning inom ramen för annan professionell verksamhet som inte omfattas av detta direktiv, om ingen specifik ersättning lämnas för denna rådgivning, |
| --- | --- |

j)

personer som tillhandahåller investeringsrådgivning inom ramen för annan professionell verksamhet som inte omfattas av detta direktiv, om ingen specifik ersättning lämnas för denna rådgivning,

| k) | personer vars huvudsakliga verksamhet består av handel för egen räkning med råvaror och/eller råvaruderivat;
  detta undantag skall inte gälla när personer som för egen räkning handlar med råvaror och/eller råvaruderivat ingår i en grupp vars huvudsakliga verksamhet är tillhandahållande av andra investeringstjänster i den mening som avses i detta direktiv eller sådana banktjänster som avses i direktiv 2000/12/EG, |
| --- | --- |

k)

personer vars huvudsakliga verksamhet består av handel för egen räkning med råvaror och/eller råvaruderivat;

detta undantag skall inte gälla när personer som för egen räkning handlar med råvaror och/eller råvaruderivat ingår i en grupp vars huvudsakliga verksamhet är tillhandahållande av andra investeringstjänster i den mening som avses i detta direktiv eller sådana banktjänster som avses i direktiv 2000/12/EG,

| l) | företag som tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet som uteslutande består av handel för egen räkning på marknader för finansiella terminer eller optioner eller andra derivat och på kontantmarknader endast i syfte att skydda positioner på derivatmarknader eller som handlar på uppdrag av andra medlemmar på dessa marknader och ställer priser för dem och som garanteras av clearingmedlemmar på dessa marknader, och ansvaret för verkställigheten av avtal som ingås av dessa företag bärs av clearingmedlemmar på dessa marknader, |
| --- | --- |

l)

företag som tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet som uteslutande består av handel för egen räkning på marknader för finansiella terminer eller optioner eller andra derivat och på kontantmarknader endast i syfte att skydda positioner på derivatmarknader eller som handlar på uppdrag av andra medlemmar på dessa marknader och ställer priser för dem och som garanteras av clearingmedlemmar på dessa marknader, och ansvaret för verkställigheten av avtal som ingås av dessa företag bärs av clearingmedlemmar på dessa marknader,

| m) | sammanslutningar som har inrättats av danska och finländska pensionsfonder med det enda syftet att förvalta tillgångarna i pensionsfonder som är medlemmar i dessa sammanslutningar, |
| --- | --- |

m)

sammanslutningar som har inrättats av danska och finländska pensionsfonder med det enda syftet att förvalta tillgångarna i pensionsfonder som är medlemmar i dessa sammanslutningar,

| n) | ”agenti di cambio” vars verksamhet och funktion styrs av artikel 201 i det italienska lagdekretet (”decreto legislativo”) nr 58 av den 24 februari 1998. |
| --- | --- |

n)

”agenti di cambio” vars verksamhet och funktion styrs av artikel 201 i det italienska lagdekretet (”decreto legislativo”) nr 58 av den 24 februari 1998.

2.   Rättigheterna enligt detta direktiv skall inte gälla tillhandahållande av tjänster som motpart vid transaktioner som genomförs av offentliga organ som handhar statsskuld eller ledamöter av Europeiska centralbankssystemet vid utförandet av deras uppgifter enligt fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken eller vid utförandet av motsvarande uppgifter i enlighet med nationella bestämmelser.

3.   För att beakta utvecklingen på finansmarknaderna och sörja för att detta direktiv tillämpas på ett enhetligt sätt får kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 64.2, vad gäller undantagen i led c, i, och k, fastställa kriterierna för att avgöra om en verksamhet skall betraktas som en kompletterande verksamhet vid sidan av den huvudsakliga verksamheten, om man ser på företagsgruppen som helhet, och om en verksamhet bedrivs tillfälligt.

Artikel 3

Frivilliga undantag

1.   Medlemsstaterna får välja att inte tillämpa detta direktiv på personer för vilka de är hemmedlemsstat och som

| — | inte får inneha kundernas medel eller värdepapper och som därför inte vid någon tidpunkt får stå i skuld till sina kunder, |
| --- | --- |

—

inte får inneha kundernas medel eller värdepapper och som därför inte vid någon tidpunkt får stå i skuld till sina kunder,

| — | inte får tillhandahålla några investeringstjänster utom mottagande och vidarebefordran av order som avser överlåtbara värdepapper och andelar i företag för kollektiva investeringar samt tillhandahållande av investeringsrådgivning i samband med sådana finansiella instrument, och |
| --- | --- |

—

inte får tillhandahålla några investeringstjänster utom mottagande och vidarebefordran av order som avser överlåtbara värdepapper och andelar i företag för kollektiva investeringar samt tillhandahållande av investeringsrådgivning i samband med sådana finansiella instrument, och

| — | vid tillhandahållande av denna tjänst endast får vidarebefordra order till






  i) | värdepappersföretag som har auktoriserats i enlighet med detta direktiv, |
| --- | --- | --- |

—

vid tillhandahållande av denna tjänst endast får vidarebefordra order till

i)

värdepappersföretag som har auktoriserats i enlighet med detta direktiv,

| ii) | kreditinstitut som har auktoriserats i enlighet med direktiv 2000/12/EG, |
| --- | --- |

ii)

kreditinstitut som har auktoriserats i enlighet med direktiv 2000/12/EG,

| iii) | filialer till värdepappersföretag eller till kreditinstitut som är auktoriserade i tredje land och som är föremål för och följer tillsynsregler som de behöriga myndigheterna anser vara minst lika strikta som reglerna i detta direktiv, direktiv 2000/12/EG eller direktiv 93/6/EEG, |
| --- | --- |

iii)

filialer till värdepappersföretag eller till kreditinstitut som är auktoriserade i tredje land och som är föremål för och följer tillsynsregler som de behöriga myndigheterna anser vara minst lika strikta som reglerna i detta direktiv, direktiv 2000/12/EG eller direktiv 93/6/EEG,

| iv) | företag för kollektiva investeringar som enligt en medlemsstats lagstiftning är auktoriserat att utbjuda andelar till allmänheten och till cheferna i sådana företag, |
| --- | --- |

iv)

företag för kollektiva investeringar som enligt en medlemsstats lagstiftning är auktoriserat att utbjuda andelar till allmänheten och till cheferna i sådana företag,

| v) | värdepappersföretag med fast kapital enligt artikel 15.4 i rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga (17), vilkas värdepapper är noterade eller omsätts på en reglerad marknad i en medlemsstat, |
| --- | --- |

v)

värdepappersföretag med fast kapital enligt artikel 15.4 i rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga (17), vilkas värdepapper är noterade eller omsätts på en reglerad marknad i en medlemsstat,

förutsatt att dessa personers verksamhet är reglerad på nationell nivå.

2.   Personer som är uteslutna från direktivets räckvidd enligt punkterna 1 har inte rätt att åtnjuta den frihet att tillhandahålla tjänster och/eller utföra verksamhet eller upprätta filialer som följer av artiklarna 31 respektive 32.

Artikel 4

Definitioner

1.   I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | värdepappersföretag: juridisk person vars regelmässiga verksamhet eller rörelse består i att yrkesmässigt tillhandahålla en eller flera investeringstjänster till tredje part och/eller att utföra en eller flera investeringsverksamheter.
  Medlemsstaterna får i definitionen av värdepappersföretag inbegripa företag som inte är juridiska personer förutsatt att






  a) | deras rättsliga ställning sörjer för en skyddsnivå för tredje parts intressen som är likvärdig med den som erbjuds av juridiska personer ger, och |
| --- | --- | --- |

1.

värdepappersföretag: juridisk person vars regelmässiga verksamhet eller rörelse består i att yrkesmässigt tillhandahålla en eller flera investeringstjänster till tredje part och/eller att utföra en eller flera investeringsverksamheter.

Medlemsstaterna får i definitionen av värdepappersföretag inbegripa företag som inte är juridiska personer förutsatt att

a)

deras rättsliga ställning sörjer för en skyddsnivå för tredje parts intressen som är likvärdig med den som erbjuds av juridiska personer ger, och

| b) | de är underkastade sådan motsvarande tillsyn som är lämplig med hänsyn till deras juridiska form. |
| --- | --- |

b)

de är underkastade sådan motsvarande tillsyn som är lämplig med hänsyn till deras juridiska form.

Om en fysisk person tillhandahåller tjänster som inbegriper innehav av penningmedel eller överlåtbara värdepapper för tredje mans räkning, får denne dock betraktas som värdepappersföretag vid tilllämpningen av detta direktiv endast om han, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga kraven i detta direktiv och i direktiv 93/6/EEG, uppfyller följande villkor:

| a) | Tredje mans äganderätt till instrument och penningmedel måste vara skyddade, särskilt vid företagets eller dess ägares insolvens eller då utmätning, kvittning eller andra anspråk görs gällande av företagets ägare eller dess borgenärer. |
| --- | --- |

a)

Tredje mans äganderätt till instrument och penningmedel måste vara skyddade, särskilt vid företagets eller dess ägares insolvens eller då utmätning, kvittning eller andra anspråk görs gällande av företagets ägare eller dess borgenärer.

| b) | Företaget måste vara underkastat regler som syftar till att övervaka företagets och dess ägares solvens. |
| --- | --- |

b)

Företaget måste vara underkastat regler som syftar till att övervaka företagets och dess ägares solvens.

| c) | Företagets årsbokslut måste granskas av en eller flera personer som enligt nationell lagstiftning har behörighet att utföra revision av räkenskaper. |
| --- | --- |

c)

Företagets årsbokslut måste granskas av en eller flera personer som enligt nationell lagstiftning har behörighet att utföra revision av räkenskaper.

| d) | Om företaget har endast en ägare måste denne säkerställa att investerarna skyddas om företagets verksamhet upphör till följd av hans död, arbetsoförmåga eller annan liknande omständighet. |
| --- | --- |

d)

Om företaget har endast en ägare måste denne säkerställa att investerarna skyddas om företagets verksamhet upphör till följd av hans död, arbetsoförmåga eller annan liknande omständighet.

| 2. | investeringstjänster och investeringsverksamhet: någon av de tjänster och de verksamheter som anges i avsnitt A i bilaga 1 i fråga om de instrument som anges i avsnitt C i bilaga 1.
  Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 fastställa:






  — | vilka derivatkontrakt som nämns i avsnitt C punkt 7 i bilaga I som anses ha egenskaper som andra derivat till finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om clearing och avveckling sker via erkända avvecklingsorganisationer, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav, |
| --- | --- | --- |

2.

investeringstjänster och investeringsverksamhet: någon av de tjänster och de verksamheter som anges i avsnitt A i bilaga 1 i fråga om de instrument som anges i avsnitt C i bilaga 1.

Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 fastställa:

—

vilka derivatkontrakt som nämns i avsnitt C punkt 7 i bilaga I som anses ha egenskaper som andra derivat till finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om clearing och avveckling sker via erkända avvecklingsorganisationer, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav,

| — | vilka derivatkontrakt som nämns i avsnitt C punkt 10 i bilaga I som anses ha egenskaper som andra derivat till finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om de handlas på en reglerad marknad eller en MTF-plattform, om clearing och avveckling sker via erkända avvecklingsorganisationer, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav. |
| --- | --- |

—

vilka derivatkontrakt som nämns i avsnitt C punkt 10 i bilaga I som anses ha egenskaper som andra derivat till finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om de handlas på en reglerad marknad eller en MTF-plattform, om clearing och avveckling sker via erkända avvecklingsorganisationer, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav.

| 3. | sidotjänst: någon av de tjänster som anges i avsnitt B i bilaga I. |
| --- | --- |

3.

sidotjänst: någon av de tjänster som anges i avsnitt B i bilaga I.

| 4. | investeringsrådgivning: tillhandahållande av personliga rekommendationer till en kund, på dennes begäran eller på värdepappersföretagets initiativ, i fråga om en eller flera transaktioner som avser finansiella instrument. |
| --- | --- |

4.

investeringsrådgivning: tillhandahållande av personliga rekommendationer till en kund, på dennes begäran eller på värdepappersföretagets initiativ, i fråga om en eller flera transaktioner som avser finansiella instrument.

| 5. | utförande av order för kunds räkning: att köpa eller sälja ett eller flera finansiella instrument för kunders räkning. |
| --- | --- |

5.

utförande av order för kunds räkning: att köpa eller sälja ett eller flera finansiella instrument för kunders räkning.

| 6. | handel för egen räkning: handel i finansiella instrument med utnyttjande av eget kapital. |
| --- | --- |

6.

handel för egen räkning: handel i finansiella instrument med utnyttjande av eget kapital.

| 7. | systematisk internhandlare: ett värdepappersföretag som på ett organiserat, frekvent och systematiskt sätt handlar för egen räkning genom att utföra kundorder utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform. |
| --- | --- |

7.

systematisk internhandlare: ett värdepappersföretag som på ett organiserat, frekvent och systematiskt sätt handlar för egen räkning genom att utföra kundorder utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform.

| 8. | marknadsgarant: en person som på finansmarknaderna på fortlöpande basis åtagit sig att handla för egen räkning genom att köpa och sälja finansiella instrument med utnyttjande av eget kapital till priser som fastställts av denne. |
| --- | --- |

8.

marknadsgarant: en person som på finansmarknaderna på fortlöpande basis åtagit sig att handla för egen räkning genom att köpa och sälja finansiella instrument med utnyttjande av eget kapital till priser som fastställts av denne.

| 9. | portföljförvaltning: förvaltning av värdepapper på skönsmässig grund enligt uppdrag från enskilda kunder, om dessa portföljer innehåller ett eller flera finansiella instrument. |
| --- | --- |

9.

portföljförvaltning: förvaltning av värdepapper på skönsmässig grund enligt uppdrag från enskilda kunder, om dessa portföljer innehåller ett eller flera finansiella instrument.

| 10. | kund: varje fysisk eller juridisk person till vilken ett värdepappersföretag tillhandahåller investeringstjänster och/eller sidotjänster. |
| --- | --- |

10.

kund: varje fysisk eller juridisk person till vilken ett värdepappersföretag tillhandahåller investeringstjänster och/eller sidotjänster.

| 11. | professionell kund: en kund som uppfyller kriterierna i bilaga II. |
| --- | --- |

11.

professionell kund: en kund som uppfyller kriterierna i bilaga II.

| 12. | icke-professionell kund: en kund som inte är en professionell kund. |
| --- | --- |

12.

icke-professionell kund: en kund som inte är en professionell kund.

| 13. | marknadsplatsoperatör: en eller flera personer som leder och/eller driver verksamheten på en reglerad marknad. Den reglerade marknaden kan själv vara marknadsplatsoperatör. |
| --- | --- |

13.

marknadsplatsoperatör: en eller flera personer som leder och/eller driver verksamheten på en reglerad marknad. Den reglerade marknaden kan själv vara marknadsplatsoperatör.

| 14. | reglerad marknad: ett multilateralt system som drivs och/eller leds av en marknadsplatsoperatör, vilket sammanför eller möjliggör sammanförandet av flera köp- och säljintressen i finansiella instrument från tredje man - inom systemet och i enlighet med dess icke skönsmässiga regler -, så att detta leder till avslut i finansiella instrument upptagna till handel enligt dess regler och/eller system, samt är auktoriserat och är löpande verksamt och drivs i enlighet med bestämmelserna i avdelning III. |
| --- | --- |

14.

reglerad marknad: ett multilateralt system som drivs och/eller leds av en marknadsplatsoperatör, vilket sammanför eller möjliggör sammanförandet av flera köp- och säljintressen i finansiella instrument från tredje man - inom systemet och i enlighet med dess icke skönsmässiga regler -, så att detta leder till avslut i finansiella instrument upptagna till handel enligt dess regler och/eller system, samt är auktoriserat och är löpande verksamt och drivs i enlighet med bestämmelserna i avdelning III.

| 15. | multilateral handelsplattform, i kortform MTF-plattform (MTF: ”Multilateral Trading Facility”): ett multilateralt system som drivs av ett värdepappersföretag eller en marknadsplatsoperatör och som sammanför ett flertal köp- och säljintressen i finansiella instrument från tredje man — inom systemet och i enlighet med icke skönsmässiga regler — så att detta leder till avslut i enlighet med bestämmelserna i avdelning II. |
| --- | --- |

15.

multilateral handelsplattform, i kortform MTF-plattform (MTF: ”Multilateral Trading Facility”): ett multilateralt system som drivs av ett värdepappersföretag eller en marknadsplatsoperatör och som sammanför ett flertal köp- och säljintressen i finansiella instrument från tredje man — inom systemet och i enlighet med icke skönsmässiga regler — så att detta leder till avslut i enlighet med bestämmelserna i avdelning II.

| 16. | limiterad order: En order att köpa eller sälja ett finansiellt instrument till ett angivet högsta eller lägsta pris eller bättre och avseende en angiven volym. |
| --- | --- |

16.

limiterad order: En order att köpa eller sälja ett finansiellt instrument till ett angivet högsta eller lägsta pris eller bättre och avseende en angiven volym.

| 17. | finansiellt instrument: sådana instrument som anges i bilaga I avsnitt C. |
| --- | --- |

17.

finansiellt instrument: sådana instrument som anges i bilaga I avsnitt C.

| 18. | överlåtbara värdepapper: värdepapper, utom betalningsmedel, som kan bli föremål för handel på kapitalmarknaden, t.ex.






  a) | aktier och andra värdepapper som motsvarar andelar i aktiebolag, bolag med personligt ansvar eller andra enheter samt depåbevis för aktier, |
| --- | --- | --- |

18.

överlåtbara värdepapper: värdepapper, utom betalningsmedel, som kan bli föremål för handel på kapitalmarknaden, t.ex.

a)

aktier och andra värdepapper som motsvarar andelar i aktiebolag, bolag med personligt ansvar eller andra enheter samt depåbevis för aktier,

| b) | obligationer eller andra skuldförbindelser, inklusive depåbevis för sådana värdepapper, |
| --- | --- |

b)

obligationer eller andra skuldförbindelser, inklusive depåbevis för sådana värdepapper,

| c) | alla andra värdepapper som ger rätt att förvärva eller sälja sådana överlåtbara värdepapper eller som resulterar i en kontantavveckling som beräknas utifrån noteringar för överlåtbara värdepapper, valutor, räntor eller avkastningar, råvaror eller andra index eller mått. |
| --- | --- |

c)

alla andra värdepapper som ger rätt att förvärva eller sälja sådana överlåtbara värdepapper eller som resulterar i en kontantavveckling som beräknas utifrån noteringar för överlåtbara värdepapper, valutor, räntor eller avkastningar, råvaror eller andra index eller mått.

| 19. | penningmarknadsinstrument: sådana kategorier av instrument som normalt omsätts på penningmarknaden, t.ex. statsskuldväxlar, inlåningsbevis och företagscertifikat, med undantag av betalningsmedel. |
| --- | --- |

19.

penningmarknadsinstrument: sådana kategorier av instrument som normalt omsätts på penningmarknaden, t.ex. statsskuldväxlar, inlåningsbevis och företagscertifikat, med undantag av betalningsmedel.

| 20. | hemmedlemsstat:






  a) | när det gäller värdepappersföretag,






  i) | om värdepappersföretaget är en fysisk person, den medlemsstat där denne har sitt huvudkontor, |
| --- | --- | --- | --- |

20.

hemmedlemsstat:

a)

när det gäller värdepappersföretag,

i)

om värdepappersföretaget är en fysisk person, den medlemsstat där denne har sitt huvudkontor,

| ii) | om värdepappersföretaget är en juridisk person, den medlemsstat där dess stadgeenliga säte är beläget, |
| --- | --- |

ii)

om värdepappersföretaget är en juridisk person, den medlemsstat där dess stadgeenliga säte är beläget,

| iii) | om värdepappersföretaget i enlighet med nationell lagstiftning saknar stadgeenligt säte, den medlemsstat där dess huvudkontor är beläget, |
| --- | --- |

iii)

om värdepappersföretaget i enlighet med nationell lagstiftning saknar stadgeenligt säte, den medlemsstat där dess huvudkontor är beläget,

| b) | när det gäller reglerade marknader, den medlemsstat där den reglerade marknaden är registrerad, eller om den enligt nationell lagstiftning inte har något stadgeenligt säte, den medlemsstat där dess huvudkontor är beläget, |
| --- | --- |

b)

när det gäller reglerade marknader, den medlemsstat där den reglerade marknaden är registrerad, eller om den enligt nationell lagstiftning inte har något stadgeenligt säte, den medlemsstat där dess huvudkontor är beläget,

| 21. | värdmedlemsstat: den medlemsstat, annan än hemmedlemsstaten, där ett värdepappersföretag har en filial eller tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet eller den medlemsstat i vilken en reglerad marknad tillhandahåller lämpliga arrangemang för att underlätta tillträdet till handeln i dess system för dem som är fjärrmedlemmar eller deltagare på distans och etablerade i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

21.

värdmedlemsstat: den medlemsstat, annan än hemmedlemsstaten, där ett värdepappersföretag har en filial eller tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet eller den medlemsstat i vilken en reglerad marknad tillhandahåller lämpliga arrangemang för att underlätta tillträdet till handeln i dess system för dem som är fjärrmedlemmar eller deltagare på distans och etablerade i samma medlemsstat.

| 22. | behörig myndighet: den myndighet som varje medlemsstat har utsett i enlighet med artikel 48, om inte annat anges i detta direktiv. |
| --- | --- |

22.

behörig myndighet: den myndighet som varje medlemsstat har utsett i enlighet med artikel 48, om inte annat anges i detta direktiv.

| 23. | kreditinstitut: kreditinstitut enligt definitionen i direktiv 2000/12/EG. |
| --- | --- |

23.

kreditinstitut: kreditinstitut enligt definitionen i direktiv 2000/12/EG.

| 24. | förvaltningsbolag för fondföretag: ett förvaltningsbolag enligt definitionen i rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (18). |
| --- | --- |

24.

förvaltningsbolag för fondföretag: ett förvaltningsbolag enligt definitionen i rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (18).

| 25. | anknutet ombud: en fysisk eller juridisk person som på ett enda företrätt värdepappersföretags fulla och ovillkorliga ansvar marknadsför investeringstjänster och/eller sidotjänster till kunder eller presumtiva kunder, tar emot eller vidarebefordrar instruktioner eller order som gäller investeringstjänster eller finansiella instrument från kunder, placerar finansiella instrument och/eller tillhandahåller rådgivning till kunder eller presumtiva kunder i fråga om dessa finansiella instrument eller tjänster. |
| --- | --- |

25.

anknutet ombud: en fysisk eller juridisk person som på ett enda företrätt värdepappersföretags fulla och ovillkorliga ansvar marknadsför investeringstjänster och/eller sidotjänster till kunder eller presumtiva kunder, tar emot eller vidarebefordrar instruktioner eller order som gäller investeringstjänster eller finansiella instrument från kunder, placerar finansiella instrument och/eller tillhandahåller rådgivning till kunder eller presumtiva kunder i fråga om dessa finansiella instrument eller tjänster.

| 26. | filial: ett driftsställe, annat än huvudkontoret, som ingår i ett värdepappersföretag utan att ha egen juridisk form och som tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet och som också kan tillhandahålla sidotjänster för vilka/vilken värdepappersföretaget har auktorisation. Alla driftsställen som har inrättats i samma medlemsstat av ett värdepappersföretag med huvudkontor i en annan medlemsstat skall betraktas som en enda filial. |
| --- | --- |

26.

filial: ett driftsställe, annat än huvudkontoret, som ingår i ett värdepappersföretag utan att ha egen juridisk form och som tillhandahåller investeringstjänster och/eller utför investeringsverksamhet och som också kan tillhandahålla sidotjänster för vilka/vilken värdepappersföretaget har auktorisation. Alla driftsställen som har inrättats i samma medlemsstat av ett värdepappersföretag med huvudkontor i en annan medlemsstat skall betraktas som en enda filial.

| 27. | kvalificerat innehav: varje direkt eller indirekt ägarandel i ett värdepappersföretag som motsvarar 10% eller mer av kapitalet eller av rösträtten enligt artikel 92 i direktiv 2001/34/EG, eller som gör det möjligt att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av det värdepappersföretag som ägarandelen avser. |
| --- | --- |

27.

kvalificerat innehav: varje direkt eller indirekt ägarandel i ett värdepappersföretag som motsvarar 10% eller mer av kapitalet eller av rösträtten enligt artikel 92 i direktiv 2001/34/EG, eller som gör det möjligt att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av det värdepappersföretag som ägarandelen avser.

| 28. | moderföretag: ett moderföretag såsom det definieras i artiklarna 1 och 2 i rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning (19). |
| --- | --- |

28.

moderföretag: ett moderföretag såsom det definieras i artiklarna 1 och 2 i rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning (19).

| 29. | dotterföretag: ett dotterföretag såsom det definieras i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG, inbegripet varje dotterföretag till ett dotterföretag till det moderföretag som är det yttersta moderföretaget till dessa företag. |
| --- | --- |

29.

dotterföretag: ett dotterföretag såsom det definieras i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG, inbegripet varje dotterföretag till ett dotterföretag till det moderföretag som är det yttersta moderföretaget till dessa företag.

| 30. | ägarkontroll: ägarkontroll såsom denna definieras i artikel 1 i direktiv 83/349/EEG. |
| --- | --- |

30.

ägarkontroll: ägarkontroll såsom denna definieras i artikel 1 i direktiv 83/349/EEG.

| 31. | nära förbindelser: en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer är förenade genom






  a) | ägarintresse, innebärande ett innehav, direkt eller genom kontroll, av 20% eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag, eller |
| --- | --- | --- |

31.

nära förbindelser: en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer är förenade genom

a)

ägarintresse, innebärande ett innehav, direkt eller genom kontroll, av 20% eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag, eller

| b) | kontroll, innebärande förbindelse mellan ett moderföretag och ett dotterföretag i alla de fall som omfattas av artikel 1.1 och 1.2 i direktiv 83/349/EEG, eller en likartad förbindelse mellan någon fysisk eller juridisk person och ett företag, varvid varje dotterföretag till ett dotterföretag också skall anses som dotterföretag till det moderföretag som står över dessa företag. |
| --- | --- |

b)

kontroll, innebärande förbindelse mellan ett moderföretag och ett dotterföretag i alla de fall som omfattas av artikel 1.1 och 1.2 i direktiv 83/349/EEG, eller en likartad förbindelse mellan någon fysisk eller juridisk person och ett företag, varvid varje dotterföretag till ett dotterföretag också skall anses som dotterföretag till det moderföretag som står över dessa företag.

Som nära förbindelse skall även anses en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer upprätthåller en varaktig förbindelse till en och samma person genom ett kontrollförhållande.

2.   För att beakta utvecklingen på de finansiella marknaderna och sörja för en enhetlig tillämpning av detta direktiv får kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 förtydliga definitionerna i punkt 1 i denna artikel.

AVDELNING II

VILLKOR FÖR AUKTORISATION OCH FÖR VERKSAMHETEN I VÄRDEPAPPERSFÖRETAG

KAPITEL I

VILLKOR OCH FÖRFARANDEN FÖR AUKTORISATION

Artikel 5

Auktorisationskrav

1.   Varje medlemsstat skall kräva att tillhandahållande av investeringstjänster eller utförande av investeringsverksamhet i form av en regelbunden verksamhet eller rörelse på yrkesmässig grund auktoriseras i förväg i enlighet med bestämmelserna i detta kapitel. Denna auktorisation skall beviljas av den behöriga myndighet i hemmedlemsstaten som har utsetts i enlighet med artikel 48.

2.   Med avvikelse från punkt 1 skall medlemsstaterna tillåta att varje marknadsplatsoperatör driver en MTF-plattform, förutsatt att det först kontrolleras att detta sker i enlighet med bestämmelserna i detta kapitel med undantag för artiklarna 11 och 15.

3.   Varje medlemsstat skall upprätta ett register över samtliga värdepappersföretag. Detta register skall vara tillgängligt för allmänheten och innehålla information om vilka tjänster och/eller verksamheter värdepappersföretagen är auktoriserade för. Det skall uppdateras regelbundet.

4.   Varje medlemsstat skall kräva att

| — | varje värdepappersföretag som är en juridisk person har sitt huvudkontor i den medlemsstat där det har sitt säte, |
| --- | --- |

—

varje värdepappersföretag som är en juridisk person har sitt huvudkontor i den medlemsstat där det har sitt säte,

| — | varje värdepappersföretag som inte är en juridisk person, eller ett värdepappersföretag som är en juridisk person men som enligt den tillämpliga nationella lagstiftningen inte har något säte, har sitt huvudkontor i den medlemsstat där det faktiskt bedriver sin verksamhet. |
| --- | --- |

—

varje värdepappersföretag som inte är en juridisk person, eller ett värdepappersföretag som är en juridisk person men som enligt den tillämpliga nationella lagstiftningen inte har något säte, har sitt huvudkontor i den medlemsstat där det faktiskt bedriver sin verksamhet.

5.   När det gäller värdepappersföretag som endast tillhandahåller investeringsrådgivning eller tjänster i form av mottagande och vidarebefordran av order enligt villkoren i artikel 3, får medlemsstaterna tillåta att den behöriga myndigheten på de villkor som anges i artikel 48.2 delegerar administrativa, förberedande eller sidoordnade uppgifter i samband med beviljandet av auktorisationen.

Artikel 6

Auktorisationens räckvidd

1.   Hemmedlemsstaten skall se till att det i auktorisationen anges vilka investeringstjänster eller vilken investeringsverksamhet som värdepappersföretaget är auktoriserat att tillhandahålla eller utföra. Auktorisationen får omfatta en eller flera av de sidotjänster som avses i avsnitt B i bilaga 1. Auktorisation får inte i något fall beviljas endast för tillhandahållande av sidotjänster.

2.   Ett värdepappersföretag som önskar utvidga sin verksamhet med ytterligare investeringstjänster, annan investeringsverksamhet eller ytterligare sidotjänster vilka inte omfattas av den ursprungliga auktorisationen skall lämna in en begäran om utvidgning av auktorisationen.

3.   Auktorisationen skall gälla inom hela gemenskapen och göra det möjligt för värdepappersföretaget att överallt inom gemenskapen tillhandahålla de tjänster eller utföra den verksamhet för vilka eller vilken det har auktoriserats antingen genom att det etablerar en filial eller med stöd av friheten att tillhandahålla tjänster.

Artikel 7

Förfaranden för att bevilja och avslå ansökningar om auktorisation

1.   Den behöriga myndigheten får inte bevilja auktorisation innan den har förvissat sig om att sökanden uppfyller samtliga krav i de bestämmelser som antagits enligt detta direktiv.

2.   Värdepappersföretaget skall överlämna all information — inbegripet en verksamhetsplan i vilken det bland annat skall anges vilka verksamhetsslag som planeras och organisationsstrukturen för dessa — som krävs för att den behöriga myndigheten skall kunna förvissa sig om att värdepappersföretaget vid tiden för auktorisationen har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla sina förpliktelser enligt bestämmelserna i detta kapitel.

3.   En sökande skall inom sex månader efter det att en fullständig ansökan har utformats och lämnats in underrättas om huruvida auktorisation har beviljats eller inte.

Artikel 8

Återkallelse av auktorisation

Den behöriga myndigheten får återkalla den auktorisation som har beviljats ett värdepappersföretag om värdepappersföretaget

| a) | inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckligen avstår från auktorisationen eller inte har tillhandahållit några investeringstjänster eller bedrivit någon investeringsverksamhet under de föregående sex månaderna, såvida inte den berörda medlemsstaten har bestämmelser om att auktorisationen förfaller i sådana fall, |
| --- | --- |

a)

inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckligen avstår från auktorisationen eller inte har tillhandahållit några investeringstjänster eller bedrivit någon investeringsverksamhet under de föregående sex månaderna, såvida inte den berörda medlemsstaten har bestämmelser om att auktorisationen förfaller i sådana fall,

| b) | har erhållit auktorisationen genom att lämna falska uppgifter eller på något annat otillbörligt sätt, |
| --- | --- |

b)

har erhållit auktorisationen genom att lämna falska uppgifter eller på något annat otillbörligt sätt,

| c) | inte längre uppfyller de villkor på vilka auktorisationen har lämnats, t.ex. att kraven i direktiv 93/6/EEG skall uppfyllas, |
| --- | --- |

c)

inte längre uppfyller de villkor på vilka auktorisationen har lämnats, t.ex. att kraven i direktiv 93/6/EEG skall uppfyllas,

| d) | allvarligt och systematiskt har brutit mot de bestämmelser om villkor för verksamheten i värdepappersföretag som antagits i enlighet med detta direktiv, |
| --- | --- |

d)

allvarligt och systematiskt har brutit mot de bestämmelser om villkor för verksamheten i värdepappersföretag som antagits i enlighet med detta direktiv,

| e) | omfattas av något i nationell lagstiftning angivet fall utanför detta direktivs räckvidd som möjliggör återkallelse. |
| --- | --- |

e)

omfattas av något i nationell lagstiftning angivet fall utanför detta direktivs räckvidd som möjliggör återkallelse.

Artikel 9

Personer som leder verksamheten

1.   Medlemsstaterna skall kräva att de personer som leder verksamheten i ett värdepappersföretag har tillräckligt god vandel och tillräcklig sådan erfarenhet och vandel för att säkerställa en sund och ansvarsfull ledning av företaget.

Om en marknadsplatsoperatör som ansöker om auktorisation för att driva en MTF-plattform, och de personer som leder MTF-plattformens och den reglerade marknadens verksamhet är desamma, skall dessa personer anses uppfylla kraven i punkt 1.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag underrättar den behöriga myndigheten om alla ändringar av företagsledningens sammansättning och samtidigt överlämnar all information som krävs för att bedöma om den nytillträdda ledningspersonalen har tillräckligt god vandel och tillräcklig erfarenhet.

3.   Den behöriga myndigheten skall vägra auktorisation om den inte är övertygad om att de personer som skall leda verksamheten i värdepappersföretaget har den erfarenhet och vandel som krävs eller om det finns objektiva och påvisbara skäl att anta att de föreslagna ändringarna av ledningen för företaget skulle äventyra en sund och ansvarsfull ledning av företaget.

4.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag leds av minst två personer som uppfyller kraven i punkt 1.

Med avvikelse från första stycket får medlemsstaterna bevilja auktorisation för värdepappersföretag som är fysiska personer eller för värdepappersföretag som är juridiska personer ledda av en enda fysisk person i enlighet med företagens bolagsordning och nationell lagstiftning. Medlemsstaterna skall dock i sådana fall kräva att alternativa åtgärder har vidtagits för att sörja för att dessa värdepappersföretag leds på ett sunt och ansvarsfullt sätt.

Artikel 10

Aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav

1.   De behöriga myndigheterna får inte auktorisera ett värdepappersföretag att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet, förrän de har fått upplysningar om vilka aktieägare eller andra delägare, oavsett om de är fysiska eller juridiska personer, som direkt eller indirekt har kvalificerade innehav och om hur stora dessa innehav är.

De behöriga myndigheterna skall vägra auktorisation om de, med hänsyn till behovet av sund och ansvarsfull ledning av ett värdepappersföretag, inte bedömer aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav som lämpliga.

Om det finns nära förbindelser mellan värdepappersföretaget och andra fysiska eller juridiska personer, skall den behöriga myndigheten endast bevilja auktorisation om dessa förbindelser inte hindrar den från att på ett effektivt sätt utöva sin tillsynsfunktion.

2.   Den behöriga myndigheten skall vägra auktorisation om en eller flera fysiska eller juridiska personer med vilka värdepappersföretaget har nära förbindelser omfattas av lagar och andra författningar i ett tredje land och om dessa, eller svårigheter vid tillämpningen av dem, förhindrar ett effektivt utövande av myndighetens tillsynsfunktion.

3.   Medlemsstaterna skall kräva att varje fysisk eller juridisk person som avser att, direkt eller indirekt, förvärva eller avyttra ett kvalificerat innehav i ett värdepappersföretag i enlighet med andra stycket först underrättar den behöriga myndigheten om storleken av det innehav förvärvet eller avyttringen skulle leda till. Det skall även krävas att dessa personer underrättar den behöriga myndigheten om huruvida de avser att öka eller minska sitt kvalificerade innehav, om detta skulle leda till att deras andel av röstetalet eller kapitalet skulle uppgå till, understiga eller överstiga 20 %, 33 % eller 50 % eller till att värdepappersföretaget skulle övergå till att bli, eller upphöra att vara, en sådan persons dotterföretag.

Utan att punkt 4 åsidosätts skall den behöriga myndigheten inom tre månader från dagen för den anmälan av ett planerat förvärv som avses i första stycket kunna motsätta sig att den avsedda åtgärden genomförs, om den med tanke på behovet av att sörja för en sund och ansvarsfull ledning av värdepappersföretaget inte är övertygad om att de personer som avses i det stycket är lämpliga i detta avseende. Om den behöriga myndigheten inte motsätter sig den avsedda åtgärden får den fastställa en tidsfrist för genomförandet.

4.   Om ett innehav som avses i punkt 3 förvärvas av ett värdepappersföretag, ett kreditinstitut, ett försäkringsföretag eller ett förvaltningsbolag för ett fondföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller moderföretaget till ett värdepappersföretag, kreditinstitut, försäkringsföretag eller ett förvaltningsbolag för ett fondföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller en person som har ägarkontroll över ett värdepappersföretag, kreditinstitut, försäkringsföretag eller ett förvaltningsbolag för ett fondföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat och förvärvet skulle leda till att företaget blir ett dotterföretag till förvärvaren eller komma under dennes ägarkontroll, skall prövningen av förvärvet föregås av samråd i enlighet med artikel 60.

5.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag som får kännedom om sådana förvärv eller avyttringar av kapitalinnehav i företaget som får till följd att innehaven överstiger eller understiger något av de gränsvärden som anges i punkt 3 första stycket, skall underrätta den behöriga myndigheten om detta utan dröjsmål.

Varje värdepappersföretag skall också minst en gång om året underrätta behöriga myndigheter om namnen på aktieägare och andra delägare med kvalificerade innehav samt om storleken av dessa innehav, såsom dessa uppgifter framgår t.ex. av information om aktieägare och andra delägare som lämnats vid bolagsstämma eller redovisats i enlighet med föreskrifter som gäller för bolag vilkas överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad.

6.   Medlemsstaterna skall, i det fall de personer som avses i punkt 1 första stycket utövar sitt inflytande på ett sätt som kan vara till skada för en sund och ansvarsfull ledning av ett värdepappersföretag, föreskriva att behöriga myndigheterna är skyldiga att vidta lämpliga åtgärder så att detta missförhållande upphör.

Sådana åtgärder får bestå i ansökningar om domstolsförelägganden och/eller sanktioner mot medlemmar av företagsledningen samt i att den rösträtt som är knuten till de ifrågavarande aktieägarnas eller delägarnas aktier eller andelar upphävs.

Liknande åtgärder skall vidtas i fråga om personer som underlåter att lämna förhandsinformation om förvärv eller ökning av kvalificerade innehav. Om ett innehav har förvärvats trots att behöriga myndigheter har motsatt sig förvärvet, skall medlemsstaterna, oavsett de sanktioner som i övrigt vidtas, föreskriva antingen att rösträtterna för sådana innehav inte får utövas eller att avgivna röster skall vara ogiltiga eller får förklaras ogiltiga.

Artikel 11

Anslutning till ett auktoriserat system för ersättning till investerare

Den behöriga myndigheten skall kontrollera att varje organ som ansöker om auktorisation vid tiden för auktorisationen uppfyller sina förpliktelser enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG av den 3 mars 1997 om system för ersättning till investerare (20).

Artikel 12

Startkapital

Medlemsstaterna skall sörja för att de behöriga myndigheterna inte beviljar auktorisation, om värdepappersföretaget med beaktande av den ifrågavarande investeringstjänstens eller investeringsverksamhetens art inte besitter ett tillräckligt startkapital enligt kraven i direktiv 93/6/EEG.

I avvaktan på översyn av direktiv 93/6/EEG skall de värdepappersföretag som avses i artikel 67 omfattas av kapitalkraven i den artikeln.

Artikel 13

Krav på organisationen av verksamheten

1.   Hemmedlemsstaten skall kräva att värdepappersföretagen uppfyller de krav avseende organisering av verksamheten som anges i punkterna 2-8.

2.   Varje värdepappersföretag skall fastställa såväl riktlinjer och förfaranden i den omfattning som erfordras för att sörja för att företaget, inklusive dess chefer, anställda och anknutna ombud, respekterar sina förpliktelser enligt bestämmelserna i detta direktiv som lämpliga bestämmelser för dessa personers privata transaktioner.

3.   Varje värdepappersföretag skall fastställa och tillämpa effektiva organisatoriska och administrativa förfaranden så att alla rimliga mått och steg vidtas för att förhindra att deras kunders intressen påverkas negativt av intressekonflikter i enlighet med artikel 18.

4.   Varje värdepappersföretag skall vidta rimliga åtgärder för att sörja för kontinuitet och regelbundenhet i tillhandahållandet av investeringstjänster och utförandet av investeringsverksamhet. Värdepappersföretaget skall i detta syfte använda lämpliga och proportionerliga system, resurser och förfaranden.

5.   Varje värdepappersföretag skall sörja för att det, om det anlitar tredje part för fullgörandet av operativa funktioner som är av avgörande betydelse för att tjänsterna skall kunna tillhandahållas kunderna kontinuerligt och på ett tillfredsställande sätt och för att investeringsverksamheten skall kunna utföras under kontinuerliga och tillfredsställande former, vidtar rimliga åtgärder för att undvika onödiga ytterligare operativa risker. Utläggande på entreprenad av viktiga driftsfunktioner får inte ske på så sätt att det väsentligt försämrar kvaliteten på företagets internkontroll och tillsynsmyndighetens möjligheter att övervaka att företaget respekterar alla sina förpliktelser.

Varje värdepappersföretag skall tillämpa sunda förfaranden för förvaltning och redovisning samt ha mekanismer för internkontroll och effektiva riskbedömningsmetoder samt effektiva kontroll- och skyddssystem för sina informationsbehandlingssystem.

6.   Varje värdepappersföretag skall se till att alla tjänster och transaktioner det genomför dokumenteras på ett sådant sätt att informationen är tillräcklig för att den behöriga myndigheten skall kunna övervaka att kraven i detta direktiv iakttas, särskilt för kontrollen av att värdepappersföretaget har uppfyllt alla sina förpliktelser i förhållande till sina kunder eller presumtiva kunder.

7.   Varje värdepappersföretag som innehar finansiella instrument som tillhör dess kunder skall vidta lämpliga åtgärder för att sörja för att kundernas äganderätt till dessa skyddas, särskilt i händelse av värdepappersföretagets insolvens, samt för att förhindra att en kunds finansiella instrument används för företagets egen räkning, om inte kunden har givit sitt uttryckliga samtycke till detta.

8.   Varje värdepappersföretag som innehar penningmedel som tillhör dess kunder skall vidta lämpliga åtgärder för att sörja för kundernas rättigheter och, om det inte är ett kreditinstitut, förhindra att kundmedel används för företagets egen räkning.

9.   När det gäller filialer till värdepappersföretag skall den behöriga myndigheten i den medlemsstat där filialen är belägen se till att kravet i punkt 6 efterlevs vid de transaktioner som filialen genomför, utan att detta skall påverka möjligheten för den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten att få direkt tillgång till dokumentationen i fråga.

10.   För att beakta den tekniska utvecklingen på de finansiella marknaderna och sörja för en enhetlig tillämpning av punkterna 2-9 skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter som närmare anger de konkreta organisatoriska krav som skall ställas på värdepappersföretag som tillhandahåller olika slag av investeringstjänster och/eller utför olika slags investeringsverksamhet och sidotjänster eller kombinationer därav.

Artikel 14

Handel och avslut av transaktioner på MTF-plattformar

1.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver MTF-plattformar förutom att de uppfyller kraven i artikel 13 även upprättar överskådliga, icke skönsmässiga, regler och förfaranden för en välordnad handel på lika villkor samt kriterier för effektivt utförande av order.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform upprättar överskådliga regler för vilka kriterier som skall användas för att avgöra vilka finansiella instrument som får omsättas i dess system.

Medlemsstaterna skall i tillämpliga fall kräva att värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform, med beaktande både av vilken användarkategori det rör sig om och typerna av omsatta instrument, tillhandahåller, eller är förvissade om att det finns tillgång till, allmänt tillgänglig information i tillräcklig omfattning för att dess användare skall kunna göra en investeringsbedömning.

3.   Medlemsstaterna skall se till att artiklarna 19, 21 och 22 inte tillämpas på transaktioner som i enlighet med reglerna för en MTF-plattform genomförs mellan MTF-plattformens medlemmar eller deltagare eller mellan MTF-plattformen och dess medlemmar eller deltagare beträffande användningen av MTF-plattformen. MTF-plattformens medlemmar eller deltagare skall dock iaktta de förpliktelser som föreskrivs i artiklarna 19, 21 och 22 mot sina kunder när de på sina kunders vägnar utför order i en MTF-plattforms system.

4.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform skall upprätta och upprätthålla överskådliga, på objektiva kriterier grundade, regler för tillgång till dennas funktioner. Dessa regler skall uppfylla de villkor som fastställs i artikel 42.3.

5.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform tydligt informerar sina användare om deras respektive skyldigheter vid avveckling av transaktioner som utförts i MTF-plattformens system. Medlemsstaterna skall kräva att de värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform har infört de funktioner som krävs för att underlätta effektiv avveckling av transaktioner som genomförs enligt MTF-plattformens system.

6.   Om ett överlåtbart värdepapper som har upptagits till handel på en reglerad marknad också omsätts på en MTF-plattform utan emittentens samtycke, skall emittenten inte omfattas av någon skyldighet att offentliggöra finansiell information — inför emissionen, fortlöpande eller separat vid särskilda tillfällen — som gäller den MTF-plattformen.

7.   Medlemsstaterna skall kräva att varje värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatör som driver en MTF-plattform följer alla uppmaningar från den behöriga myndigheten enligt artikel 50.1 om att tillfälligt eller definitivt stoppa handeln med ett finansiellt instrument.

Artikel 15

Förbindelser med tredje land

1.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om alla svårigheter av allmän natur som deras värdepappersföretag möter vid etablering eller tillhandahållande av investeringstjänster eller utförande av investeringsverksamhet i tredje land.

2.   När det genom de rapporter som avses i punkt 1 kommer till kommissionens kännedom att ett tredje land inte erbjuder värdepappersföretag hemmahörande i gemenskapen effektivt marknadstillträde jämförbart med det som gemenskapen erbjuder värdepappersföretag från ifrågavarande tredje land, får kommissionen lämna förslag till rådet om lämpligt förhandlingsmandat i syfte att uppnå jämförbara konkurrensmöjligheter för värdepappersföretag hemmahörande i gemenskapen. Rådet skall besluta med kvalificerad majoritet.

3.   När det genom de rapporter som avses i punkt 1 kommer till kommissionens kännedom att värdepappersföretag hemmahörande i gemenskapen inte åtnjuter nationell behandling i ett tredje land, innebärande samma konkurrensmöjligheter som erbjuds inhemska företag, och att kravet på effektivt marknadstillträde inte är uppfyllt, får kommissionen inleda förhandlingar i syfte att åstadkomma rättelse.

I de fall som avses i första stycket får kommissionen förutom att inleda förhandlingar, i enlighet med förfarandet i artikel 64.2, när som helst besluta att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall begränsa eller uppskjuta prövningen av ej behandlade eller kommande ansökningar om auktorisation och förvärv av innehav som gjorts av direkta eller indirekta moderföretag som omfattas av detta tredje lands lagstiftning. Sådana begränsningar eller uppskjutanden får inte tillämpas då värdepappersföretag som är vederbörligen auktoriserade inom gemenskapen eller deras dotterföretag avser att upprätta dotterföretag eller då sådana företag eller dotterföretag avser att förvärva innehav i värdepappersföretag hemmahörande i gemenskapen. De får inte heller gälla under längre tid än tre månader.

Före utgången av den tremånadersperiod som avses i andra stycket får kommissionen med beaktande av resultatet av förhandlingarna och i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 besluta att förlänga åtgärderna.

4.   När det kommer till kommissionens kännedom att någon av de situationer som avses i punkterna 2 och 3 har uppkommit, skall medlemsstaterna på kommissionens begäran underrätta denna om

| a) | varje ansökan om auktorisation av ett direkt eller indirekt ägt dotterföretag till ett moderföretag som omfattas av lagstiftningen i det tredje landet i fråga, och |
| --- | --- |

a)

varje ansökan om auktorisation av ett direkt eller indirekt ägt dotterföretag till ett moderföretag som omfattas av lagstiftningen i det tredje landet i fråga, och

| b) | de får underrättelse i enlighet med artikel 10.3 om att ett sådant moderföretag avser att förvärva ett innehav i ett värdepappersföretag hemmahörande inom gemenskapen, så att det senare företaget blir det förras dotterföretag. |
| --- | --- |

b)

de får underrättelse i enlighet med artikel 10.3 om att ett sådant moderföretag avser att förvärva ett innehav i ett värdepappersföretag hemmahörande inom gemenskapen, så att det senare företaget blir det förras dotterföretag.

Denna skyldighet att lämna information skall upphöra så snart en överenskommelse har träffats med ifrågavarande tredje land eller när de åtgärder som avses i punkt 3 andra och tredje styckena upphör att gälla.

5.   Åtgärder som vidtas med stöd av denna artikel skall stå i överensstämmelse med gemenskapens förpliktelser enligt bilaterala eller multilaterala internationella överenskommelser, om rätt att starta och driva verksamhet som värdepappersföretag.

KAPITEL II

VILLKOR FÖR VERKSAMHETEN I VÄRDEPAPPERSFÖRETAG

AVSNITT 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 16

Regelbunden granskning av villkoren för ursprunglig auktorisation

1.   Medlemsstaterna skall kräva att varje värdepappersföretag som auktoriserats på dess territorium alltid uppfyller de villkor för ursprunglig auktorisation som föreskrivs i kapitel I i denna avdelning.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att de behöriga myndigheterna tar fram lämpliga metoder för övervakning av att värdepappersföretagen uppfyller sina förpliktelser enligt punkt 1. De skall kräva att värdepappersföretagen meddelar de behöriga myndigheterna alla väsentliga förändringar av villkoren för ursprunglig auktorisation.

3.   När det gäller värdepappersföretag som endast tillhandahåller investeringsrådgivning får medlemsstaterna tillåta att den behöriga myndigheten i överensstämmelse med de villkor som anges i artikel 48.2 delegerar administrativa, förberedande eller sidoordnade uppgifter som har samband med granskningen av villkoren för ursprunglig auktorisation.

Artikel 17

Allmänna krav i fråga om fortlöpande tillsyn

1.   Medlemsstaterna skall sörja för att de behöriga myndigheterna övervakar värdepappersföretagens verksamhet så att de kan bedöma om de villkor för verksamheten som föreskrivs i detta direktiv uppfylls. Medlemsstaterna skall sörja för att lämpliga åtgärder vidtas så att de behöriga myndigheterna kan få tillgång till den information som krävs för att kunna bedöma om värdepappersföretagen uppfyller dessa krav.

2.   När det gäller värdepappersföretag som endast tillhandahåller investeringsrådgivning, får medlemsstaterna tillåta att den behöriga myndigheten på de villkor som anges i artikel 48.2 delegerar administrativa, förberedande eller sidoordnade uppgifter i samband med den regelbundna övervakningen av driftskraven.

Artikel 18

Intressekonflikter

1.   Medlemsstaterna skall kräva av värdepappersföretagen att de vidtar alla rimliga åtgärder för att identifiera sådana intressekonflikter mellan å ena sidan dem själva, inbegripet ledning, personal och anknutna ombud eller varje annan person med direkt eller indirekt koppling till dem genom kontroll och å andra sidan deras kunder, eller mellan två kunder, som uppstår vid tillhandahållandet av investeringstjänster och sidotjänster eller en kombination av sådana tjänster.

2.   Om de organisatoriska och administrativa system som ett värdepappersföretag i överensstämmelse med artikel 13.3 infört för att hantera intressekonflikter inte räcker till för att ge rimliga garantier för att effektivt förhindra att kundernas intressen påverkas negativt, skall värdepappersföretaget klart och tydligt informera kunden om den allmänna arten av och/eller källorna till intressekonflikterna innan den åtar sig verksamhet för dennes räkning.

3.   För att beakta den tekniska utvecklingen på de finansiella marknaderna och sörja för enhetlig till-lämpning av punkterna 1 och 2 skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter, i vilka det skall

| a) | anges vilka slag av åtgärder ett värdepappersföretag rimligen kan förväntas vidta för att identifiera, förhindra, hantera och/eller informera om intressekonflikter i samband med att olika slag av investeringstjänster eller sidotjänster och kombinationer av sådana tjänster tillhandahålls, och |
| --- | --- |

a)

anges vilka slag av åtgärder ett värdepappersföretag rimligen kan förväntas vidta för att identifiera, förhindra, hantera och/eller informera om intressekonflikter i samband med att olika slag av investeringstjänster eller sidotjänster och kombinationer av sådana tjänster tillhandahålls, och

| b) | upprättas lämpliga kriterier för bestämning av vilka typer av intressekonflikter som kan vara till skada för värdepappersföretagets kunders eller presumtiva kunders intressen. |
| --- | --- |

b)

upprättas lämpliga kriterier för bestämning av vilka typer av intressekonflikter som kan vara till skada för värdepappersföretagets kunders eller presumtiva kunders intressen.

AVSNITT 2

Bestämmelser om investerarskydd

Artikel 19

Uppföranderegler vid tillhandahållande av investeringstjänster till kunder

1.   Medlemsstaterna skall kräva att varje värdepappersföretag när det tillhandahåller investeringstjänster, och/eller i förekommande fall sidotjänster, till kunder handlar hederligt, rättvist och professionellt i enlighet med sina kunders bästa intresse och särskilt i enlighet med de principer som anges i punkterna 2-8.

2.   All information, inklusive marknadsföringsmaterial, som värdepappersföretaget tillställer kunder eller presumtiva kunder skall vara rättvisande, tydlig och får inte vara vilseledande. Marknadsföringsmaterial skall lätt kunna identifieras som sådant.

3.   Kunder och presumtiva kunder skall förses med lämplig och begriplig information om

| — | värdepappersföretaget och dess tjänster, |
| --- | --- |

—

värdepappersföretaget och dess tjänster,

| — | finansiella instrument och föreslagna placeringsstrategier; denna information bör innefatta lämpliga riktlinjer om, och varningar för, de risker som är förknippade med investeringar i dessa instrument eller särskilda placeringsstrategier, |
| --- | --- |

—

finansiella instrument och föreslagna placeringsstrategier; denna information bör innefatta lämpliga riktlinjer om, och varningar för, de risker som är förknippade med investeringar i dessa instrument eller särskilda placeringsstrategier,

| — | handelsplatser, och |
| --- | --- |

—

handelsplatser, och

| — | kostnader och tillhörande avgifter, |
| --- | --- |

—

kostnader och tillhörande avgifter,

så att dessa har rimlig möjlighet att förstå arten av och den risk som är förknippad med den investeringstjänst och den specifika typ av finansiellt instrument som erbjuds och därigenom är väl informerade inför investeringsbesluten. Denna information får lämnas i standardiserad form.

4.   När värdepappersföretaget tillhandahåller investeringsrådgivning eller portföljförvaltning, skall det inhämta nödvändiga upplysningar om kundens eller den presumtiva kundens kunskaper och erfarenhet på det för den specifika produkten eller tjänsten relevanta investeringsområdet samt dennes finansiella ställning och investeringsmål, så att företaget kan rekommendera kunden eller den presumtiva kunden de investeringstjänster och finansiella instrument som är lämpliga för denne.

5.   Medlemsstaterna skall se till att värdepappersföretag vid tillhandahållande av andra investeringstjänster än dem i punkt 4 begär att kunden eller den presumtiva kunden lämnar upplysningar om sin kunskap och erfarenhet på det för den erbjudna eller efterfrågade specifika produkten eller tjänsten relevanta investeringsområdet så att värdepappersföretaget kan bedöma om den tänkta investeringstjänsten eller produkten är passande för kunden.

I det fall där värdepappersföretaget mot bakgrund av de upplysningar som erhållits i enlighet med föregående stycke anser att produkten eller tjänsten inte är passande för kunden eller den presumtive kunden, skall värdepappersföretaget göra kunden eller den presumtiva kunden uppmärksam på detta. Denna information får lämnas i standardiserad form.

I det fall där kunden eller den presumtiva kunden väljer att inte lämna de upplysningar som anges i första stycket, eller lämnar otillräckliga upplysningar om sin kunskap och erfarenhet, skall värdepappersföretaget varna kunden eller den presumtiva kunden för att ett sådant beslut innebär att företaget inte kan avgöra om den tänkta tjänsten eller produkten är passande för denne. Denna information får lämnas i standardiserad form.

6.   Medlemsstaterna skall tillåta att värdepappersföretag, när de tillhandahåller investeringstjänster som endast omfattar utförande och/eller mottagande och vidarebefordran av kundorder med eller utan sidotjänster, tillhandahåller dessa investeringstjänster till sina kunder utan att begära de upplysningar eller fatta ett sådant avgörande som avses i punkt 5 om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| — | Ovan nämnda tjänster avser aktier som upptagits till handel på en reglerad marknad eller på en likvärdig marknad i tredje land, penningmarknadsinstrument, obligationer eller andra former av skuldförbindelser (exklusive obligationer eller skuldförbindelser som omfattar derivat), fondandelar och andra okomplicerade finansiella instrument. En marknad i tredje land skall anses vara likvärdig med en reglerad marknad om den uppfyller krav som är likvärdiga med dem som fastställs i avdelning III. Kommissionen skall offentliggöra en förteckning över de marknader som skall anses vara likvärdiga. Denna förteckning skall regelbundet uppdateras. |
| --- | --- |

—

Ovan nämnda tjänster avser aktier som upptagits till handel på en reglerad marknad eller på en likvärdig marknad i tredje land, penningmarknadsinstrument, obligationer eller andra former av skuldförbindelser (exklusive obligationer eller skuldförbindelser som omfattar derivat), fondandelar och andra okomplicerade finansiella instrument. En marknad i tredje land skall anses vara likvärdig med en reglerad marknad om den uppfyller krav som är likvärdiga med dem som fastställs i avdelning III. Kommissionen skall offentliggöra en förteckning över de marknader som skall anses vara likvärdiga. Denna förteckning skall regelbundet uppdateras.

| — | Tjänsten tillhandahålls på initiativ av kunden eller den presumtive kunden. |
| --- | --- |

—

Tjänsten tillhandahålls på initiativ av kunden eller den presumtive kunden.

| — | Kunden eller den presumtiva kunden har klart och tydligt informerats om att värdepappersföretaget när det tillhandahåller denna tjänst inte behöver bedöma det tillhandahållna eller erbjudna instrumentets eller den tillhandahållna eller erbjudna tjänstens lämplighet och att denne därför inte åtnjuter det skydd som avses i de relevanta uppförandereglerna. Denna information får lämnas i standardiserad form. |
| --- | --- |

—

Kunden eller den presumtiva kunden har klart och tydligt informerats om att värdepappersföretaget när det tillhandahåller denna tjänst inte behöver bedöma det tillhandahållna eller erbjudna instrumentets eller den tillhandahållna eller erbjudna tjänstens lämplighet och att denne därför inte åtnjuter det skydd som avses i de relevanta uppförandereglerna. Denna information får lämnas i standardiserad form.

| — | Värdepappersföretaget uppfyller kraven i artikel 18. |
| --- | --- |

—

Värdepappersföretaget uppfyller kraven i artikel 18.

7.   Värdepappersföretaget skall upprätta en dokumentation som innehåller de eller de mellan företaget och kunden överenskomna handlingarna i vilket eller vilka parternas rättigheter och skyldigheter anges, samt övriga villkor för företagets tillhandahållande av tjänster till kunden. Rättigheter och skyldigheter för överenskommelsens parter kan ingå i form av hänvisningar till andra handlingar eller rättsakter.

8.   Kunden måste av värdepappersföretaget få en tillfredsställande rapportering om de tjänster företaget tillhandahållit. Rapporteringen skall i förekommande fall innehålla uppgifter om kostnaderna för de transaktioner och tjänster som utförts för kundens räkning.

9.   I det fall en investeringstjänst erbjuds som del av en finansiell produkt för vilken det redan finns andra regler i gemenskapslagstiftning eller gemensamma europeiska normer för kreditinstitut och konsumentkrediter avseende riskbedömning av kunder och/eller informationskrav, skall denna tjänst inte därutöver omfattas av förpliktelserna enligt denna artikel.

10.   För att säkerställa att investerarna ges nödvändigt skydd och att punkterna 1-8 tillämpas enhetligt skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter som skall säkerställa för att värdepappersföretagen följer de principer som anges i dessa punkter när de tillhandahåller investeringstjänster eller sidotjänster till sina kunder. I dessa föreskrifter skall följande beaktas:

| a) | Arten av den eller de tjänster som erbjuds eller tillhandahålls kunden eller den presumtiva kunden, med beaktande av transaktionernas typ, föremål, storlek och frekvens. |
| --- | --- |

a)

Arten av den eller de tjänster som erbjuds eller tillhandahålls kunden eller den presumtiva kunden, med beaktande av transaktionernas typ, föremål, storlek och frekvens.

| b) | Arten av de finansiella instrument som erbjuds eller tas under övervägande. |
| --- | --- |

b)

Arten av de finansiella instrument som erbjuds eller tas under övervägande.

| c) | Kundens, eller den presumtiva kundens, ställning som icke-professionell eller professionell kund. |
| --- | --- |

c)

Kundens, eller den presumtiva kundens, ställning som icke-professionell eller professionell kund.

Artikel 20

Tillhandahållande av tjänster via ett annat värdepappersföretag

Medlemsstaterna skall tillåta att ett värdepappersföretag som mottar instruktioner om att utföra investeringstjänster eller sidotjänster för en kunds räkning via ett annat värdepappersföretag förlitar sig på de uppgifter om kunden som överlämnats av det företag som förmedlade instruktionerna. Det värdepappersföretag som förmedlade instruktionerna skall förbli ansvarigt för att den information som lämnas är fullständig och riktig.

Ett värdepappersföretag som på detta sätt får instruktioner om att utföra tjänster för en kund skall också kunna förlita sig på alla rekommendationer i fråga om tjänsten eller transaktionen som kunden har mottagit från ett annat värdepappersföretag. Det värdepappersföretag som förmedlade instruktionerna skall förbli ansvarigt för att de rekommendationer och den rådgivning som lämnats är lämpliga för kunden.

Ett värdepappersföretag som mottar instruktioner eller order från en kund via ett annat värdepappersföretag skall förbli ansvarigt för att en tjänst eller transaktion på grundval av sådana uppgifter och rekommendationer genomförs i enlighet med berörda bestämmelser i denna avdelning.

Artikel 21

Skyldighet att utföra order på de villkor som är mest förmånliga för kunden

1.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag när de utför order vidtar alla rimliga åtgärder för att uppnå bästa möjliga resultat för sina kunder med beaktande av pris, kostnad, skyndsamhet, sannolikhet för utförande och avveckling, storlek, art eller varje annat övervägande av intresse för utförandet av ordern. Om kunden har givit specifika instruktioner skall dock värdepappersföretaget vara skyldigt att utföra ordern i enlighet med dessa.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen upprättar och genomför effektiva förfaranden för att följa punkt 1. Medlemsstaterna skall särskilt kräva att värdepappersföretagen upprättar och genomför riktlinjer för utförande av order som gör det möjligt för dem att uppnå bästa möjliga resultat för sina kundorder i enlighet med punkt 1.

3.   I riktlinjerna för utförande av order skall för varje kategori av instrument anges uppgifter om de olika handelsplatser där värdepappersföretaget utför sina kundorder och de faktorer som påverkar valet av handelsplats. Riktlinjerna skall minst omfatta de handelsplatser som gör det möjligt för värdepappersföretaget att stadigvarande uppnå bästa möjliga resultat vid utförande av kundorder.

Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen förser sina kunder med lämplig information om sina riktlinjer för utförande av order. Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag i förväg inhämtar ett godkännande från sina kunder beträffande riktlinjerna för utförande av order.

Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretaget, när det i riktlinjerna för utförande av order anges att kundorder kan verkställas utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform, särskilt informerar sina kunder eller presumtiva kunder om denna möjlighet. Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen i förväg erhåller uttryckligt godkännande från sina kunder innan de börjar utföra deras kundorder utanför reglerade marknader eller MTF-plattformar. Värdepappersföretag får inhämta detta godkännande antingen i form av ett generellt godkännande eller i samband med enskilda transaktioner.

4.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen övervakar hur deras system och riktlinjer för utförandet av order fungerar i praktiken så att de kan konstatera och avhjälpa eventuella brister. De skall särskilt regelbundet bedöma om de val av handelsplatser för utförandet som anges i riktlinjerna för utförande av order erbjuder det för kunden bästa möjliga resultatet eller om de behöver ändra sitt system för utförande av order. Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen meddelar kunderna varje väsentlig förändring av sitt system eller sina riktlinjer för utförande av order.

5.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen på sina kunders begäran kan visa att de har verkställt deras order i enlighet med företagets riktlinjer för utförandet.

6.   För att sörja för att investerarna får det skydd de behöver, att marknaderna fungerar på ett rättvist och välordnat sätt samt att punkterna 1, 3 och 4 tillämpas enhetligt, skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter i fråga om

| a) | kriterierna för fastställande av den relativa betydelsen av de olika faktorer som enligt punkt 1 får beaktas vid fastställandet av bästa möjliga resultat med hänsyn till orderstorlek, ordertyp och kundens ställning som professionell eller icke-professionell kund; |
| --- | --- |

a)

kriterierna för fastställande av den relativa betydelsen av de olika faktorer som enligt punkt 1 får beaktas vid fastställandet av bästa möjliga resultat med hänsyn till orderstorlek, ordertyp och kundens ställning som professionell eller icke-professionell kund;

| b) | faktorer som får beaktas av ett värdepappersföretag när det ser över sitt system för utförandet och de omständigheter som kan föranleda att det är lämpligt att ändra systemet. Särskilt de faktorer som avgör vilka handelsplatser som gör det möjligt för värdepappersföretag att stadigvarande uppnå bästa möjliga resultat vid utförande av kundorder; |
| --- | --- |

b)

faktorer som får beaktas av ett värdepappersföretag när det ser över sitt system för utförandet och de omständigheter som kan föranleda att det är lämpligt att ändra systemet. Särskilt de faktorer som avgör vilka handelsplatser som gör det möjligt för värdepappersföretag att stadigvarande uppnå bästa möjliga resultat vid utförande av kundorder;

| c) | arten och omfattningen av den information om de riktlinjer för utförandet som skall lämnas till kunderna enligt punkt 3. |
| --- | --- |

c)

arten och omfattningen av den information om de riktlinjer för utförandet som skall lämnas till kunderna enligt punkt 3.

Artikel 22

Bestämmelser om hantering av kundorder

1.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag som är auktoriserade att utföra order för kunds räkning tillämpar förfaranden och använder system som gör det möjligt att snabbt, effektivt och rättvist utföra kundernas order, utan att dessa missgynnas i förhållande till andra kunder eller på grund av värdepappersföretagets handel för egen räkning.

Dessa förfaranden och system skall innebära att i övrigt jämförbara kundorder utförs i den tidsföljd de togs emot av värdepappersföretaget.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen, då en kund lämnat en limiterad order avseende aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad som inte utförs omedelbart under rådande marknadsförhållanden, vidtar åtgärder för att underlätta ett så skyndsamt verkställande som möjligt av ordern genom att omedelbart offentliggöra den limiterade kundordern på ett sätt som gör den lätt tillgänglig för övriga marknadsaktörer såvida inte kunden har givit uttryckliga instruktioner att så inte skall ske. Medlemsstaterna får fastslå att värdepappersföretag fullgör denna skyldighet om de vidarebefordrar kundens limiterade order till en reglerad marknad eller MTF-plattform. Medlemsstaterna skall föreskriva att de behöriga myndigheterna får medge undantag från kravet att offentliggöra en limiterad order som är betydande jämfört med den normala orderstorleken på marknaderna, så som denna fastställs i artikel 44.2.

3.   För att sörja för att de åtgärder som avser att skydda investerare och få marknaderna att fungera på ett välordnat sätt tar hänsyn till den tekniska utvecklingen på de finansiella marknaderna och för att se till att punkterna 1 och 2 tillämpas enhetligt, skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter som skall ange

| a) | förutsättningarna för, och arten av, förfaranden och system som leder till att kundorder utförs snabbt, effektivt och rättvist, samt de situationer eller slag av transaktioner som ger värdepappersföretagen en möjlighet att i rimlig omfattning avvika från kravet på snabbt utförande så att de erhåller förmånligare villkor för sina kunder, |
| --- | --- |

a)

förutsättningarna för, och arten av, förfaranden och system som leder till att kundorder utförs snabbt, effektivt och rättvist, samt de situationer eller slag av transaktioner som ger värdepappersföretagen en möjlighet att i rimlig omfattning avvika från kravet på snabbt utförande så att de erhåller förmånligare villkor för sina kunder,

| b) | de olika metoder genom vilka ett värdepappersföretag kan anses ha fullgjort sin förpliktelse att offentliggöra ej omedelbart utförbara limiterade kundorder på marknaden. |
| --- | --- |

b)

de olika metoder genom vilka ett värdepappersföretag kan anses ha fullgjort sin förpliktelse att offentliggöra ej omedelbart utförbara limiterade kundorder på marknaden.

Artikel 23

Krav på värdepappersföretag som utnämner anknutna ombud

1.   Medlemsstaterna får besluta att tillåta att värdepappersföretagen utser anknutna ombud för att marknadsföra företagets tjänster, genomföra affärer eller ta emot instruktioner eller order från kunder eller presumtiva kunder och vidarebefordra dem, placera finansiella instrument samt tillhandahålla rådgivning i fråga om finansiella instrument och tjänster som erbjuds av samma värdepappersföretag.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag som beslutar att utse anknutna ombud förblir fullt och villkorslöst ansvariga för varje handling eller underlåtenhet från det anknutna ombudets sida när detta handlar på företagets vägnar. Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen ser till att det anknutna ombudet när det tar kontakt med, eller innan det arbetar med, en kund eller presumtiv kund upplyser denne om sina handlingsbefogenheter och om vilket företag det företräder.

Medlemsstaterna får, i enlighet med artikel 13.6, 13.7 och 13.8, tillåta att anknutna ombud som är registrerade på deras territorium handhar kundernas pengar och/eller finansiella instrument på det värdepappersföretags vägnar och under det värdepappersföretags ansvar för vilket de handlar inom deras territorium eller, om det är fråga om en gränsöverskridande transaktion, på den medlemsstats territorium som tillåter ett anknutet ombud att handha kundernas pengar.

Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen övervakar sina anknutna ombuds verksamhet så att det säkerställs att värdepappersföretagen fortfarande följer detta direktiv när de är verksamma genom anknutna ombud.

3.   Medlemsstater som beslutar att tillåta att värdepappersföretag utser anknutna ombud skall upprätta ett offentligt register. Anknutna ombud skall införas i det offentliga registret i den medlemsstat där de har sitt driftsställe.

Om den medlemsstat där det anknutna ombudet har sitt driftsställe har beslutat att inte tillåta att värdepappersföretag som auktoriserats av dess behöriga myndigheter utser anknutna ombud i enlighet med punkt 1, skall dessa anknutna ombud registreras hos den behöriga myndigheten i den stat som är hemmedlemsstat för det värdepappersföretag för vars räkning det handlar.

Medlemsstaterna skall se till att anknutna ombud endast införs i det offentliga registret om det har kunnat fastställas att deras vandel är tillräckligt god och att de har tillräckliga allmänna, ekonomiska och fackinriktade kunskaper för att kunna ge fullständig och korrekt information om varje föreslagen tjänst till kunder eller presumtiva kunder.

Medlemsstaterna får besluta att värdepappersföretag kan kontrollera huruvida de anknutna ombud de har utsett har tillräckligt god vandel och besitter den kunskap som anges i tredje stycket.

Registret skall uppdateras regelbundet. Det skall vara offentligt och kunna konsulteras av allmänheten.

4.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag som utser anknutna ombud vidtar lämpliga åtgärder för att undvika all negativ inverkan som det anknutna ombudets verksamhet som inte omfattas av detta direktiv kan ha på den verksamhet som det anknutna ombudet utför på värdepappersföretagets vägnar.

Medlemsstaterna får tillåta behöriga myndigheter att samarbeta med värdepappersföretag och kreditinstitut, deras branschsammanslutningar och andra enheter i fråga om att registrera anknutna ombud och övervaka att de uppfyller kraven i punkt 3. I synnerhet får anknutna ombud registreras av ett värdepappersföretag, kreditinstitut eller deras branschsammanslutningar och andra enheter under den behöriga myndighetens överinseende.

5.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen inte utser andra anknutna ombud än dem som är införda i de offentliga register som avses i punkt 3.

6.   Medlemsstaterna får skärpa kraven i denna artikel eller lägga till andra krav för anknutna ombud som är registrerade inom deras jurisdiktion.

Artikel 24

Transaktioner med godtagbara motparter

1.   Medlemsstaterna skall sörja för att värdepappersföretag som är auktoriserade att utföra order för kunds räkning och/eller att handla för egen räkning och/eller att ta emot och vidarebefordra order kan medverka till eller inleda transaktioner med godtagbara motparter utan att vara skyldiga att uppfylla kraven i artiklarna 19, 21 och artikel 22.1 när det gäller sådana transaktioner eller när det gäller någon form av sidotjänst som är direkt knuten till sådana transaktioner.

2.   Som godtagbara motparter skall medlemsstaterna vid tillämpningen av denna artikel erkänna värdepappersföretag, kreditinstitut, försäkringsföretag, fondföretag och deras förvaltningsbolag, pensionsfonder och deras förvaltningsbolag, övriga finansiella institut som auktoriserats eller reglerats enligt gemenskapslagstiftningen eller en medlemsstats nationella lagstiftning, företag som enligt artikel 2.1 k och l undantas från tillämpningen av detta direktiv, nationella regeringar och därmed sammanhängande organ, inklusive offentliga organ som har hand om statsskuld, centralbanker och överstatliga organisationer.

En klassificering som godtagbar motpart enligt första stycket skall inte påverka rätten för enheten i fråga att antingen generellt eller per affär begära behandling som en kund vars affärer med värdepappersföretaget skall omfattas av artiklarna 19, 21 och 22.

3.   Som godtagbara motparter får medlemsstaterna också erkänna andra företag som uppfyller i förväg bestämda proportionerliga krav, inklusive kvantitativa tröskelvärden. När det gäller transaktioner där de tilltänkta motparterna är belägna inom olika jurisdiktioner skall värdepappersföretaget i fråga om det andra företagets rättsliga ställning rätta sig efter vad som fastställs i lagar och andra författningar i den medlemsstat där det företaget är etablerat.

Medlemsstaterna skall se till att värdepappersföretaget när det i enlighet med punkt 1 inleder transaktioner med sådana företag inhämtar en uttrycklig bekräftelse från den tilltänkta motparten att den godkänner behandling som godtagbar motpart. Medlemsstaterna skall tillåta att värdepappersföretagen inhämtar en sådan bekräftelse antingen i form av ett generellt godkännande eller i samband med varje enskild transaktion.

4.   Medlemsstaterna får som godtagbara motparter erkänna enheter i tredje land som motsvaras av de kategorier av enheter som avses i punkt 2.

Medlemsstaterna får som godtagbara motparter även erkänna företag i tredje land såsom dem som avses i punkt 3 enligt de förutsättningar och på de villkor som anges i den punkten.

5.   För att sörja för att punkterna 2, 3 och 4 tillämpas enhetligt mot bakgrund av föränderlig marknadspraxis, och för att underlätta effektiva transaktioner på den inre marknaden, får kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter som fastställer

| a) | förfarandena för att begära behandling som kunder enligt punkt 2, |
| --- | --- |

a)

förfarandena för att begära behandling som kunder enligt punkt 2,

| b) | förfarandena för att inhämta den uttryckliga bekräftelsen från presumtiva motparter enligt punkt 3, |
| --- | --- |

b)

förfarandena för att inhämta den uttryckliga bekräftelsen från presumtiva motparter enligt punkt 3,

| c) | de i förväg fastställda proportionella kraven, inklusive kvantitativa tröskelvärden, för att ett företag skall anses vara en godtagbar motpart enligt punkt 3. |
| --- | --- |

c)

de i förväg fastställda proportionella kraven, inklusive kvantitativa tröskelvärden, för att ett företag skall anses vara en godtagbar motpart enligt punkt 3.

AVSNITT 3

Marknadernas genomlysning och integritet

Artikel 25

Skyldighet att vidmakthålla marknadernas integritet, rapportera transaktioner och bevara uppgifter

1.   Utan att det påverkar ansvarsfördelningen för genomförandet av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (21) skall medlemsstaterna se till att det finns lämpliga åtgärder så att den behöriga myndigheten har möjlighet att övervaka verksamheten i värdepappersföretagen för att se till att dessa handlar hederligt, rättvist och professionellt och på ett sätt så att marknadernas integritet främjas.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretagen under minst fem års tid håller relevanta uppgifter om samtliga transaktioner med finansiella instrument som de har utfört, såväl för egen räkning som för kunds räkning, tillgängliga för den behöriga myndigheten. När det gäller transaktioner som utförts för kunders räkning skall uppgifterna innefatta alla upplysningar och identitetsuppgifter om kunden samt den information som krävs enligt rådets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar. (22)

3.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag som utför transaktioner med något slag av finansiellt instrument som upptagits till handel på en reglerad marknad så snart som möjligt och senast vid slutet av följande arbetsdag lämnar uppgifter om dessa transaktioner till den behöriga myndigheten. Detta krav skall gälla oavsett om transaktionen utfördes på en reglerad marknad eller inte.

De behöriga myndigheterna skall, i enlighet med artikel 58, vidta nödvändiga arrangemang i syfte att säkerställa att den behöriga myndigheten för den mest relevanta marknaden i termer av likviditet för dessa finansiella instrument också mottar denna information.

4.   Informationen skall i synnerhet inbegripa detaljuppgifter om namn och nummer på de instrument som har köpts eller sålts, kvantitet, dag och tidpunkt för genomförandet av transaktionen, transaktionspriset samt möjligheten att identifiera det berörda värdepappersföretaget.

5.   Medlemsstaterna skall föreskriva att rapporterna skall tillställas den behöriga myndigheten antingen av värdepappersföretaget självt, eller tredje part som handlar för dennes räkning eller genom ett ordermatchnings- eller rapportsystem som godkänts av den behöriga myndigheten eller av den reglerade marknad eller MTF-plattform i vars system transaktionen genomfördes. I de fall transaktionerna rapporteras direkt till den behöriga myndigheten, av en reglerad marknad, en MTF-plattform eller genom ett ordermatchnings- eller rapportsystem som godkänts av den behöriga myndigheten får undantag medges från värdepappersföretagets förpliktelse enligt punkt 3.

6.   När, i enlighet med artikel 32.7, de rapporter som anges i denna artikel överlämnas till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten skall den myndigheten vidarebefordra informationen till de behöriga myndigheterna i värdepappersföretagets hemmedlemsstat, såvida inte dessa beslutar att de inte önskar motta denna information.

7.   För att sörja för att åtgärderna till skydd för marknadernas integritet anpassas med hänsyn till den tekniska utvecklingen på de finansiella marknaderna, och för att punkterna 1-5 skall tillämpas på ett enhetligt sätt, får kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter som fastställer metoder och särskilda åtgärder för rapportering av finansiella transaktioner, uppgifternas innehåll och form samt kriterierna för fastställande av relevant marknad i enlighet med punkt 3.

Artikel 26

Övervakning av att MTF-plattformens regler följs och att andra rättsliga förpliktelser uppfylls

1.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform upprättar och upprätthåller för MTF-plattformen relevanta och effektiva system och förfaranden för regelbunden övervakning av att dess användare följer MTF-plattformens regler. Värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform skall övervaka de transaktioner som deras användare genomför i deras system så att brott mot dessa regler, otillbörliga marknadsförhållanden eller uppförande som kan innebära marknadsmissbruk kan upptäckas.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform rapporterar betydande överträdelser av dess regler, otillbörliga marknadsförhållanden eller uppförande som kan innebära marknadsmissbruk till den behöriga myndigheten. Medlemsstaterna skall också kräva att värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform utan dröjsmål förser den myndighet som är behörig för utredning och lagföring av marknadsmissbruk med relevanta upplysningar och fullt ut stöder denna vid utredning och lagföring av marknadsmissbruk i eller med hjälp av dess system.

Artikel 27

Skyldighet för värdepappersföretag att offentliggöra fasta bud

1.   Medlemsstaterna skall kräva att systematiska internhandlare i aktier offentliggör ett fast bud i aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad som de är systematiska internhandlare för och som det finns en likvid marknad för. I fråga om aktier för vilka det saknas en likvid marknad skall de systematiska internhandlarna på begäran ge bud till sina kunder.

Bestämmelserna i denna artikel skall gälla systematiska internhandlare när de utför transaktioner som är mindre eller lika stora som standardstorleken på marknaden. Systematiska internhandlare som endast utför transaktioner som är större än standardstorleken på marknaden skall inte omfattas av bestämmelserna i denna artikel.

Systematiska internhandlare får besluta om storleken eller storlekarna för vilka de offentliggör bud. För en specifik aktie skall varje bud innehålla ett bestämt köp- och/eller säljpris eller priser för en storlek eller storlekar som kan vara upp till standardstorleken på marknaden för den kategori som aktien tillhör. Priset eller priserna skall även återspegla villkoren på marknaden för aktien i fråga.

Aktierna skall indelas i kategorier på grundval av det aritmetiska medelvärdet av de order som utförts på marknaden för aktien i fråga. Standardstorleken på marknaden för varje kategori av aktier skall vara en storlek som motsvarar det aritmetiska medelvärdet av de order som utförts på marknaden för de aktier som ingår i varje kategori av aktier.

Marknaden för varje aktie skall omfatta alla utförda order i Europeiska unionen med avseende på denna aktie, förutom de som är storskaliga jämfört med den storlek som är normal för marknaden.

2.   Den behöriga myndigheten för den likviditetsmässigt mest relevanta marknaden, såsom den definieras i artikel 25, för varje aktie skall avgöra minst en gång per år, på grundval av det aritmetiska medelvärdet av de order som utförts på marknaden för aktien i fråga, vilken kategori av aktier som den tillhör. Denna information skall offentliggöras för alla marknadsdeltagare.

3.   Systematiska internhandlare skall under den tid då marknaderna normalt är öppna regelbundet och kontinuerligt offentliggöra sina bud. De skall ha rätt att när som helst uppdatera sina bud. Vid exceptionella marknadsvillkor skall de också ha rätt att dra tillbaka sina bud.

Budet skall offentliggöras på ett sätt som gör det lätt tillgängligt för andra marknadsaktörer på rimliga affärsmässiga villkor.

Systematiska internhandlare skall, samtidigt som de uppfyller sina förpliktelser enligt artikel 21, utföra de order de mottar från sina icke-professionella kunder när det gäller aktier för vilka de är systematiska internhandlare till budpriserna vid den tidpunkt då ordern mottas.

Systematiska internhandlare skall utföra de order de mottar från sina professionella kunder när det gäller de aktier för vilka de är systematiska internhandlare till budpriserna vid den tidpunkt då ordern mottas. De får emellertid utföra dessa order till ett bättre pris i berättigade fall förutsatt att priset ligger inom ett offentliggjort intervall nära marknadsförhållandena och förutsatt att ordernas storlek överstiger den storlek som är den vanliga i fråga om icke-professionella investerare:

Systematiska internhandlare får vidare utföra order de mottar från sina professionella kunder till priser som skiljer sig från deras budpriser utan att behöva uppfylla de villkor som anges i fjärde stycket i fråga om transaktioner där utförande av ordern i olika värdepapper är en del av en enda transaktion eller i fråga om order som är underkastade andra villkor än det aktuella marknadspriset.

I en situation då en systematisk internhandlare som endast offentliggör ett budpris eller vars högsta budpris är lägre än standardstorleken på marknaden får denne besluta att utföra den del av ordern som överstiger den angivna volymen, under förutsättning att den utförs till det offentliggjorda priset, förutom då något annat medges enligt villkoren i de tidigare två styckena. I de fall då den systematiske internhandlaren avger bud i olika storlekar och mottar en order mellan dessa storlekar som denne väljer att utföra skall denne utföra ordern till ett av de offentliggjorda priserna i enlighet med bestämmelserna i artikel 22, förutom då något annat medges enligt villkoren i föregående två stycken.

4.   De behöriga myndigheterna skall kontrollera

| a) | att värdepappersföretagen regelbundet uppdaterar de köp- och/eller säljpriser som offentliggörs i enlighet med punkt 1, och att de har priser som är representativa för marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

a)

att värdepappersföretagen regelbundet uppdaterar de köp- och/eller säljpriser som offentliggörs i enlighet med punkt 1, och att de har priser som är representativa för marknadsvillkoren.

| b) | att värdepappersföretagen iakttar villkoren för bättre priser enligt punkt 3 fjärde stycket. |
| --- | --- |

b)

att värdepappersföretagen iakttar villkoren för bättre priser enligt punkt 3 fjärde stycket.

5.   Systematiska internhandlare skall, på grundval av sin affärspolicy och på ett objektivt icke diskriminerande sätt, tillåtas avgöra vilka personer de ger tillgång till sina bud. De skall därför ha tydliga bestämmelser som reglerar tillgången till sina bud. Systematiska internhandlare får vägra att ingå, eller avbryta, affärsförbindelser med investerare på grundval av affärsmässiga överväganden som investerarens kreditvärdighet, motpartsrisk och den slutliga avvecklingen av transaktionen.

6.   I syfte att begränsa risken att exponeras för flera transaktioner från samma kund skall systematiska internhandlare tillåtas att på ett icke diskriminerande sätt begränsa det antal transaktioner från samma kund de åtar sig att inleda på de offentliggjorda villkoren. De skall också tillåtas att på ett icke diskriminerande sätt och i enlighet med bestämmelserna i artikel 22 begränsa det totala antalet transaktioner från olika kunder vid samma tidpunkt, men endast under förutsättning att antalet och/eller volymen av orderna som kunderna efterfrågar avsevärt överstiger normen.

7.   För att sörja för en enhetlig tillämpning av punkterna 1-6 på ett sätt som underlättar korrekt aktievärdering och maximerar värdepappersföretagens möjligheter att uppnå bästa möjliga resultat för sina kunder, skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter, som anger

| a) | kriterierna för tillämpningen av punkterna 1 och 2. |
| --- | --- |

a)

kriterierna för tillämpningen av punkterna 1 och 2.

| b) | kriterierna som avgör när ett bud offentliggörs regelbundet och fortlöpande och på ett sätt som gör det lätt tillgängligt samt med vilka medel värdepappersföretagen kan uppfylla sina förpliktelser att offentliggöra sina bud, inbegripet möjligheterna att utnyttja






  i) | systemen på en reglerad marknad som har tagit upp instrumentet i fråga till handel, |
| --- | --- | --- |

b)

kriterierna som avgör när ett bud offentliggörs regelbundet och fortlöpande och på ett sätt som gör det lätt tillgängligt samt med vilka medel värdepappersföretagen kan uppfylla sina förpliktelser att offentliggöra sina bud, inbegripet möjligheterna att utnyttja

i)

systemen på en reglerad marknad som har tagit upp instrumentet i fråga till handel,

| ii) | tredje mans tjänster, eller |
| --- | --- |

ii)

tredje mans tjänster, eller

| iii) | egna arrangemang. |
| --- | --- |

iii)

egna arrangemang.

| c) | de allmänna kriterierna för fastställande av de transaktioner där utförandet i flera värdepapper är en del av en transaktion eller order som omfattas av andra villkor än det aktuella marknadspriset. |
| --- | --- |

c)

de allmänna kriterierna för fastställande av de transaktioner där utförandet i flera värdepapper är en del av en transaktion eller order som omfattas av andra villkor än det aktuella marknadspriset.

| d) | de allmänna kriterierna för fastställande av vad som kan anses vara exceptionella marknadsvillkor som tillåter tillbakadragande av bud samt villkor för uppdatering av bud. |
| --- | --- |

d)

de allmänna kriterierna för fastställande av vad som kan anses vara exceptionella marknadsvillkor som tillåter tillbakadragande av bud samt villkor för uppdatering av bud.

| e) | kriterierna för fastställande av vad som är den normala storleken på de order som icke-professionella investerare lägger. |
| --- | --- |

e)

kriterierna för fastställande av vad som är den normala storleken på de order som icke-professionella investerare lägger.

| f) | kriterierna för fastställande av vad som innebär ett avsevärt överstigande av normen enligt punkt 6. |
| --- | --- |

f)

kriterierna för fastställande av vad som innebär ett avsevärt överstigande av normen enligt punkt 6.

| g) | kriterierna för fastställande av när priserna ligger inom ett offentliggjort intervall nära marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

g)

kriterierna för fastställande av när priserna ligger inom ett offentliggjort intervall nära marknadsförhållandena.

Artikel 28

Offentliggöranden från värdepappersföretag efter avslutade transaktioner

1.   Medlemsstaterna skall åtminstone kräva att värdepappersföretag, som för egen eller en kunds räkning genomför transaktioner med aktier som tagits upp till handel på en reglerad marknad eller MTF-plattform utanför en reglerad marknad eller MTF-plattform, offentliggör uppgifter om pris och volymer för dessa transaktioner samt om den tidpunkt då de genomfördes. Denna information skall på rimliga affärsmässiga villkor offentliggöras i så nära realtid som möjligt och på ett sätt som gör den lätt tillgänglig för andra marknadsdeltagare.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att den information som offentliggörs i enlighet med punkt 1 och tidsfristerna för offentliggörandet av den överensstämmer med de krav som antagits i enlighet med artikel 45. Om de beslut som antagits i enlighet med artikel 45 innehåller föreskrifter om förlängd tidsfrist för vissa slag av aktietransaktioner skall en sådan möjlighet även gälla för sådana transaktioner då de genomförs utanför en reglerad marknad eller en MTF-plattform.

3.   För att sörja för att marknaderna fungerar korrekt och genomlyst samt att punkt 1 tillämpas på ett enhetligt sätt skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter, som skall

| a) | ange med vilka medel värdepappersföretagen får uppfylla sina förpliktelser enligt punkt 1, inbegripet möjligheterna att utnyttja






  i) | systemen på en reglerad marknad som har tagit upp aktien i fråga till handel eller systemen på en MTF-plattform där aktien i fråga omsätts, |
| --- | --- | --- |

a)

ange med vilka medel värdepappersföretagen får uppfylla sina förpliktelser enligt punkt 1, inbegripet möjligheterna att utnyttja

i)

systemen på en reglerad marknad som har tagit upp aktien i fråga till handel eller systemen på en MTF-plattform där aktien i fråga omsätts,

| ii) | tredje mans tjänster, eller |
| --- | --- |

ii)

tredje mans tjänster, eller

| iii) | egna arrangemang, |
| --- | --- |

iii)

egna arrangemang,

| b) | förtydliga tillämpningen av förpliktelsen enligt punkt 1 på transaktioner som innebär att aktier används som säkerhet, för utlåning eller för andra ändamål när aktietransaktionen fastställs av andra faktorer än aktiens aktuella marknadsvärdering. |
| --- | --- |

b)

förtydliga tillämpningen av förpliktelsen enligt punkt 1 på transaktioner som innebär att aktier används som säkerhet, för utlåning eller för andra ändamål när aktietransaktionen fastställs av andra faktorer än aktiens aktuella marknadsvärdering.

Artikel 29

Informationskrav före handel på en MTF-plattform

1.   Medlemsstaterna skall, åtminstone när det gäller aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, kräva att värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform offentliggör aktuella köp- och säljbud samt orderdjupet vid dessa priser som visas i deras system. Medlemsstaterna skall se till att sådan information görs tillgänglig för allmänheten på rimliga affärsmässiga villkor och fortlöpande under den tid då marknaderna normalt är öppna.

2.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna på grundval av marknadsmodell, ordertyp och orderstorlek har möjlighet att göra undantag från förpliktelsen för värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform att offentliggöra den information som avses i punkt 1 i de fall som definieras i enlighet med punkt 3. De behöriga myndigheterna skall särskilt ha möjlighet att göra undantag från denna förpliktelse när det gäller transaktioner av stor omfattning i förhållande till den normala omfattningen av transaktionerna för aktien eller aktiekategorin i fråga.

3.   För att sörja för att punkterna 1 och 2 tillämpas på ett enhetligt sätt skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter i fråga om

| a) | de köp- och säljbud eller utsedda marknadsgaranters bud, samt det orderdjup vid dessa priser, som skall offentliggöras, |
| --- | --- |

a)

de köp- och säljbud eller utsedda marknadsgaranters bud, samt det orderdjup vid dessa priser, som skall offentliggöras,

| b) | orderstorlek eller ordertyp för vilka det enligt punkt 2 får medges undantag från kravet på information före handel, |
| --- | --- |

b)

orderstorlek eller ordertyp för vilka det enligt punkt 2 får medges undantag från kravet på information före handel,

| c) | den marknadsmodell för vilken det enligt punkt 2 får medges undantag från kravet på information före handel. Detta gäller särskilt tillämpningen av denna förpliktelse på handelsmetoder som tillämpas av en MTF-plattform som enligt sina regler genomför transaktioner med hänvisning till priser som fastställts utanför MTF-plattformens system eller genom periodiskt återkommande auktioner. |
| --- | --- |

c)

den marknadsmodell för vilken det enligt punkt 2 får medges undantag från kravet på information före handel. Detta gäller särskilt tillämpningen av denna förpliktelse på handelsmetoder som tillämpas av en MTF-plattform som enligt sina regler genomför transaktioner med hänvisning till priser som fastställts utanför MTF-plattformens system eller genom periodiskt återkommande auktioner.

Utom när det är motiverat av MTF-plattformens särskilda art, skall innehållet i dessa genomförandeåtgärder vara detsamma som i de genomförandeåtgärder som anges i artikel 44 för reglerade marknader.

Artikel 30

Krav på MTF-plattformar om information efter handel

1.   Medlemsstaterna skall, åtminstone när det gäller aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, kräva att värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform offentliggör priser, volymer och tidpunkter för transaktioner som genomförts i dess system. Medlemsstaterna skall kräva att alla uppgifter om sådana transaktioner offentliggörs på rimliga affärsmässiga villkor i så nära realtid som möjligt. Detta krav skall inte gälla uppgifter om transaktioner som genomförts på en MTFplattform och som har offentliggjorts i en reglerad marknads system.

2.   Medlemsstaterna skall föreskriva att den behöriga myndigheten får tillåta värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform att på grundval av typ eller storlek uppskjuta offentliggörandet av uppgifterna om transaktionerna. De behöriga myndigheterna skall särskilt ha möjlighet att tillåta att offentliggörandet skjuts upp när det gäller transaktioner av stor omfattning i förhållande till den normala omfattningen av transaktionerna för aktien eller aktiekategorin i fråga. Medlemsstaten skall kräva att MTF-plattformar i förväg inhämtar ett godkännande av de föreslagna arrangemangen för ett uppskjutet offentliggörande från den behöriga myndigheten och kräva att dessa arrangemang klart och tydligt meddelas marknadsdeltagare och investerare i allmänhet.

3.   För att se till att finansmarknaderna fungerar effektivt och korrekt och att punkterna 1 och 2 tilllämpas på ett enhetligt sätt skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter i fråga om

| a) | omfattningen av, och innehållet i, den information som skall offentliggöras, |
| --- | --- |

a)

omfattningen av, och innehållet i, den information som skall offentliggöras,

| b) | under vilka förutsättningar värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTFplattform får uppskjuta offentliggörandet av transaktioner och de kriterier som skall tillämpas för att på grundval av omfattning och aktiekategori avgöra för vilka transaktioner offentliggörandet får skjutas upp. |
| --- | --- |

b)

under vilka förutsättningar värdepappersföretag eller marknadsplatsoperatörer som driver en MTFplattform får uppskjuta offentliggörandet av transaktioner och de kriterier som skall tillämpas för att på grundval av omfattning och aktiekategori avgöra för vilka transaktioner offentliggörandet får skjutas upp.

Utom när det är motiverat av MTF-plattformens särskilda art, skall innehållet i dessa genomförandeåtgärder vara detsamma som i de genomförandeåtgärder som fastställs i artikel 45 för reglerade marknader.

KAPITEL III

VÄRDEPAPPERSFÖRETAGENS RÄTTIGHETER

Artikel 31

Frihet att tillhandahålla investeringstjänster och utföra investeringsverksamhet

1.   Medlemsstaterna skall se till att varje värdepappersföretag som i enlighet med detta direktiv, och när det gäller kreditinstitut, i enlighet med direktiv 2000/12/EG, är auktoriserat och står under tillsyn av de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat fritt får tillhandahålla investeringstjänster och/eller utföra investeringsverksamhet samt sidotjänster inom deras territorium, förutsatt att tjänsterna och verksamheten omfattas av värdepappersföretagets auktorisation. Sidotjänster får endast tillhandahållas tillsammans med en investeringstjänst och/eller investeringsverksamhet.

Medlemsstaterna får inte ställa några ytterligare krav på sådana värdepappersföretag eller kreditinstitut i de avseenden som omfattas av detta direktiv.

2.   Varje värdepappersföretag som för första gången önskar tillhandahålla tjänster eller utöva verksamhet inom en annan medlemsstats territorium, eller som önskar ändra omfattningen av de tjänster som tillhandahålls eller den verksamhet som redan utövas i en annan medlemsstat, skall meddela följande till de behöriga myndigheterna i företagets hemmedlemsstat:

| a) | I vilken medlemsstat det avser att inleda verksamhet. |
| --- | --- |

a)

I vilken medlemsstat det avser att inleda verksamhet.

| b) | En verksamhetsplan, i vilken särskilt skall anges vilka investeringstjänster och/eller vilken investeringsverksamhet samt sidotjänster företaget avser att tillhandahålla eller utföra, samt huruvida det avser att använda anknutna ombud inom de medlemsstaters territorium där det avser att tillhandahålla tjänster. |
| --- | --- |

b)

En verksamhetsplan, i vilken särskilt skall anges vilka investeringstjänster och/eller vilken investeringsverksamhet samt sidotjänster företaget avser att tillhandahålla eller utföra, samt huruvida det avser att använda anknutna ombud inom de medlemsstaters territorium där det avser att tillhandahålla tjänster.

I det fall ett värdepappersföretag avser att använda sig av anknutna ombud, skall den behöriga myndigheten i värdepappersföretagets hemmedlemsstat på begäran av den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten och inom rimlig tid meddela vilka anknutna ombud som värdepappersföretaget tänker använda sig av i den medlemsstaten. Värdmedlemsstaten får offentliggöra sådana uppgifter.

3.   Den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten skall inom en månad från mottagandet av informationen vidarebefordra den till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten som utsetts till kontaktpunkt i enlighet med artikel 56.1. Värdepappersföretaget får därefter börja tillhandahålla investeringstjänsten eller investeringstjänsterna i fråga i värdmedlemsstaten.

4.   Värdepappersföretaget skall skriftligt meddela den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten varje ändring av någon av de uppgifter som meddelats i enlighet med punkt 2 senast en månad innan ändringen genomförs. Den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten skall underrätta den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten om sådana ändringar.

5.   Medlemsstaterna skall utan några ytterligare rättsliga eller administrativa krav tillåta värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver MTF-plattformar från andra medlemsstater att vidta lämpliga åtgärder inom medlemsstatens territorium för att underlätta för användare eller deltagare på distans som är etablerade inom medlemsstatens territorium att få tillträde till och använda deras system.

6.   Värdepappersföretaget eller den marknadsplatsoperatör som driver en MTF-plattform skall underrätta den behöriga myndigheten i sin hemmedlemsstat om i vilken medlemsstat den avser att vidta sådana åtgärder. Den behöriga myndigheten i MTF-plattformens hemmedlemsstat skall inom en månad vidarebefordra dessa upplysningar till den medlemsstat där MTF-plattformen avser att vidta sådana åtgärder.

Den behöriga myndigheten i MTF-plattformens hemmedlemsstat skall på begäran av den behöriga myndigheten i MTF-plattformens värdmedlemsstat och inom en rimlig frist vidarebefordra identiteten för de av MTF-plattformens medlemmar eller deltagare som är etablerade i den medlemsstaten.

Artikel 32

Etablering av filialer

1.   Medlemsstaterna skall se till att investeringstjänster och/eller investeringsverksamhet samt sidotjänster kan tillhandahållas eller bedrivas inom deras territorium i enlighet med detta direktiv och direktiv 2000/12/EG genom filialer förutsatt att tjänsterna och verksamheten i fråga omfattas av den auktorisation som värdepappersföretaget eller kreditinstitutet beviljats i hemmedlemsstaten. Sidotjänster får endast tillhandahållas tillsammans med en investeringstjänst och/eller investeringsverksamhet.

Medlemsstaterna skall inte ställa några ytterligare krav på organisation och drift av filialen vad beträffar de frågor som omfattas av detta direktiv utöver vad som är tillåtet enligt punkt 7.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att varje värdepappersföretag som önskar etablera en filial inom en annan medlemsstats territorium först underrättar den behöriga myndigheten i sin hemmedlemsstat och därvid meddelar följande:

| a) | Inom vilken eller vilka medlemsstaters territorium företaget avser att etablera en filial. |
| --- | --- |

a)

Inom vilken eller vilka medlemsstaters territorium företaget avser att etablera en filial.

| b) | En verksamhetsplan, i vilken bland annat skall anges vilka investeringstjänster och/eller vilken investeringsverksamhet samt vilka sidotjänster som skall tillhandahållas eller utövas samt filialens organisationsstruktur samt uppgift om huruvida filialen avser att använda anknutna ombud. |
| --- | --- |

b)

En verksamhetsplan, i vilken bland annat skall anges vilka investeringstjänster och/eller vilken investeringsverksamhet samt vilka sidotjänster som skall tillhandahållas eller utövas samt filialens organisationsstruktur samt uppgift om huruvida filialen avser att använda anknutna ombud.

| c) | Den adress i värdmedlemsstaten där handlingar kan erhållas. |
| --- | --- |

c)

Den adress i värdmedlemsstaten där handlingar kan erhållas.

| d) | Namnen på de som leder filialens verksamhet. |
| --- | --- |

d)

Namnen på de som leder filialens verksamhet.

I de fall ett värdepappersföretag använder sig av ett anknutet ombud som är etablerat i en medlemsstat utanför dess hemmedlemsstat skall detta anknutna ombud vara införlivat med filialen och vara underkastat bestämmelserna om filialer i detta direktiv.

3.   Om den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten med beaktande av den avsedda verksamheten inte har anledning att ifrågasätta värdepappersföretagets administrativa struktur eller finansiella situation, skall den inom tre månader efter att ha mottagit fullständiga uppgifter vidarebefordra dessa till den behöriga myndighet i värdmedlemsstaten som utsetts till kontaktpunkt i enlighet med artikel 56.1 och underrätta värdepappersföretaget om detta.

4.   Utöver de uppgifter som avses i punkt 2 skall den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten översända upplysningar om det auktoriserade system för ersättning till investerare som värdepappersföretaget är medlem i enlighet med direktiv 97/9/EG till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten. Om uppgifterna ändras skall den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten underrätta den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten om detta.

5.   Om den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten vägrar att översända uppgifterna till värdmedlemsstatens behöriga myndighet skall den underrätta värdepappersföretaget i fråga om skälen för detta inom tre månader från det att den mottagit alla uppgifter.

6.   Filialen får etableras och inleda sin verksamhet efter meddelande från den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten, eller, om denna inte har lämnat något sådant meddelande, senast inom två månader från den dag då den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten översände sitt meddelande.

7.   Den behöriga myndigheten i den medlemsstat där filialen är belägen skall ha ansvaret att sörja för att de tjänster som filialen tillhandahåller eller utövar på dess territorium uppfyller kraven i artiklarna 19, 21, 22, 25, 27 och 28 och i bestämmelser som antagits i enlighet med dessa artiklar.

Den behöriga myndigheten i den medlemsstat där filialen är belägen skall ha rätt att granska verksamhetsformerna vid filialen och begära att de ändringar görs som är oundgängligen nödvändiga för att myndigheten skall kunna sörja för efterlevnaden av kraven i artiklarna 19, 21, 22, 25, 27 och 28 och i bestämmelser som antagits i enlighet med dessa artiklar i förhållande till tjänster och/eller verksamheter som tillhandahålls eller utövas av filialen inom dess territorium.

8.   Varje medlemsstat skall föreskriva att då ett värdepappersföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat har etablerat en filial inom dess territorium får den behöriga myndigheten i värdepappersföretagets hemmedlemsstat, under utövandet av sina uppgifter och efter att ha underrättat den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten, genomföra inspektioner på plats vid filialen i fråga.

9.   Vid ändring av förhållanden om vilka uppgifter lämnats enligt punkt 2 skall värdepappersföretaget skriftligen meddela ändringen till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten senast en månad innan det genomför ändringen. Den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten skall också, genom hemmedlemsstatens behöriga myndighets försorg, underrättas om ändringen.

Artikel 33

Tillträde till reglerade marknader

1.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag från andra medlemsstater som är auktoriserade att utföra order för kunds räkning eller handla för egen räkning har rätt att bli medlemmar av, eller få tillträde till, reglerade marknader som är etablerade inom deras territorium genom någon av följande åtgärder:

| a) | Direkt genom att etablera filialer i värdmedlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Direkt genom att etablera filialer i värdmedlemsstaterna.

| b) | Genom att bli fjärrmedlem, eller få tillträde på distans, till den reglerade marknaden utan något krav på etablering i den reglerade marknadens hemmedlemsstat, om de förfaranden och system för handeln som används på marknaden i fråga inte kräver fysisk närvaro för att transaktioner skall kunna genomföras där. |
| --- | --- |

b)

Genom att bli fjärrmedlem, eller få tillträde på distans, till den reglerade marknaden utan något krav på etablering i den reglerade marknadens hemmedlemsstat, om de förfaranden och system för handeln som används på marknaden i fråga inte kräver fysisk närvaro för att transaktioner skall kunna genomföras där.

2.   Medlemsstaterna får inte införa några ytterligare bestämmelser eller administrativa krav inom det område som omfattas av detta direktiv avseende värdepappersföretag som utövar den rättighet som tillkommer dem enligt punkt 1.

Artikel 34

Tillträde till central motpart och andra system för clearing och avveckling samt rätt att välja avvecklingssystem

1.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag från andra medlemsstater har rätt till tillträde till central motpart och andra system för clearing- och avveckling inom deras territorium för fullgörande eller avveckling av transaktioner med finansiella instrument.

Medlemsstaterna skall kräva att sådana värdepappersföretag ges tillträde till dessa system enligt samma icke-diskriminerande, öppet redovisade och objektiva kriterier som dem som gäller för nationella aktörer. Medlemsstaterna får inte begränsa utnyttjandet av systemen till clearing och avveckling av transaktioner med finansiella instrument som genomförts på en reglerad marknad eller en MTF-plattform inom deras respektive territorier.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att de reglerade marknaderna inom deras territorier ger alla sina medlemmar eller aktörer rätt att välja system för avveckling av de transaktioner med finansiella instrument som utförts på den reglerade marknaden i fråga, förutsatt att

| a) | förbindelserna och avtalen mellan det valda avvecklingssystemet och varje annat system eller funktion är sådana att en effektiv och ekonomisk avveckling av transaktionen i fråga säkerställs, och att |
| --- | --- |

a)

förbindelserna och avtalen mellan det valda avvecklingssystemet och varje annat system eller funktion är sådana att en effektiv och ekonomisk avveckling av transaktionen i fråga säkerställs, och att

| b) | den behöriga myndighet som ansvarar för tillsynen över den reglerade marknaden har tillstyrkt att utnyttjande av ett annat system för avveckling av transaktioner som genomförts på den reglerade marknaden än det som valts av marknaden i fråga ger tekniska förutsättningar för att finansmarknaderna skall kunna fungera friktionsfritt och korrekt. |
| --- | --- |

b)

den behöriga myndighet som ansvarar för tillsynen över den reglerade marknaden har tillstyrkt att utnyttjande av ett annat system för avveckling av transaktioner som genomförts på den reglerade marknaden än det som valts av marknaden i fråga ger tekniska förutsättningar för att finansmarknaderna skall kunna fungera friktionsfritt och korrekt.

Denna bedömning av den reglerade marknaden från den behöriga myndighetens sida föregriper inte de nationella centralbankernas, i egenskap av tillsynsmyndigheter, eller andra tillsynsmyndigheters behörighet att övervaka avvecklingssystemen. Den behöriga myndigheten skall beakta den tillsyn/övervakning som dessa institutioner redan har genomfört, så att onödig överlappning av kontrollen undviks.

3.   Värdepappersföretagens rättigheter enligt punkterna 1 och 2 skall inte påverka den rätt som operatörerna av en central motpart eller ett annat system för clearing och avveckling har att på berättigade affärsmässiga grunder vägra att tillhandahålla de begärda tjänsterna.

Artikel 35

Bestämmelser om central motpart och system för clearing och avveckling för MTF-plattformar

1.   Medlemsstaterna skall inte hindra värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform från att träffa lämpliga överenskommelser med en central motpart eller andra system för clearing och avveckling i en annan medlemsstat i syfte att skapa förutsättningar för clearing och/eller avveckling av vissa eller samtliga transaktioner som genomförts av marknadsaktörerna i deras system.

2.   Den behöriga myndigheten för värdepappersföretag och marknadsplatsoperatörer som driver en MTF-plattform får inte motsätta sig att en central motpart eller ett annat system för clearing och avveckling i en annan medlemsstat utnyttjas, förutom i de fall det har visat sig nödvändigt för att MTF-plattformen i fråga skall kunna fortsätta att fungera korrekt och med beaktande av villkoren för avvecklingssystem i artikel 34.2.

För att undvika onödig överlappning av kontrollen skall den behöriga myndigheten beakta den övervakning/tillsyn av de clearing- och avvecklingssystem som redan utförs av de nationella centralbankerna i egenskap av tillsynsmyndigheter för clearing- och avvecklingssystem eller av andra tillsynsmyndigheter med behörighet på området.

AVDELNING III

REGLERADE MARKNADER

Artikel 36

Auktorisation och tillämplig lagstiftning

1.   Medlemsstaterna skall bevilja auktorisation som reglerad marknad endast för sådana system som uppfyller kraven i denna avdelning.

Auktorisation som reglerad marknad skall beviljas endast om den behöriga myndigheten har förvissat sig om att såväl marknadsplatsoperatören som den reglerade marknadens system i vart fall uppfyller de krav som fastställs i denna avdelning.

Om den reglerade marknaden är en juridisk person och förvaltas eller drivs av en annan marknadsplatsoperatör än själva den reglerade marknaden, skall medlemsstaterna fastställa hur de olika förpliktelser som åligger marknadsplatsoperatören enligt detta direktiv skall fördelas mellan den reglerade marknaden och marknadsplatsoperatören.

Den reglerade marknadens operatör skall tillhandahålla all information — inbegripet en verksamhetsplan i vilken det bland annat skall anges vilka verksamhetsslag som planeras och organisationsstrukturen för dessa — som krävs för att den behöriga myndigheten skall kunna förvissa sig om att den reglerade marknaden vid tidpunkten för den ursprungliga auktorisationen har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla sina förpliktelser enligt bestämmelserna i denna avdelning.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att den reglerade marknadens operatör utför de uppgifter som har samband med den reglerade marknadens organisation och verksamhet under den behöriga myndighetens tillsyn. Medlemsstaterna skall sörja för att de behöriga myndigheterna regelbundet kontrollerar att de reglerade marknaderna följer bestämmelserna i denna avdelning. De skall också se till att de behöriga myndigheterna övervakar att de reglerade marknaderna alltid uppfyller de villkor för ursprunglig auktorisation som föreskrivs i denna avdelning.

3.   Medlemsstaterna skall sörja för att marknadsplatsoperatören är ansvarig för att se till att den reglerade marknad han förvaltar uppfyller alla krav i denna avdelning.

Medlemsstaterna skall också se till att marknadsplatsoperatören har befogenhet att utöva de rättigheter som enligt detta direktiv tillkommer den reglerade marknad han förvaltar.

4.   Tillämplig offentligrättslig lag för handel som genomförs enligt den reglerade marknadens system skall vara lagen i den reglerade marknadens hemmedlemsstat, utan att detta påverkar tillämpningen av berörda bestämmelser i direktiv 2003/6/EG.

5.   Den behöriga myndigheten får återkalla den auktorisation som beviljats en reglerad marknad om den

| a) | inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckligen avstår från auktorisationen eller inte har varit i drift under de föregående sex månaderna, såvida inte den berörda medlemsstaten har bestämmelser om att auktorisationen i sådana fall förfaller, |
| --- | --- |

a)

inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckligen avstår från auktorisationen eller inte har varit i drift under de föregående sex månaderna, såvida inte den berörda medlemsstaten har bestämmelser om att auktorisationen i sådana fall förfaller,

| b) | har erhållit auktorisationen genom att lämna falska uppgifter eller på något annat otillbörligt sätt, |
| --- | --- |

b)

har erhållit auktorisationen genom att lämna falska uppgifter eller på något annat otillbörligt sätt,

| c) | inte längre uppfyller de villkor på vilka auktorisationen beviljades, |
| --- | --- |

c)

inte längre uppfyller de villkor på vilka auktorisationen beviljades,

| d) | allvarligt och systematiskt har brutit mot de bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv, |
| --- | --- |

d)

allvarligt och systematiskt har brutit mot de bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv,

| e) | omfattas av något fall som enligt nationell lagstiftning föreskriver återkallelse. |
| --- | --- |

e)

omfattas av något fall som enligt nationell lagstiftning föreskriver återkallelse.

Artikel 37

Krav på ledningen för den reglerade marknaden

1.   Medlemsstaterna skall kräva att de personer som leder verksamheten inom och driften av en reglerad marknad har den vandel och erfarenhet som krävs för sund och ansvarsfull ledning och drift av den reglerade marknaden. Medlemsstaterna skall även kräva att den reglerade marknadens operatör underrättar den behöriga myndigheten om vilka personer som leder verksamheten inom och driften av den reglerade marknaden och om alla förändringar i detta avseende.

Den behöriga myndigheten skall vägra att tillstyrka föreslagna förändringar om det finns objektiva och påvisbara skäl att anta att de föreslagna förändringarna skulle i sak äventyra en sund och ansvarsfull förvaltning och drift av den reglerade marknaden.

2.   Medlemsstaterna skall vid auktoriseringsförfarandet se till att den eller de personer som leder verksamheten inom och driften av en redan auktoriserad reglerad marknad i enlighet med villkoren i detta direktiv anses uppfylla de krav som föreskrivs i punkt 1.

Artikel 38

Krav avseende personer som utövar ett betydande inflytande på förvaltningen av en reglerad marknad

1.   Medlemsstaterna skall kräva att var och en som har möjlighet att direkt eller indirekt utöva ett betydande inflytande på förvaltningen av den reglerade marknaden är lämplig i detta sammanhang.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att den reglerade marknadens operatör

| a) | tillhandahåller den behöriga myndigheten, och offentliggör, upplysningar om den reglerade marknadens och/eller marknadsplatsoperatörens ägarstruktur, särskilt om vilka parter som har möjlighet att utöva ett betydande inflytande på den reglerade marknadens förvaltning och om omfattningen av dessa parters intressen, och |
| --- | --- |

a)

tillhandahåller den behöriga myndigheten, och offentliggör, upplysningar om den reglerade marknadens och/eller marknadsplatsoperatörens ägarstruktur, särskilt om vilka parter som har möjlighet att utöva ett betydande inflytande på den reglerade marknadens förvaltning och om omfattningen av dessa parters intressen, och

| b) | underrättar den behöriga myndigheten om, och offentliggör, varje ändring av ägarförhållandena som leder till att sammansättningen av de personer som utövar ett avsevärt inflytande på den reglerade marknaden ändras. |
| --- | --- |

b)

underrättar den behöriga myndigheten om, och offentliggör, varje ändring av ägarförhållandena som leder till att sammansättningen av de personer som utövar ett avsevärt inflytande på den reglerade marknaden ändras.

3.   Den behöriga myndigheten skall vägra att tillstyrka föreslagna förändringar av de intressen som kontrollerar den reglerade marknaden och/eller marknadsplatsoperatören om den har objektiva och påvisbara skäl att anta att dessa skulle äventyra en sund och ansvarsfull förvaltning av den reglerade marknaden.

Artikel 39

Organisatoriska krav på den reglerade marknaden

Medlemsstaterna skall kräva att en reglerad marknad

| a) | har vidtagit åtgärder för att kunna klart identifiera och hantera möjliga negativa följder för driften av den reglerade marknaden, eller för dess aktörer, av konflikter mellan den reglerade marknadens, dess ägares eller marknadsplatsoperatörs intressen och den reglerade marknadens sunda funktion, särskilt när sådana intressekonflikter skulle kunna äventyra fullgörandet av någon av de funktioner som den behöriga myndigheten delegerat till den reglerade marknaden, |
| --- | --- |

a)

har vidtagit åtgärder för att kunna klart identifiera och hantera möjliga negativa följder för driften av den reglerade marknaden, eller för dess aktörer, av konflikter mellan den reglerade marknadens, dess ägares eller marknadsplatsoperatörs intressen och den reglerade marknadens sunda funktion, särskilt när sådana intressekonflikter skulle kunna äventyra fullgörandet av någon av de funktioner som den behöriga myndigheten delegerat till den reglerade marknaden,

| b) | har tillräckliga förutsättningar för att kunna hantera de risker den är exponerad för, vidtar lämpliga åtgärder och inför system för att identifiera alla betydande risker för dess verksamhet och vidtar effektiva åtgärder för att reducera sådana risker, |
| --- | --- |

b)

har tillräckliga förutsättningar för att kunna hantera de risker den är exponerad för, vidtar lämpliga åtgärder och inför system för att identifiera alla betydande risker för dess verksamhet och vidtar effektiva åtgärder för att reducera sådana risker,

| c) | är utrustad så att systemets tekniska operationer hanteras korrekt och har vidtagit effektiva kompletterande åtgärder för att hantera riskerna för systemavbrott, |
| --- | --- |

c)

är utrustad så att systemets tekniska operationer hanteras korrekt och har vidtagit effektiva kompletterande åtgärder för att hantera riskerna för systemavbrott,

| d) | har överblickbara, icke skönsmässiga regler och förfaranden för rättvis och välordnad handel och upprättar objektiva kriterier för effektivt utförande av order, |
| --- | --- |

d)

har överblickbara, icke skönsmässiga regler och förfaranden för rättvis och välordnad handel och upprättar objektiva kriterier för effektivt utförande av order,

| e) | har vidtagit verksamma åtgärder för att underlätta effektivt slutförande utan dröjsmål av de transaktioner som utförs i dess system, |
| --- | --- |

e)

har vidtagit verksamma åtgärder för att underlätta effektivt slutförande utan dröjsmål av de transaktioner som utförs i dess system,

| f) | vid tidpunkten för auktorisationen och därefter fortlöpande har tillräckliga finansiella resurser för att goda förutsättningar skall föreligga för att den skall kunna fungera korrekt med hänsyn till arten och omfattningen av de transaktioner som genomförs på marknaden och till sammansättningen och graden av dess riskexponering. |
| --- | --- |

f)

vid tidpunkten för auktorisationen och därefter fortlöpande har tillräckliga finansiella resurser för att goda förutsättningar skall föreligga för att den skall kunna fungera korrekt med hänsyn till arten och omfattningen av de transaktioner som genomförs på marknaden och till sammansättningen och graden av dess riskexponering.

Artikel 40

Upptagande av finansiella instrument till handel

1.   Medlemsstaterna skall kräva att de reglerade marknaderna har tydliga och öppet redovisade regler för upptagande av finansiella instrument till handel.

Dessa regler skall sörja för att handeln med varje finansiellt instrument som tas upp till handel på en reglerad marknad kan ske på ett rättvist, välordnat och effektivt sätt och att de, när det rör sig om överlåtbara värdepapper, är fritt överlåtbara.

2.   I fråga om derivat skall reglerna särskilt sörja för att utformningen av derivatavtalet möjliggör en korrekt prissättning och garanterar effektiva avvecklingsvillkor.

3.   Utöver förpliktelserna enligt punkterna 1 och 2 skall medlemsstaterna kräva att varje reglerad marknad upprättar och vidmakthåller effektiva funktioner för att kontrollera att emittenter av överlåtbara värdepapper som upptas till handel på en reglerad marknad fullgör sina skyldigheter enligt gemenskapslagstiftningen i fråga om offentliggörande (ursprungligt, fortlöpande och vid särskilt betydelsefulla händelser).

Medlemsstaterna skall se till att den reglerade marknaden vidtar åtgärder som underlättar för dess medlemmar eller aktörer att inhämta uppgifter som offentliggjorts enligt gemenskapslagstiftningen.

4.   Medlemsstaterna skall sörja för att de reglerade marknaderna har vidtagit de åtgärder som krävs för att regelbundet kunna kontrollera att kraven för upptagande till handel uppfylls när det gäller finansiella instrument som de har tagit upp till handel.

5.   Ett överlåtbart värdepapper som har tagits upp till handel på en reglerad marknad får därefter tas upp till handel på andra reglerade marknader även utan emittentens samtycke och i enlighet med berörda bestämmelser i direktiv 2003/71/EG (23). Den reglerade marknaden skall underrätta emittenten om att den tagit upp emittentens värdepapper till handel. Emittenten skall inte omfattas av något krav på att överlämna sådan information som krävs enligt punkt 3 direkt till en reglerad marknad som tagit upp emittentens instrument till handel utan dennes samtycke.

6.   För att sörja för att punkterna 1-5 tillämpas enhetligt skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter, i vilka det skall

| a) | anges vilka faktorer den reglerade marknaden skall beakta för varje kategori av instrument när den bedömer om ett instrument emitteras på ett sätt som uppfyller kraven i punkt 1 andra stycket för att det skall få tas upp till handel inom de olika marknadssegment där den reglerade marknaden är verksam, |
| --- | --- |

a)

anges vilka faktorer den reglerade marknaden skall beakta för varje kategori av instrument när den bedömer om ett instrument emitteras på ett sätt som uppfyller kraven i punkt 1 andra stycket för att det skall få tas upp till handel inom de olika marknadssegment där den reglerade marknaden är verksam,

| b) | förtydligas vilka funktioner den reglerade marknaden skall införa för att kunna anses ha uppfyllt sin skyldighet att kontrollera att emittenter av överlåtbara värdepapper uppfyller sina skyldigheter enligt gemenskapslagstiftningen i fråga om offentliggörande (ursprungligt, fortlöpande och särskilt vid betydelsefulla händelser), |
| --- | --- |

b)

förtydligas vilka funktioner den reglerade marknaden skall införa för att kunna anses ha uppfyllt sin skyldighet att kontrollera att emittenter av överlåtbara värdepapper uppfyller sina skyldigheter enligt gemenskapslagstiftningen i fråga om offentliggörande (ursprungligt, fortlöpande och särskilt vid betydelsefulla händelser),

| c) | förtydligas vilka åtgärder den reglerade marknaden måste vidta enligt punkt 3 för att underlätta för dess medlemmar eller aktörer att inhämta uppgifter som offentliggjorts enligt gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

förtydligas vilka åtgärder den reglerade marknaden måste vidta enligt punkt 3 för att underlätta för dess medlemmar eller aktörer att inhämta uppgifter som offentliggjorts enligt gemenskapslagstiftningen.

Artikel 41

Stopp för handeln med instrument och avförande av ett instrument från handel

1.   Utan att det påverkar den behöriga myndighetens rätt enligt artikel 50.2 j och 50.2 k att begära att handeln med ett instrument skall stoppas eller att det skall avföras från handel, får en reglerad marknads operatör tillfälligt stoppa handeln med ett finansiellt instrument eller avföra ett instrument från handel som inte längre motsvarar den reglerade marknadens regler, såvida inte en sådan åtgärd allvarligt skulle skada investerarnas intressen eller hindra marknaden från att fungera korrekt.

Trots att reglerade marknaders marknadsplatsoperatörer har möjlighet att direkt informera andra reglerade marknaders marknadsplatsoperatörer skall medlemsstaterna kräva att om operatören av en reglerad marknad tillfälligt stoppar handeln med ett finansiellt instrument eller avför ett instrument från handel skall denne offentliggöra sitt beslut och lämna relevanta uppgifter till den behöriga myndigheten. Denna skall underrätta de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater.

2.   En behörig myndighet som begär att handeln med ett instrument skall stoppas tillfälligt eller avföras från handel på en eller flera reglerade marknader skall omedelbart offentliggöra sitt beslut och informera de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater. De behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna skall begära att handeln med detta finansiella instrument tillfälligt stoppas eller att instrumentet avförs från handel på de reglerade marknader och MTF-plattformar som är i verksamhet under deras respektive myndighet, såvida inte en sådan åtgärd allvarligt skulle skada investerarnas intressen eller hindra marknaden från att fungera korrekt.

Artikel 42

Tillträde till reglerade marknader

1.   Medlemsstaterna skall kräva att varje reglerad marknad upprättar och upprätthåller öppet redovisade, icke-diskriminerande regler som bygger på objektiva kriterier för tillträde till, eller medlemskap av den reglerade marknaden.

2.   I dessa skall det anges vilka förpliktelser medlemmarna eller aktörerna har till följd av

| a) | den reglerade marknadens uppbyggnad och förvaltning, |
| --- | --- |

a)

den reglerade marknadens uppbyggnad och förvaltning,

| b) | de regler som gäller transaktioner på marknaden, |
| --- | --- |

b)

de regler som gäller transaktioner på marknaden,

| c) | de yrkesregler som gäller för personalen vid de värdepappersföretag eller kreditinstitut som är verksamma på marknaden, |
| --- | --- |

c)

de yrkesregler som gäller för personalen vid de värdepappersföretag eller kreditinstitut som är verksamma på marknaden,

| d) | de villkor som enligt punkt 3 gäller för andra medlemmar eller aktörer än värdepappersföretag och kreditinstitut, |
| --- | --- |

d)

de villkor som enligt punkt 3 gäller för andra medlemmar eller aktörer än värdepappersföretag och kreditinstitut,

| e) | regler och förfaranden för clearing och avveckling av transaktioner som genomförs på den reglerade marknaden. |
| --- | --- |

e)

regler och förfaranden för clearing och avveckling av transaktioner som genomförs på den reglerade marknaden.

3.   Reglerade marknader får som medlemmar eller aktörer uppta värdepappersföretag och kreditinstitut som auktoriserats i enlighet med direktiv 2000/12/EG samt andra personer som

| a) | är lämpliga, |
| --- | --- |

a)

är lämpliga,

| b) | besitter tillräcklig handelsförmåga och handelskompetens, |
| --- | --- |

b)

besitter tillräcklig handelsförmåga och handelskompetens,

| c) | i tillämpliga fall har lämplig organisation, |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall har lämplig organisation,

| d) | har tillräckliga resurser för sin uppgift med beaktande av de olika finansiella arrangemang som den reglerade marknaden har upprättat för att garantera korrekt avveckling av transaktioner. |
| --- | --- |

d)

har tillräckliga resurser för sin uppgift med beaktande av de olika finansiella arrangemang som den reglerade marknaden har upprättat för att garantera korrekt avveckling av transaktioner.

4.   Medlemsstaterna skall säkerställa att medlemmar och aktörer inte är skyldiga att iaktta skyldigheterna enligt artiklarna 19, 21 och 22 i förhållande till varandra när det gäller transaktioner som genomförs på en reglerad marknad. Den reglerade marknadens medlemmar eller aktörer skall dock iaktta de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 19, 21 och 22 mot sina kunder när de på sina kunders vägnar utför order på en reglerad marknad.

5.   Medlemsstaterna skall sörja för att det i reglerna om tillträde till eller medlemskap i en reglerad marknad finns föreskrifter om värdepappersföretags och kreditinstituts deltagande, direkt eller på distans.

6.   Medlemsstaterna skall utan ytterligare rättsliga eller administrativa krav tillåta att reglerade marknader från andra medlemsstater vidtar lämpliga åtgärder inom deras territorium i syfte att underlätta tillträdet till, och handeln på, de reglerade marknaderna för fjärrmedlemmar eller aktörer på distans som är etablerade inom deras territorium.

Den reglerade marknaden skall delge den behöriga myndigheten i sin hemmedlemsstat i vilken medlemsstat den avser att vidta sådana åtgärder. Den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten skall inom en månad vidarebefordra dessa upplysningar till den medlemsstat där den reglerade marknaden avser att vidta sådana åtgärder.

Den behöriga myndigheten i den reglerade marknadens hemmedlemsstat skall på begäran av den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten och inom rimlig tid vidarebefordra identiteten för de av den reglerade marknadens medlemmar eller deltagare som är etablerade i den medlemsstaten.

7.   Medlemsstaterna skall kräva att den reglerade marknadens operatör regelbundet överlämnar en förteckning över sina medlemmar och deltagare till dess behöriga myndighet.

Artikel 43

Övervakning av att den reglerade marknadens regler följs och andra rättsliga förpliktelser fullgörs

1.   Medlemsstaterna skall kräva att reglerade marknader upprättar och upprätthåller effektiva system och förfaranden för regelbunden övervakning av att dess medlemmar eller deltagare följer dess regler. Reglerade marknader skall övervaka de transaktioner som deras medlemmar eller deltagare genomför i deras system, så att överträdelser av dessa regler, otillbörliga marknadsförhållanden eller uppförande som kan innebära marknadsmissbruk kan upptäckas.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att de reglerade marknadernas operatörer rapporterar betydande överträdelser av deras regler, otillbörliga marknadsförhållanden eller uppförande som kan innebära marknadsmissbruk till den reglerade marknadens behöriga myndighet. Medlemsstaterna skall också kräva att en reglerad marknads operatör utan dröjsmål förser den myndighet som är behörig för utredning och lagföring av marknadsmissbruk på den reglerade marknaden med relevanta upplysningar och fullt ut stöder denna vid utredning och lagföring av marknadsmissbruk på den reglerade marknaden eller med hjälp av dess system.

Artikel 44

Krav på reglerade marknader om information före handel

1.   Medlemsstaterna skall, åtminstone när det gäller till handel upptagna aktier, kräva att de reglerade marknaderna offentliggör aktuella köp- och säljbud och orderdjupet vid de priser som visas i deras system. Medlemsstaterna skall kräva att denna information görs tillgänglig för allmänheten på rimliga affärsmässiga villkor och fortlöpande under den tid marknaderna normalt är öppna.

De reglerade marknaderna får på rimliga affärsmässiga villkor och på icke diskriminerande grunder ge värdepappersföretag som enligt artikel 27 är förpliktade att offentliggöra sina budpriser i aktier tillträde till de funktioner de använder för att offentliggöra den information som avses i första stycket.

2.   Medlemsstaterna skall föreskriva att de behöriga myndigheterna på grundval av marknadsmodell, ordertyp och orderstorlek i de fall som definieras i enlighet med punkt 3 får göra undantag från de reglerade marknadernas förpliktelse att offentliggöra den information som avses i punkt 1. De behöriga myndigheterna skall särskilt ha möjlighet att göra undantag från denna förpliktelse när det gäller transaktioner av stor omfattning i förhållande till den normala omfattningen av transaktionerna för aktien eller aktiekategorin i fråga.

3.   För att sörja för att punkterna 1 och 2 tillämpas på ett enhetligt sätt skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter i fråga om

| a) | de köp- och säljbud eller utsedda marknadsgaranters bud, samt det orderdjup vid dessa priser, som skall offentliggöras, |
| --- | --- |

a)

de köp- och säljbud eller utsedda marknadsgaranters bud, samt det orderdjup vid dessa priser, som skall offentliggöras,

| b) | orderstorlek eller ordertyp för vilka kravet på information före handel får undantas enligt punkt 2, |
| --- | --- |

b)

orderstorlek eller ordertyp för vilka kravet på information före handel får undantas enligt punkt 2,

| c) | för vilken marknadsmodell kravet på information före handel får undantas enligt punkt 2. Detta gäller särskilt tillämpningen av denna förpliktelse i fråga om handelsmetoder som tillämpas av reglerade marknader som enligt sina regler genomför transaktioner med hänvisning till priser som fastställts utanför den reglerade marknaden eller genom periodiskt återkommande auktioner. |
| --- | --- |

c)

för vilken marknadsmodell kravet på information före handel får undantas enligt punkt 2. Detta gäller särskilt tillämpningen av denna förpliktelse i fråga om handelsmetoder som tillämpas av reglerade marknader som enligt sina regler genomför transaktioner med hänvisning till priser som fastställts utanför den reglerade marknaden eller genom periodiskt återkommande auktioner.

Artikel 45

Krav på reglerade marknader om information efter handel

1.   Medlemsstaterna skall åtminstone när det gäller till handel upptagna aktier kräva att varje reglerad marknad offentliggör pris, volym och tidpunkt för de transaktioner som genomförts. Medlemsstaterna skall kräva att närmare uppgifter om alla sådana transaktioner offentliggörs på rimliga affärsmässiga villkor och i så nära realtid som möjligt.

De reglerade marknaderna får på rimliga affärsmässiga villkor och icke-diskriminerande grunder ge värdepappersföretag som enligt artikel 28 är förpliktade att offentliggöra närmare uppgifter om sina transaktioner tillträde till de funktioner de använder för att offentliggöra den information som avses i första stycket.

2.   Medlemsstaterna skall föreskriva att den behöriga myndigheten får tillåta reglerade marknader att på grundval av typ eller storlek uppskjuta offentliggörandet av närmare uppgifter om transaktionerna. De behöriga myndigheterna skall särskilt ha möjlighet att tillåta att offentliggörandet skjuts upp när det gäller transaktioner av stor omfattning i förhållande till den normala omfattningen av transaktionerna för aktien eller aktiekategorin i fråga. Medlemsstaten skall kräva att den reglerade marknaden i förväg inhämtar ett godkännande av de föreslagna arrangemangen för ett uppskjutet offentliggörande från den behöriga myndigheten och skall kräva att dessa arrangemang klart och tydligt meddelas marknadsdeltagare och investerare i allmänhet.

3.   För att se till att finansmarknaderna fungerar effektivt och korrekt och att punkterna 1 och 2 till-lämpas på ett enhetligt sätt skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter i fråga om

| a) | omfattningen av, och innehållet i, den information som skall offentliggöras, |
| --- | --- |

a)

omfattningen av, och innehållet i, den information som skall offentliggöras,

| b) | under vilka förutsättningar en reglerad marknad får uppskjuta offentliggörandet av transaktionerna och de kriterier som skall tillämpas för att på grundval av omfattning och aktiekategori avgöra för vilka transaktioner offentliggörandet får skjutas upp. |
| --- | --- |

b)

under vilka förutsättningar en reglerad marknad får uppskjuta offentliggörandet av transaktionerna och de kriterier som skall tillämpas för att på grundval av omfattning och aktiekategori avgöra för vilka transaktioner offentliggörandet får skjutas upp.

Artikel 46

Bestämmelser om central motpart och andra system för clearing och avveckling

1.   Medlemsstaterna skall inte hindra reglerade marknader från att träffa lämpliga överenskommelser med en central motpart eller andra system för clearing och avveckling i en annan medlemsstat i syfte att skapa förutsättningar för clearing och avveckling av vissa eller samtliga transaktioner som genomförts av marknadsaktörerna i deras system.

2.   Den behöriga myndigheten för en reglerad marknad får inte motsätta sig att en central motpart eller ett annat system för clearing och avveckling i en annan medlemsstat utnyttjas, om det inte kan påvisas att det nödvändigt för att den reglerade marknaden i fråga skall kunna fortsätta att fungera korrekt och med beaktande av villkoren för avvecklingssystem i artikel 34.2.

För att undvika onödig överlappning av kontrollen skall den behöriga myndigheten beakta den övervakning/tillsyn av de clearing- och avvecklingssystem som redan utförs av de nationella centralbankerna i egenskap av tillsynsmyndigheter för clearing- och avvecklingssystem eller av andra tillsynsmyndigheter med behörighet på området.

Artikel 47

Förteckning över reglerade marknader

Varje medlemsstat skall upprätta en förteckning över de reglerade marknader för vilka den är hemmedlemsstat och översända denna till övriga medlemsstater och till kommissionen. Varje ändring av denna förteckning skall översändas på motsvarande sätt. Kommissionen skall offentliggöra en förteckning över samtliga reglerade marknader i Europeiska unionens officiella tidning och uppdatera denna minst en gång per år. Kommissionen skall också offentliggöra och uppdatera förteckningen på sin webbplats varje gång medlemsstaterna översänder ändringar av sina förteckningar.

AVDELNING IV

BEHÖRIGA MYNDIGHETER

KAPITEL I

UTNÄMNING, BEFOGENHETER OCH PRÖVNINGSFÖRFARANDEN

Artikel 48

Utnämning av behöriga myndigheter

1.   Varje medlemsstat skall utse de behöriga myndigheter som skall fullgöra var och en av de uppgifter som föreskrivs i de olika bestämmelserna detta direktiv. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och övriga medlemsstaters behöriga myndigheter om vilka behöriga myndigheter som är ansvariga för att utföra varje enskild uppgift och om eventuell uppdelning av ansvaret.

2.   De behöriga myndigheter som avses i punkt 1 skall vara offentliga myndigheter, dock utan att detta föregriper möjligheten att delegera uppgifter till andra organ när en sådan möjlighet uttryckligen föreskrivs i artiklarna 5.5, 16.3, 17.2 och 23.4.

Eventuell delegering av uppgifter till andra enheter än de myndigheter som avses i punkt 1 får inte innefatta offentlig myndighetsutövning eller befogenhet att göra skönsmässiga bedömningar. Medlemsstaterna skall kräva dels att de behöriga myndigheterna före delegeringen vidtar alla rimliga åtgärder för att se till att det organ som uppgifterna delegeras till har kapacitet och resurser för att i praktiken genomföra alla uppgifter dels att delegeringen sker endast om en tydligt fastställd och dokumenterad ram för utförandet av varje delegerad uppgift har upprättats med angivande av vilka uppgifter som skall utföras och på vilka villkor de skall utföras. Dessa villkor skall innehålla en bestämmelse om att enheten skall agera och vara organiserad på ett sådant sätt att intressekonflikter undviks och att den information som erhållits vid utförandet av de delegerade uppgifterna inte utnyttjas på ett illojalt sätt eller för att förhindra konkurrens. Det slutliga ansvaret för övervakningen av att detta direktiv och alla dess tillämpningsföreskrifter följs skall ligga hos den behöriga myndighet eller de behöriga myndigheter som har utsetts i enlighet med punkt 1.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen och de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna alla beslut som fattas i fråga om delegering av uppgifter, inbegripet de exakta villkor som reglerar sådan delegering.

3.   Kommissionen skall minst en gång om året offentliggöra en förteckning över de behöriga myndigheter som avses punkterna 1 och 2 i Europeiska unionens officiella tidning och kontinuerligt uppdatera den på sin webbplats.

Artikel 49

Samarbete mellan myndigheter i samma medlemsstat

Om en medlemsstat utser mer än en behörig myndighet för att genomföra en bestämmelse i detta direktiv skall deras respektive uppdrag tydligt definieras och de skall ha ett nära samarbete.

Varje medlemsstat skall också kräva att ett sådant samarbete sker mellan de enligt detta direktiv behöriga myndigheterna och de myndigheter i medlemsstaten som är ansvariga för övervakningen av kreditinstitut och andra finansiella institut, pensionsfonder, fondföretag, försäkrings- och återförsäkringsförmedlare och försäkringsföretag.

Medlemsstaterna skall kräva att de behöriga myndigheterna utbyter all information som är nödvändig och relevant för att de skall kunna fullgöra sina befogenheter och uppdrag.

Artikel 50

De behöriga myndigheternas befogenheter

1.   De behöriga myndigheterna skall få alla tillsyns- och utredningsbefogenheter som den behöver för att utföra sina uppgifter. Inom ramen för deras nationella lagstiftning skall de utöva sådana befogenheter

| a) | direkt, eller |
| --- | --- |

a)

direkt, eller

| b) | i samarbete med andra myndigheter, eller |
| --- | --- |

b)

i samarbete med andra myndigheter, eller

| c) | på eget ansvar genom delegering till enheter till vilka uppgifter har delegerats i enlighet med artikel 48.2, eller |
| --- | --- |

c)

på eget ansvar genom delegering till enheter till vilka uppgifter har delegerats i enlighet med artikel 48.2, eller

| d) | genom ansökan hos de behöriga rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

d)

genom ansökan hos de behöriga rättsliga myndigheterna.

2.   De befogenheter som avses i punkt 1 skall utövas i enlighet med nationell lag och omfatta åtminstone rätten att

| a) | få tillgång till alla dokument i vilken form som helst och att få en kopia av det, |
| --- | --- |

a)

få tillgång till alla dokument i vilken form som helst och att få en kopia av det,

| b) | begära upplysningar från vilken person som helst och att vid behov kalla in och fråga ut en person för att inhämta upplysningar, |
| --- | --- |

b)

begära upplysningar från vilken person som helst och att vid behov kalla in och fråga ut en person för att inhämta upplysningar,

| c) | utföra kontroller på plats, |
| --- | --- |

c)

utföra kontroller på plats,

| d) | begära befintliga uppgifter om tele- och datatrafik, |
| --- | --- |

d)

begära befintliga uppgifter om tele- och datatrafik,

| e) | kräva att varje form av agerande som strider mot bestämmelser som fastställts vid genomförandet av detta direktiv upphör, |
| --- | --- |

e)

kräva att varje form av agerande som strider mot bestämmelser som fastställts vid genomförandet av detta direktiv upphör,

| f) | begära att tillgångar fryses eller beläggs med kvarstad, |
| --- | --- |

f)

begära att tillgångar fryses eller beläggs med kvarstad,

| g) | begära tillfälligt förbud mot yrkesverksamhet, |
| --- | --- |

g)

begära tillfälligt förbud mot yrkesverksamhet,

| h) | begära uppgifter från revisorer för värdepappersföretag och reglerade marknader, |
| --- | --- |

h)

begära uppgifter från revisorer för värdepappersföretag och reglerade marknader,

| i) | vidta varje slag av åtgärd för att se till att värdepappersföretag och reglerade marknader fortsätter att följa lagstiftningen, |
| --- | --- |

i)

vidta varje slag av åtgärd för att se till att värdepappersföretag och reglerade marknader fortsätter att följa lagstiftningen,

| j) | begära att handeln med ett finansiellt instrument tillfälligt stoppas, |
| --- | --- |

j)

begära att handeln med ett finansiellt instrument tillfälligt stoppas,

| k) | begära att ett finansiellt instrument skall avföras från handel, vare sig det omsätts på reglerad marknad eller enligt andra handelsöverenskommelser, |
| --- | --- |

k)

begära att ett finansiellt instrument skall avföras från handel, vare sig det omsätts på reglerad marknad eller enligt andra handelsöverenskommelser,

| l) | överlämna ärenden till åtal, |
| --- | --- |

l)

överlämna ärenden till åtal,

| m) | ge revisorer eller sakkunniga tillstånd att utföra kontroller eller utredningar. |
| --- | --- |

m)

ge revisorer eller sakkunniga tillstånd att utföra kontroller eller utredningar.

Artikel 51

Administrativa sanktioner

1.   Utan att det påverkar förfarandena för återkallande av auktorisation eller medlemsstaternas rätt att besluta om straffrättsliga sanktioner skall medlemsstaterna i enlighet med sin nationella lagstiftning sörja för att lämpliga administrativa åtgärder kan vidtas mot, eller administrativa sanktioner beslutas för, ansvariga personer, när bestämmelser som antagits vid genomförandet av detta direktiv inte har följts. Medlemsstaterna skall se till att sådana åtgärder är effektiva, proportionerliga och avskräckande.

2.   Medlemsstaterna skall fastställa de sanktioner som skall tillämpas vid underlåtenhet att samarbeta i en utredning som omfattas av artikel 50.

3.   Medlemsstaterna skall föreskriva att den behöriga myndigheten får offentliggöra varje åtgärd eller sanktion till följd av överträdelser av de bestämmelser som antagits vid genomförandet av detta direktiv, om inte offentliggörandet äventyrar finansmarknaderna eller åsamkar de berörda parterna oproportionerlig skada.

Artikel 52

Rätt att överklaga

1.   Medlemsstaterna skall se till att alla beslut som fattats med stöd av lagar och andra författningar som har antagits i enlighet med detta direktiv är väl underbyggda och kan prövas i domstol. Rätt till domstolsprövning skall även finnas i det fall att beslut om auktorisation inte har fattats inom sex månader efter det att en ansökan som innehåller alla begärda uppgifter har lämnats in.

2.   Medlemsstaterna skall föreskriva att ett eller flera av följande organ, enligt vad som fastställs i nationell lagstiftning, i konsumenternas intresse och enligt nationell lagstiftning, skall kunna vidta åtgärder vid domstol eller behörig administrativ myndighet för att säkerställa att de nationella bestämmelserna för genomförandet av detta direktiv tillämpas:

| a) | Offentliga organ eller deras företrädare. |
| --- | --- |

a)

Offentliga organ eller deras företrädare.

| b) | Konsumentorganisationer som har ett legitimt intresse av att skydda konsumenterna. |
| --- | --- |

b)

Konsumentorganisationer som har ett legitimt intresse av att skydda konsumenterna.

| c) | Yrkesorganisationer som har ett legitimt intresse av att agera för att skydda sina medlemmar. |
| --- | --- |

c)

Yrkesorganisationer som har ett legitimt intresse av att agera för att skydda sina medlemmar.

Artikel 53

System för investerares klagomål utanför domstol

1.   Medlemsstaterna skall, där så är lämpligt genom att använda befintliga organ, uppmuntra till upprättandet av effektiva och ändamålsenliga klagomåls- och överprövningsförfaranden så att konsumenttvister rörande värdepappersföretags tillhandahållande av investerings- och sidotjänster kan handläggas utanför domstol.

2.   Medlemsstaterna skall se till att lagstiftning och andra regler inte hindrar dessa organ från att samarbeta effektivt för att lösa gränsöverskridande tvister.

Artikel 54

Tystnadsplikt

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att de behöriga myndigheterna, alla personer som arbetar, eller har arbetat, för de behöriga myndigheter eller organ som tilldelats uppgifter enligt artikel 48.2 samt de revisorer och sakkunniga som har anlitats av de behöriga myndigheterna är bundna av tystnadsplikt. Utan att det påverkar de fall som omfattas av straffrättsliga bestämmelser eller övriga bestämmelser i detta direktiv, får de inte till någon person eller myndighet röja konfidentiell information som de fått i tjänsten, utom i sammandrag eller i sammanställning som omöjliggör identifikation av enskilda värdepappersföretag, marknadsplatsoperatörer, reglerade marknader eller någon annan person.

2.   Om ett värdepappersföretag, marknadsplatsoperatör eller reglerad marknad har försatts i konkurs eller tvångslikviderats, får konfidentiell information, om uppgifterna inte rör tredje part, röjas i tvistemål eller handelsmål om det är nödvändigt för att kunna driva målet.

3.   De behöriga myndigheter, organ eller andra fysiska eller juridiska personer utom behöriga myndigheter som mottar konfidentiell information enligt detta direktiv får, utan att det påverkar de fall som omfattas av straffrättsliga bestämmelser, använda denna information, såvitt gäller de behöriga myndigheterna, enbart för utförandet av sina uppgifter och utövandet av sina befogenheter inom räckvidden för detta direktiv, eller såvitt gäller andra myndigheter, organ eller fysiska eller juridiska personer, för det ändamål för vilket sådan information lämnades till dem och/eller inom ramen för administrativa eller rättsliga förfaranden som har ett samband med utövandet av dessa befogenheter. Om den behöriga myndighet eller annan myndighet, organ eller person som överlämnar uppgifterna ger sitt samtycke, får den mottagande myndigheten emellertid använda dem i andra syften.

4.   Bestämmelserna om tystnadsplikt i denna artikel skall gälla för allt mottagande, utbyte eller förmedling av konfidentiell information i enlighet med detta direktiv. Den här artikeln skall emellertid inte hindra att de behöriga myndigheterna utbyter eller förmedlar konfidentiell information i enlighet med detta direktiv, och andra direktiv som är tillämpliga på värdepappersföretag, kreditinstitut, pensionsfonder, fondföretag, försäkrings- och återförsäkringsförmedlare, försäkringsföretag, reglerade marknader eller marknadsplatsoperatörer, eller annars med medgivande av den behöriga myndighet eller annan myndighet eller ett organ eller en fysisk eller juridisk person som meddelade informationen.

5.   Denna artikel skall inte hindra de behöriga myndigheterna från att i enlighet med nationell lagstiftning utbyta eller förmedla konfidentiell information som inte har mottagits från en annan medlemsstats behöriga myndighet.

Artikel 55

Förhållandet till revisorer

1.   Medlemsstaterna skall åtminstone föreskriva att varje person som är auktoriserad i den mening som avses i rådets åttonde direktiv 84/253/EEG av den 10 april 1984 om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (24) och som i ett värdepappersföretag utför det uppdrag som beskrivs i artikel 51 i rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av bolag (25), artikel 37 i direktiv 83/349/EEG eller artikel 31 i direktiv 85/611/EEG eller varje annat uppdrag som föreskrivs i lag, skall vara skyldig att omgående underrätta de behöriga myndigheterna om alla uppgifter eller beslut som rör det företag som han eller hon har fått kännedom om under sitt uppdrag och som kan

| a) | utgöra en påtaglig överträdelse av lagar och andra författningar som reglerar villkoren för auktorisation eller som särskilt reglerar värdepappersföretagens verksamhet, |
| --- | --- |

a)

utgöra en påtaglig överträdelse av lagar och andra författningar som reglerar villkoren för auktorisation eller som särskilt reglerar värdepappersföretagens verksamhet,

| b) | påverka värdepappersföretagets fortsatta verksamhet, eller |
| --- | --- |

b)

påverka värdepappersföretagets fortsatta verksamhet, eller

| c) | leda till att räkenskaperna inte godkänns eller till att reservationer framställs. |
| --- | --- |

c)

leda till att räkenskaperna inte godkänns eller till att reservationer framställs.

Denna person skall också vara skyldig att rapportera alla uppgifter och beslut som rör ett företag som har nära förbindelser med det värdepappersföretag inom vilket vederbörande utför sitt uppdrag, vilka han eller hon har fått kännedom om under fullgörandet av en av de uppgifter som avses i första stycket.

2.   Personer som auktoriserats i den mening som avses i direktiv 84/253/EEG, och som i god tro rapporterar sådana uppgifter eller beslut som avses i punkt 1 till de behöriga myndigheterna, skall inte ställas till något som helst ansvar och avslöjandet skall inte heller utgöra en överträdelse av eventuella restriktioner i avtal eller lagstiftning för röjande av uppgifter.

KAPITEL II

SAMARBETE MELLAN BEHÖRIGA MYNDIGHETER I SKILDA MEDLEMSSTATER

Artikel 56

Skyldighet att samarbeta

1.   Behöriga myndigheter från skilda medlemsstater skall samarbeta med varandra då det är nödvändigt för att de under utövandet av sina befogenheter enligt detta direktiv eller nationell lagstiftning skall kunna utföra sina uppdrag enligt detta direktiv.

De behöriga myndigheterna skall bistå behöriga myndigheter i de andra medlemsstaterna. De skall särskilt utbyta information och samarbeta i utrednings- eller tillsynsverksamhet.

För att underlätta och påskynda samarbetet, särskilt informationsutbytet, skall medlemsstaterna utse en enda behörig myndighet som kontaktpunkt vad gäller detta direktiv. Medlemsstaterna skall meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna namnen på de myndigheter som har utsetts att motta förfrågningar om utbyte av information eller om samarbete enligt denna punkt.

2.   När en reglerad marknad som etablerat sig i en värdmedlemsstat med beaktande av situationen på dess värdepappersmarknad har kommit att få väsentlig betydelse för värdepappersmarknadernas funktion och skyddet av investerarna i den värdmedlemsstaten, skall hem- och värdmedlemsstatens behöriga myndigheter upprätta samarbetsformer som står i proportion till detta förhållande.

3.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga administrativa och organisatoriska åtgärder för att underlätta det bistånd som föreskrivs i punkt 1.

De behöriga myndigheterna skall i samarbetet kunna använda sina befogenheter även i fall då det uppförande som utreds inte utgör en överträdelse av gällande bestämmelser i medlemsstaten i fråga.

4.   Om en behörig myndighet har goda skäl att misstänka att enheter som inte står under dess överinseende har utfört handlingar i en annan medlemsstat som strider mot detta direktiv skall den anmäla detta på ett så tydligt sätt som möjligt till den behöriga myndigheten i den andra medlemsstaten. Den senare myndigheten skall vidta lämpliga åtgärder. Den skall underrätta den myndighet som lämnat anmälan om resultatet av åtgärden och, i den mån det är möjligt, om hur ärendet utvecklas i stort. Denna punkt skall inte innebära att de befogenheter som tilldelats den behöriga myndighet som har översänt informationen åsidosätts.

5.   För att sörja för att punkt 2 tillämpas på ett enhetligt sätt får kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter som fastställer de kriterier enligt vilka en reglerad marknads verksamhet i en värdmedlemsstat kan anses vara av väsentlig betydelse för värdepappersmarknadernas funktion och för skyddet av investerarna i den värdmedlemsstaten.

Artikel 57

Samarbete avseende tillsynsverksamhet, kontroll på plats eller vid utredningar

Den behöriga myndigheten i en medlemsstat kan begära att den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat samarbetar beträffande tillsynsverksamhet, eller i samband med en kontroll på plats eller en utredning. När det rör sig om värdepappersföretag som är fjärrmedlemmar på reglerad marknad får den behöriga myndigheten för den reglerade marknaden välja att vända sig direkt till dessa, varvid den vederbörligen skall informera den i hemmedlemsstaten behöriga myndigheten för denna fjärrmedlem.

I det fall en behörig myndighet får en begäran om en kontroll på plats eller en utredning skall den, inom ramen för sina befogenheter

| a) | själva utföra kontrollerna eller utredningarna, eller |
| --- | --- |

a)

själva utföra kontrollerna eller utredningarna, eller

| b) | ge de myndigheter som har begärt kontrollerna eller utredningarna tillstånd att utföra dem, eller |
| --- | --- |

b)

ge de myndigheter som har begärt kontrollerna eller utredningarna tillstånd att utföra dem, eller

| c) | ge revisorer eller sakkunniga tillstånd att utföra kontrollerna eller utredningarna. |
| --- | --- |

c)

ge revisorer eller sakkunniga tillstånd att utföra kontrollerna eller utredningarna.

Artikel 58

Informationsutbyte

1.   De behöriga myndigheter som i överensstämmelse med artikel 56.1 har utsetts till kontaktpunkter vad gäller detta direktiv skall omedelbart förse varandra med de upplysningar som erfordras för att de, i egenskap av behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med artikel 48.1, skall kunna utföra sina uppgifter i överensstämmelse med de bestämmelser som har antagits enligt detta direktiv.

De behöriga myndigheter som utbyter information med andra behöriga myndigheter i enlighet med detta direktiv får samtidigt med meddelandet ange att sådan information inte får röjas utan deras uttryckliga samtycke, och då endast i det syfte till vilket den myndighet som tillhandahöll informationen har givit sitt samtycke.

2.   De behöriga myndigheter som har utsetts till kontaktpunkter får vidarebefordra sådan information som mottagits i enlighet med punkt 1 och artiklarna 55 och 63 till sådana myndigheter som avses i artikel 49. De får inte vidarebefordra informationen till andra organ eller fysiska eller juridiska personer utan uttryckligt samtycke från de behöriga myndigheter som har överlämnat informationen och endast för de ändamål för vilka dessa myndigheter gav sitt samtycke, med undantag för vederbörligen motiverade fall. I sådana fall skall kontaktpunkten omedelbart underrätta den kontaktpunkt som överlämnat informationen.

3.   De myndigheter som avses i artikel 49 och andra organ eller fysiska eller juridiska personer som mottar konfidentiell information i enlighet med punkt 1 i denna artikel, eller i enlighet med artiklarna 55 och 63, får endast använda dem för att genomföra sina uppgifter, bland annat i följande fall:

| a) | För att kontrollera att villkoren för att värdepappersföretag skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta gruppbaserad eller icke gruppbaserad övervakning av sådan verksamhet, särskilt med avseende på kapitalkrav enligt direktiv 93/6/EEG, förfaranden för administration och redovisning samt mekanismer för internkontroll. |
| --- | --- |

a)

För att kontrollera att villkoren för att värdepappersföretag skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta gruppbaserad eller icke gruppbaserad övervakning av sådan verksamhet, särskilt med avseende på kapitalkrav enligt direktiv 93/6/EEG, förfaranden för administration och redovisning samt mekanismer för internkontroll.

| b) | För att övervaka att handelsplatserna fungerar väl. |
| --- | --- |

b)

För att övervaka att handelsplatserna fungerar väl.

| c) | För att besluta om påföljder. |
| --- | --- |

c)

För att besluta om påföljder.

| d) | Vid administrativa överklaganden av beslut som fattats av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

d)

Vid administrativa överklaganden av beslut som fattats av de behöriga myndigheterna.

| e) | Vid domstolsförfaranden som har inletts i enlighet med artikel 52. |
| --- | --- |

e)

Vid domstolsförfaranden som har inletts i enlighet med artikel 52.

| f) | Inom ramen för det system för investerares klagomål utanför domstol som föreskrivs i artikel 53. |
| --- | --- |

f)

Inom ramen för det system för investerares klagomål utanför domstol som föreskrivs i artikel 53.

4.   Kommissionen får i enlighet med förfarandet i artikel 64.2 anta tillämpningsföreskrifter om förfaranden för informationsutbyte mellan behöriga myndigheter.

5.   Den här artikeln samt artiklarna 54 och 63 skall inte hindra en behörig myndighet att till centralbankerna, Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken i deras egenskap av monetära myndigheter och, där så är lämpligt, till andra offentliga myndigheter med ansvar för att övervaka betalnings- och avvecklingssystem överlämna konfidentiell information som skall användas för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter; dessa myndigheter eller organ skall inte heller hindras från att meddela de behöriga myndigheterna de uppgifter dessa eventuellt behöver för att utföra sina uppgifter enligt detta direktiv.

Artikel 59

Vägran att samarbeta

En behörig myndighet får vägra att tillmötesgå en begäran om samarbete vid genomförandet av en utredning, kontroll på plats eller tillsynsverksamhet enligt artikel 57 eller att utbyta information enligt artikel 58 endast om

| a) | en sådan utredning eller kontroll på plats, tillsynsverksamhet eller ett sådant informationsutbyte negativt kan påverka den aktuella statens suveränitet, säkerhet eller allmänna ordning, |
| --- | --- |

a)

en sådan utredning eller kontroll på plats, tillsynsverksamhet eller ett sådant informationsutbyte negativt kan påverka den aktuella statens suveränitet, säkerhet eller allmänna ordning,

| b) | rättsliga förfaranden i fråga om samma gärningar och personer redan har inletts inför myndigheterna i den aktuella medlemsstaten, |
| --- | --- |

b)

rättsliga förfaranden i fråga om samma gärningar och personer redan har inletts inför myndigheterna i den aktuella medlemsstaten,

| c) | ett slutligt avgörande redan har meddelats mot samma person för samma gärningar i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

ett slutligt avgörande redan har meddelats mot samma person för samma gärningar i den berörda medlemsstaten.

När den behöriga myndigheten har för avsikt att inte tillmötesgå en sådan begäran skall denna underrätta den behöriga myndighet som lämnat begäran om detta och lämna så fullständig information som möjligt.

Artikel 60

Samråd mellan myndigheter före beviljande av auktorisation

1.   Samråd skall ske med de behöriga myndigheterna i den andra berörda medlemsstaten före beviljande av auktorisation till ett värdepappersföretag som är

| a) | dotterföretag till ett värdepappersföretag eller kreditinstitut som auktoriserats i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- |

a)

dotterföretag till ett värdepappersföretag eller kreditinstitut som auktoriserats i en annan medlemsstat, eller

| b) | dotterföretag till moderföretaget till ett värdepappersföretag eller kreditinstitut som auktoriserats i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

dotterföretag till moderföretaget till ett värdepappersföretag eller kreditinstitut som auktoriserats i en annan medlemsstat, eller

| c) | kontrollerat av samma fysiska eller juridiska personer som kontrollerar ett värdepappersföretag eller kreditinstitut som auktoriserats i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

kontrollerat av samma fysiska eller juridiska personer som kontrollerar ett värdepappersföretag eller kreditinstitut som auktoriserats i en annan medlemsstat.

2.   Samråd skall ske med de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som är ansvariga för tillsynen av kreditinstitut eller försäkringsföretag före beviljande av auktorisation till ett värdepappersföretag som är

| a) | dotterföretag till ett kreditinstitut eller försäkringsföretag som auktoriserats i gemenskapen, eller |
| --- | --- |

a)

dotterföretag till ett kreditinstitut eller försäkringsföretag som auktoriserats i gemenskapen, eller

| b) | dotterföretag till moderföretaget till ett kreditinstitut eller försäkringsföretag som auktoriserats i gemenskapen, eller |
| --- | --- |

b)

dotterföretag till moderföretaget till ett kreditinstitut eller försäkringsföretag som auktoriserats i gemenskapen, eller

| c) | ett företag som är kontrollerat av samma fysiska eller juridiska personer som kontrollerar ett kreditinstitut eller försäkringsföretag som auktoriserats i gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

ett företag som är kontrollerat av samma fysiska eller juridiska personer som kontrollerar ett kreditinstitut eller försäkringsföretag som auktoriserats i gemenskapen.

3.   De behöriga myndigheter som avses i punkterna 1 och 2 skall särskilt samråda med varandra vid bedömningen av aktieägarnas eller medlemmarnas lämplighet, samt anseende och erfarenhet vad gäller personer som leder förvaltningen av ett annat företag inom samma koncern. De skall utbyta all den information om aktieägarnas eller medlemmarnas lämplighet, samt anseende och erfarenhet vad gäller personer som leder verksamheten, som är relevant för andra berörda behöriga myndigheter vid beviljande av auktorisation eller vid den fortlöpande bedömningen av hur villkoren för verksamheten uppfylls.

Artikel 61

Värdmedlemsstaternas befogenheter

1.   Värdmedlemsstaten får för statistiska ändamål kräva att värdepappersföretag med filialer inom landets territorium lämnar periodiska rapporter om filialernas verksamhet.

2.   Vid fullgörandet av sina skyldigheter enligt detta direktiv får värdmedlemsstaterna kräva att filialer till värdepappersföretag tillhandahåller den information som behövs för övervakningen av att de följer de normer i värdlandet som är tillämpliga på dem i de fall som avses i artikel 32.7. Dessa krav får dock inte vara strängare än dem som samma medlemsstat ställer på etablerade företag för att kontrollera att dessa normer följs.

Artikel 62

Försiktighetsåtgärder som värdmedlemsstaten är skyldig att vidta

1.   Om den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten har tydliga och påvisbara grunder för att anta att ett värdepappersföretag som är verksamt inom dess territorium enligt friheten att tillhandahålla tjänster inte uppfyller sina förpliktelser enligt de bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv, eller att ett värdepappersföretag som har en filial inom dess territorium inte uppfyller sina förpliktelser enligt bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv och enligt vilka den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten inte tilldelas befogenheter, skall den meddela dessa undersökningsresultat till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten.

Om värdepappersföretaget fortsätter att handla på ett sätt som tydligt skadar värdmedlemsstatens investerares intressen eller leder till att marknaderna inte fungerar korrekt, trots de åtgärder som vidtagits av den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten, eller på grund av att åtgärderna visar sig vara otillräckliga, skall den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten efter att ha informerat den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten vidta lämpliga åtgärder för att skydda investerarna och se till att marknaderna fungerar väl. Detta skall inbegripa möjligheten att hindra värdepappersföretag som bryter mot bestämmelserna från att inleda fler transaktioner inom medlemsstatens territorium. Kommissionen skall omgående informeras om sådana åtgärder.

2.   Om en värdmedlemsstats behöriga myndigheter påvisar att ett värdepappersföretag som har en filial inom landets territorium bryter mot de lagar eller andra författningar som har antagits där i enlighet med de bestämmelser i detta direktiv genom vilka landets behöriga myndigheter tilldelas befogenheter, skall dessa myndigheter kräva att det berörda värdepappersföretaget upphör att bryta mot bestämmelserna.

Om det berörda värdepappersföretaget inte vidtar erforderliga åtgärder skall de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten vidta alla lämpliga åtgärder för att sörja för att det berörda värdepappersföretaget upphör att bryta mot bestämmelserna. Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter skall underrättas om de åtgärder som vidtas.

Om värdepappersföretaget trots att värdmedlemsstaten vidtagit åtgärder fortsätter att bryta mot de bestämmelser i lagar och andra författningar enligt första stycket som gäller i värdmedlemsstaten, får denna, efter att ha underrättat hemmedlemsstatens behöriga myndigheter, vidta lämpliga åtgärder för att hindra eller bestraffa ytterligare överträdelser och om så är nödvändigt förhindra att värdepappersföretaget inleder fler transaktioner inom dess territorium. Kommissionen skall omgående informeras om sådana åtgärder.

3.   Om den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten för en reglerad marknad eller MTF-plattform har tydliga och påvisbara grunder för att anta att denna reglerade marknad eller MTF-plattform inte uppfyller sina förpliktelser enligt de bestämmelser som har antagits i enlighet detta direktiv, skall den meddela detta till den behöriga myndigheten i den reglerade marknadens eller MTF-plattformens hemmedlemsstat.

Om den reglerade marknaden eller MTF-plattformen fortsätter att handla på ett sätt som tydligt skadar värdmedlemsstatens investerares intressen eller leder till att marknaderna inte kan fungera korrekt, trots de åtgärder som vidtagits av den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten, eller på grund av att åtgärderna visar sig vara otillräckliga, skall den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten, efter att ha informerat den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten, vidta lämpliga åtgärder för att skydda investerarna och se till att marknaderna fungerar väl. Detta skall inbegripa möjligheten att hindra den reglerade marknaden eller MTF-plattformen från att ge i värdmedlemsstaten etablerade medlemmar på distans eller aktörer på distans tillgång till dess funktioner. Kommissionen skall omgående informeras om sådana åtgärder.

4.   Varje åtgärd enligt punkterna 1, 2 eller 3 som omfattar sanktioner för eller begränsningar av ett värdepappersföretags eller en reglerad marknads verksamhet skall vederbörligen motiveras och meddelas det berörda värdepappersföretaget eller den reglerade marknaden.

KAPITEL III

SAMARBETE MED TREDJE LAND

Artikel 63

Informationsutbyte med tredje land

1.   Medlemsstaterna får sluta samarbetsavtal om informationsutbyte med de behöriga myndigheterna i tredje land endast om den utlämnade informationen omfattas av garantier om tystnadsplikt som minst motsvarar dem som krävs i artikel 54. Detta informationsutbyte måste vara avsett för fullgörande av dessa behöriga myndigheters uppgifter.

Medlemsstaterna får överföra personuppgifter till tredje land i enlighet med bestämmelserna i kapitel IV i direktiv 95/46/EG.

Medlemsstaterna får också sluta samarbetsavtal om informationsutbyte med tredje lands behöriga myndigheter, organ och fysiska eller juridiska personer som ansvarar för

| i) | tillsynen över kreditinstitut, andra finansiella institut, försäkringsföretag och finansiella marknader, |
| --- | --- |

i)

tillsynen över kreditinstitut, andra finansiella institut, försäkringsföretag och finansiella marknader,

| ii) | värdepappersföretags likvidation och konkurs eller liknande förfaranden, |
| --- | --- |

ii)

värdepappersföretags likvidation och konkurs eller liknande förfaranden,

| iii) | obligatorisk revision av värdepappersföretags och andra finansiella instituts, kreditinstituts och försäkringsföretags räkenskaper vid fullgörandet av sina tillsynsuppgifter, eller som förvaltar ersättningssystem vid fullgörandet av sina uppgifter, |
| --- | --- |

iii)

obligatorisk revision av värdepappersföretags och andra finansiella instituts, kreditinstituts och försäkringsföretags räkenskaper vid fullgörandet av sina tillsynsuppgifter, eller som förvaltar ersättningssystem vid fullgörandet av sina uppgifter,

| iv) | tillsyn över organ som är inblandade i värdepappersföretags likvidation och konkurs eller liknande förfaranden, |
| --- | --- |

iv)

tillsyn över organ som är inblandade i värdepappersföretags likvidation och konkurs eller liknande förfaranden,

| v) | tillsyn över personer med uppdrag att utföra obligatorisk revision av räkenskaperna hos försäkringsföretag, kreditinstitut, värdepappersföretag och andra finansiella institut. |
| --- | --- |

v)

tillsyn över personer med uppdrag att utföra obligatorisk revision av räkenskaperna hos försäkringsföretag, kreditinstitut, värdepappersföretag och andra finansiella institut.

endast om den utlämnade informationen omfattas av garantier om tystnadsplikt som minst motsvarar dem som krävs i artikel 54. Detta informationsutbyte måste vara avsett för fullgörande av dessa myndigheters och organs eller fysiska eller juridiska personers uppgifter.

2.   Om informationen härrör från en annan medlemsstat får de inte röjas utan uttryckligt samtycke från de behöriga myndigheter som har lämnat ut den och endast i de syften till vilka dessa myndigheter lämnat sitt samtycke. Samma bestämmelse gäller för information som lämnas av behöriga myndigheter i tredje länder.

AVDELNING V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 64

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av Europeiska värdepapperskommittén, som inrättades genom kommissionens beslut 2001/528/EG (26) (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet, förutsatt att de genomförandeåtgärder som har antagits i enlighet med det förfarandet inte leder till att väsentliga bestämmelser i detta direktiv ändras.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara till tre månader.

3.   Utan att det påverkar redan antagna genomförandeåtgärder skall detta direktivs bestämmelser om antagande av tekniska bestämmelser och beslut enligt punkt 2 upphöra att gälla fyra år efter det att direktivet trätt i kraft. På förslag från kommissionen får Europaparlamentet och rådet förnya ifrågavarande bestämmelser i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget och de skall i detta syfte göra en översyn av bestämmelserna innan perioden löpt ut.

Artikel 65

Rapporter och översyn

1.   Senast den ... (27) skall kommissionen, på grundval av offentliga samråd och diskussioner med behöriga myndigheter, rapportera till Europaparlamentet och rådet om en eventuell utvidgning av direktivets krav vad avser att före och efter handel lämna information om transaktioner som avser andra former av finansiella instrument än aktier.

2.   Senast den ... (28) skall kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av artikel 27.

3.   Senast den ... (29) skall kommissionen, på grundval av offentliga samråd och diskussioner med behöriga myndigheter, rapportera till parlamentet och rådet om följande:

| a) | Lämpligheten av att behålla undantaget i artikel 2.1 k för företag vars huvudsakliga verksamhet består i att handla med råvaruderivat för egen räkning. |
| --- | --- |

a)

Lämpligheten av att behålla undantaget i artikel 2.1 k för företag vars huvudsakliga verksamhet består i att handla med råvaruderivat för egen räkning.

| b) | Innehåll i och utformning av rimliga krav för auktorisation och tillsyn av t.ex. värdepappersföretag i detta direktivs mening. |
| --- | --- |

b)

Innehåll i och utformning av rimliga krav för auktorisation och tillsyn av t.ex. värdepappersföretag i detta direktivs mening.

| c) | Lämpligheten av regler för att utse anknutna ombud för tillhandahållande av investeringstjänster och/eller utförande av investeringsverksamhet, särskilt avseende tillsyn över dem. |
| --- | --- |

c)

Lämpligheten av regler för att utse anknutna ombud för tillhandahållande av investeringstjänster och/eller utförande av investeringsverksamhet, särskilt avseende tillsyn över dem.

| d) | Lämpligheten av att behålla undantaget i artikel 2.1 i. |
| --- | --- |

d)

Lämpligheten av att behålla undantaget i artikel 2.1 i.

4.   Senast den ... (29) skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en lägesrapport om avlägsnandet av de hinder som kan förhindra en sammanställning och offentliggörande på europeisk nivå av den information som handelsplatserna är skyldiga att offentliggöra.

5.   Kommission får på grundval av de rapporter som anges i punkterna 1-4 lägga fram förslag till ändringar av detta direktiv.

6.   Senast den ... (30) skall kommissionen, mot bakgrund av diskussionerna med behöriga myndigheter, för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om lämpligheten av att behålla kraven på ansvarsförsäkring som gäller för mellanhänder enligt gemenskapslagstiftningen.

Artikel 66

Ändring av direktiv 85/611/EEG

Artikel 5.4 i direktiv 85/611/EEG skall ersättas med följande:

”4.   Artikel 2.2 och artiklarna 12, 13 och 19 i Europaparlamentets och rådets direktiv (31) om marknader för finansiella instrument (32) skall tillämpas på förvaltningsbolags tillhandahållande av de tjänster som avses i punkt 3 i denna artikel.

Artikel 67

Ändring av direktiv 93/6/EEG

Direktiv 93/6/EEG skall ändras enligt följande:

| 1) | Artikel 2.2 ersätts med följande:
  ”2.   värdepappersföretag: institut som motsvarar definitionen i artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 (33) om marknaden för finansiella instrument (34) vilka är underkastade de krav som de åläggs genom samma direktiv, utom






  a) | kreditinstitut, |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2.2 ersätts med följande:

”2.   värdepappersföretag: institut som motsvarar definitionen i artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 (33) om marknaden för finansiella instrument (34) vilka är underkastade de krav som de åläggs genom samma direktiv, utom

33

34

a)

kreditinstitut,

| b) | lokala företag enligt definitionen i punkt 20, och |
| --- | --- |

b)

lokala företag enligt definitionen i punkt 20, och

| c) | företag som endast är auktoriserade att tillhandahålla investeringsrådgivning och/eller ta emot eller vidarebefordra order från investerare utan att i något av dessa fall inneha medel eller värdepapper som tillhör företagets kunder och som därför aldrig står i skuld gentemot kunderna. |
| --- | --- |

c)

företag som endast är auktoriserade att tillhandahålla investeringsrådgivning och/eller ta emot eller vidarebefordra order från investerare utan att i något av dessa fall inneha medel eller värdepapper som tillhör företagets kunder och som därför aldrig står i skuld gentemot kunderna.

| 2) | Artikel 3.4 skall ersättas med följande:
  ”4.   De företag som avses i artikel 2.2 b skall ha ett startkapital på 50 000 euro om de åtnjuter rätt till etablering eller frihet att tillhandahålla tjänster i enlighet med artiklarna 31 eller 32 i direktiv 2004/39/EG.” |
| --- | --- |

2)

Artikel 3.4 skall ersättas med följande:

”4.   De företag som avses i artikel 2.2 b skall ha ett startkapital på 50 000 euro om de åtnjuter rätt till etablering eller frihet att tillhandahålla tjänster i enlighet med artiklarna 31 eller 32 i direktiv 2004/39/EG.”

| 3) | I artikel 3 skall följande punkter föras in:
  ”4a.   I avvaktan på översyn av direktiv 93/6/EEG skall de företag som avses i artikel 2.2 c ha






  a) | ett startkapital på 50 000 euro, eller |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 3 skall följande punkter föras in:

”4a.   I avvaktan på översyn av direktiv 93/6/EEG skall de företag som avses i artikel 2.2 c ha

a)

ett startkapital på 50 000 euro, eller

| b) | en ansvarsförsäkring som gäller gemenskapens hela territorium, eller någon annan form av jämförbar garanti mot skadeståndsansvar på grund av fel eller försumlighet i verksamheten, som uppgår till minst 1 000 000 euro för varje skadeståndskrav och till minst 1 500 000 euro per år för samtliga skadeståndskrav, eller |
| --- | --- |

b)

en ansvarsförsäkring som gäller gemenskapens hela territorium, eller någon annan form av jämförbar garanti mot skadeståndsansvar på grund av fel eller försumlighet i verksamheten, som uppgår till minst 1 000 000 euro för varje skadeståndskrav och till minst 1 500 000 euro per år för samtliga skadeståndskrav, eller

| c) | en kombination av startkapital och ansvarsförsäkring i en form som ger ett skydd motsvarande punkterna a eller b.
  Beloppen i punkt 2 i denna punkt skall regelbundet ses över av kommissionen i enlighet, och samtidigt, med den översyn som skall göras enligt artikel 4.7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling (35), så att hänsyn kan tas till förändringar i det europeiska konsumentprisindex som offentliggörs av Eurostat. |
| --- | --- |

c)

en kombination av startkapital och ansvarsförsäkring i en form som ger ett skydd motsvarande punkterna a eller b.

Beloppen i punkt 2 i denna punkt skall regelbundet ses över av kommissionen i enlighet, och samtidigt, med den översyn som skall göras enligt artikel 4.7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling (35), så att hänsyn kan tas till förändringar i det europeiska konsumentprisindex som offentliggörs av Eurostat.

35

4b.   När ett värdepappersföretag som avses i artikel 2.2 c också är registrerat enligt direktiv 2002/92/EG skall det uppfylla det krav som fastställs i artikel 4.3 i det direktivet och dessutom skall det ha

| a) | ett startkapital på 25 000 euro, eller |
| --- | --- |

a)

ett startkapital på 25 000 euro, eller

| b) | en ansvarsförsäkring som gäller gemenskapens hela territorium, eller någon annan form av jämförbar garanti mot skadeståndsansvar på grund av fel eller försumlighet i verksamheten, som uppgår till minst 500 000 euro för varje skadeståndskrav och till minst 750 000 euro per år för samtliga skadeståndskrav, eller |
| --- | --- |

b)

en ansvarsförsäkring som gäller gemenskapens hela territorium, eller någon annan form av jämförbar garanti mot skadeståndsansvar på grund av fel eller försumlighet i verksamheten, som uppgår till minst 500 000 euro för varje skadeståndskrav och till minst 750 000 euro per år för samtliga skadeståndskrav, eller

| c) | en kombination av startkapital och ansvarsförsäkring i en form som ger ett skydd motsvarande punkterna a eller b. |
| --- | --- |

c)

en kombination av startkapital och ansvarsförsäkring i en form som ger ett skydd motsvarande punkterna a eller b.

Artikel 68

Ändring av direktiv 2000/12/EG

Bilaga I till direktiv 2000/12/EG skall ändras på följande sätt:

I slutet av bilaga I skall följande mening läggas till:

”För de tjänster och sådan verksamhet som anges i avsnitt A och B i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 (36) om marknader för finansiella instrument (37) när hänvisning till de finansiella instrument som avses i avsnitt C i bilaga I till det direktivet gäller ömsesidigt erkännande i enlighet med detta direktiv.

Artikel 69

Upphävande av direktiv 93/22/EEG

Rådets direktiv 93/22/EEG skall upphöra att gälla från och med den ... (38). Hänvisningar till direktiv 93/22/EEG skall förstås som hänvisningar till det här direktivet.

38

Hänvisningar till termer som definieras i eller till artiklar i direktiv 93/22/EEG skall förstås som hänvisningar till en likvärdig term som definieras i eller till en artikel i detta direktiv.

Artikel 70

Införlivande i nationell lagstiftning

Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast ... (38). De skall genast informera kommissionen om detta.

38

När medlemsstaterna antar dessa åtgärder skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 71

Övergångsbestämmelser

1.   Värdepappersföretag som senast ... (38) redan har beviljats auktorisation i sin hemmedlemsstat för tillhandahållande av investeringstjänster skall anses vara auktoriserade enligt detta direktiv, om det i lagstiftningen i denna medlemsstat föreskrivs att de för att få inleda sådan verksamhet måste uppfylla villkor likvärdiga med kraven i artiklarna 9-14.

38

2.   En reglerad marknad eller marknadsplatsoperatör som senast ... (38) redan har beviljats auktorisation i sin hemmedlemsstat skall anses vara vederbörligen auktoriserad enligt detta direktiv, om det i lagstiftningen i denna medlemsstat föreskrivs att den reglerade marknaden respektive marknadsplatsoperatören måste uppfylla villkor likvärdiga med dem i avdelning III.

38

3.   Anknutna ombud som redan införts i ett offentligt register senast den ... (39) skall anses vara registrerade enligt detta direktiv, om det i lagstiftningen i denna medlemsstat föreskrivs att anknutna ombud måste uppfylla villkor likvärdiga med kraven i artikel 23.

39

4.   Upplysningar som översänts senast den ... (39), i enlighet med artiklarna 17, 18 eller 30 i direktiv 93/22/EEG, skall anses ha översänts i enlighet med artiklarna 31 och 32 i det här direktivet.

39

5.   Alla existerande system som omfattas av definitionen av en MTF-plattform och som drivs av en marknadsplatsoperatör på en reglerad marknad skall auktoriseras som MTF-plattform på begäran marknadsplatsoperatören på den reglerade marknaden, förutsatt att den uppfyller regler som motsvarar detta direktivs regler om auktorisation och drift av en MTF-plattform och förutsatt att denna begäran görs senast den ... (40).

40

6.   Värdepappersföretag får fortsätta behandla befintliga professionella kunder som sådana under förutsättning att de har kategoriserats av värdepappersföretaget på grundval av en tillräcklig bedömning av kundens sakkunskap, erfarenhet, och kännedom som ger en rimlig försäkran, mot bakgrund av transaktionens eller tjänstens art, om att kunden kan fatta sina egna investeringsbeslut och förstår riskerna som är förknippade med dessa. Dessa värdepappersföretag skall informera sina kunder om villkoren som fastställts i direktivet för kategoriseringen av kunder.

Artikel 72

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 73

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 71 E, 25.3.2003, s. 62.

1

(2)  EUT C 220, 16.9.2003, s. 1.

2

(3)  EUT C 144, 20.6.2003, s. 6.

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 september 2003 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 8 december 2003 (EUT C 60 E, 9.3.2004, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

4

(5)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 27. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (EUT L 35, 11.2.2003, s. 1).

5

(6)  EGT 56, 4.4.1964, s. 878/64. Direktivet ändrat genom 1972 års anslutningsfördrag.

6

(7)  EGT L 228, 16.8.1973, s. 3. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/87/EG.

7

(8)  EGT L 345, 19.12.2002, s. 1.

8

(9)  EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/87/EG.

9

(10)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/87/EG.

10

(11)  EGT L 9, 15.1.2003, s. 3.

11

(12)  EGT L 168, 27.6.2002, s. 43.

12

(13)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

13

(14)  EGT L 184, 6.7.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 64).

14

(15)  EGT L 115, 17.4.1998, s. 31.

15

(16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

16

(17)  EGT L 26, 31.1.1977, s. 1. Direktivet ändrat genom 1994 års anslutningsfördrag.

17

(18)  EGT L 375, 31.12.1985, s. 3. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/108/EG (EGT L 41, 13.2.2002, s. 35).

18

(19)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16).

19

(20)  EGT L 84, 26.3.1997, s. 22.

20

(21)  EUT L 96, 12.4.2003, s. 16.

21

(22)  EGT L 166, 28.6.1991, s. 77. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG (EGT L 344, 28.12.2001, s. 76).

22

(23)  EUT l 345, 31.12.2003, s. 64.

23

(24)  EGT L 126, 12.5.1984, s. 20.

24

(25)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16).

25

(26)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 45.

26

(27)  2 år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

27

(28)  Senast 3 år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

28

(29)  Senast 30 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

29

(30)  1 år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

30

(31)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

31

(32)  EUT L ...”

32

(33)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

33

(34)  EUT L ...”

34

(35)  EUT L 9, 15.1.2003, s. 3.”

35

(36)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

36

(37)  EUT L ...”

37

(38)  24 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

38

(39)  24 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

39

(40)  42 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

40

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER TJÄNSTER, VERKSAMHETER OCH FINANSIELLA INSTRUMENT

Avsnitt A: Investeringstjänster och investeringsverksamhet

| 1. | Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera finansiella instrument. |
| --- | --- |

1.

Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera finansiella instrument.

| 2. | Utförande av order på kunders uppdrag. |
| --- | --- |

2.

Utförande av order på kunders uppdrag.

| 3. | Handel för egen räkning. |
| --- | --- |

3.

Handel för egen räkning.

| 4. | Portföljförvaltning. |
| --- | --- |

4.

Portföljförvaltning.

| 5. | Investeringsrådgivning. |
| --- | --- |

5.

Investeringsrådgivning.

| 6. | Garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande. |
| --- | --- |

6.

Garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande.

| 7. | Placering av finansiella instrument utan fast åtagande. |
| --- | --- |

7.

Placering av finansiella instrument utan fast åtagande.

| 8. | Drift av multilaterala handelsplattformar (MTF-plattformar). |
| --- | --- |

8.

Drift av multilaterala handelsplattformar (MTF-plattformar).

Avsnitt B: Sidotjänster

| 1. | Förvaring och handhavande av finansiella instrument för kunders räkning, bland annat värdepappersförvaring och liknande tjänster, exempelvis handhavande av kontanta medel/finansiella säkerheter. |
| --- | --- |

1.

Förvaring och handhavande av finansiella instrument för kunders räkning, bland annat värdepappersförvaring och liknande tjänster, exempelvis handhavande av kontanta medel/finansiella säkerheter.

| 2. | Lämnande av kredit eller lån till en investerare för att göra det möjligt för denne att genomföra en transaktion i ett eller flera finansiella instrument, när det företag som ger krediten eller lånet deltar i transaktionen. |
| --- | --- |

2.

Lämnande av kredit eller lån till en investerare för att göra det möjligt för denne att genomföra en transaktion i ett eller flera finansiella instrument, när det företag som ger krediten eller lånet deltar i transaktionen.

| 3. | Rådgivning till företag om kapitalstruktur, företagsstrategi och liknande frågor samt rådgivning och tjänster vid fusioner och företagsuppköp. |
| --- | --- |

3.

Rådgivning till företag om kapitalstruktur, företagsstrategi och liknande frågor samt rådgivning och tjänster vid fusioner och företagsuppköp.

| 4. | Valutatjänster om dessa har samband med investeringstjänster. |
| --- | --- |

4.

Valutatjänster om dessa har samband med investeringstjänster.

| 5. | Investerings- och finansanalys samt andra former av allmänna rekommendationer rörande handel med finansiella instrument. |
| --- | --- |

5.

Investerings- och finansanalys samt andra former av allmänna rekommendationer rörande handel med finansiella instrument.

| 6. | Tjänster i samband med garantigivning. |
| --- | --- |

6.

Tjänster i samband med garantigivning.

| 7. | Investeringstjänster och investeringsverksamhet samt sidotjänster av den typ som anges i avsnitt A eller B i Bilaga I som avser de underliggande derivat som anges i avsnitt C — punkterna 5, 6, 7 och 10 — i samband med tillhandahållandet av investerings- eller sidotjänster. |
| --- | --- |

7.

Investeringstjänster och investeringsverksamhet samt sidotjänster av den typ som anges i avsnitt A eller B i Bilaga I som avser de underliggande derivat som anges i avsnitt C — punkterna 5, 6, 7 och 10 — i samband med tillhandahållandet av investerings- eller sidotjänster.

Avsnitt C: Finansiella instrument

| 1. | Överlåtbara värdepapper. |
| --- | --- |

1.

Överlåtbara värdepapper.

| 2. | Penningmarknadsinstrument. |
| --- | --- |

2.

Penningmarknadsinstrument.

| 3. | Andelar i företag för kollektiva investeringar. |
| --- | --- |

3.

Andelar i företag för kollektiva investeringar.

| 4. | Optioner, terminskontrakt, swappar, räntesäkringsavtal och varje annat derivatkontrakt som avser värdepapper, valutor, räntor eller avkastningar, eller andra derivatinstrument, finansiella index eller finansiella mått som kan avvecklas fysiskt eller kontant. |
| --- | --- |

4.

Optioner, terminskontrakt, swappar, räntesäkringsavtal och varje annat derivatkontrakt som avser värdepapper, valutor, räntor eller avkastningar, eller andra derivatinstrument, finansiella index eller finansiella mått som kan avvecklas fysiskt eller kontant.

| 5. | Optioner, terminskontrakt, swappar, räntesäkringsavtal och varje annat derivatkontrakt som avser råvaror, som måste avvecklas kontant eller kan avvecklas kontant på en av parternas begäran (på grund av ett annat skäl än utebliven betalning eller någon annan händelse som leder till kontraktets upphörande). |
| --- | --- |

5.

Optioner, terminskontrakt, swappar, räntesäkringsavtal och varje annat derivatkontrakt som avser råvaror, som måste avvecklas kontant eller kan avvecklas kontant på en av parternas begäran (på grund av ett annat skäl än utebliven betalning eller någon annan händelse som leder till kontraktets upphörande).

| 6. | Optioner, terminskontrakt, swappar och varje annat derivatkontrakt som avser råvaror som kan avvecklas fysiskt förutsatt att de handlas på en reglerad marknad och/eller en MTF-plattform. |
| --- | --- |

6.

Optioner, terminskontrakt, swappar och varje annat derivatkontrakt som avser råvaror som kan avvecklas fysiskt förutsatt att de handlas på en reglerad marknad och/eller en MTF-plattform.

| 7. | Optioner, terminskontrakt, swappar, terminer och varje annat derivatkontrakt som avser råvaror, som kan avvecklas fysiskt om inget annat anges i C punkt 6 och som inte är för kommersiella ändamål, som anses ha egenskaper som andra derivat till finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om clearing och avveckling sker via erkända avvecklingsorganisationer, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav. |
| --- | --- |

7.

Optioner, terminskontrakt, swappar, terminer och varje annat derivatkontrakt som avser råvaror, som kan avvecklas fysiskt om inget annat anges i C punkt 6 och som inte är för kommersiella ändamål, som anses ha egenskaper som andra derivat till finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om clearing och avveckling sker via erkända avvecklingsorganisationer, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav.

| 8. | Derivatinstrument för överföring av kreditrisk. |
| --- | --- |

8.

Derivatinstrument för överföring av kreditrisk.

| 9. | Finansiella kontrakt avseende prisdifferenser. |
| --- | --- |

9.

Finansiella kontrakt avseende prisdifferenser.

| 10. | Optioner, terminskontrakt, swappar, räntesäkringsavtal och varje annat derivatkontrakt som avser klimatvariationer, fraktavgifter, utsläppsrätter eller inflationstakten eller någon annan officiell ekonomisk statistik, som måste avvecklas kontant eller kan avvecklas kontant på en av parternas begäran (på grund av ett annat skäl än utebliven betalning eller någon annan händelse som leder till kontraktets upphörande), samt varje annat derivatkontrakt som avser tillgångar, rättigheter, skyldigheter, index och åtgärder om inte något annat anges i detta avsnitt C, som anses ha egenskaper som andra derivat till finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om det handlas på en reglerad marknad eller en MTF-plattform, om clearing och avveckling sker via erkända avvecklingsorganisationer, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav. |
| --- | --- |

10.

Optioner, terminskontrakt, swappar, räntesäkringsavtal och varje annat derivatkontrakt som avser klimatvariationer, fraktavgifter, utsläppsrätter eller inflationstakten eller någon annan officiell ekonomisk statistik, som måste avvecklas kontant eller kan avvecklas kontant på en av parternas begäran (på grund av ett annat skäl än utebliven betalning eller någon annan händelse som leder till kontraktets upphörande), samt varje annat derivatkontrakt som avser tillgångar, rättigheter, skyldigheter, index och åtgärder om inte något annat anges i detta avsnitt C, som anses ha egenskaper som andra derivat till finansiella instrument, med utgångspunkt från bland annat om det handlas på en reglerad marknad eller en MTF-plattform, om clearing och avveckling sker via erkända avvecklingsorganisationer, eller om de är föremål för regelmässiga marginalsäkerhetskrav.

BILAGA II

PROFESSIONELLA KUNDER ENLIGT DETTA DIREKTIV

En professionell kund är en kund som har tillräcklig erfarenhet, kännedom och sakkunskap för att fatta egna investeringsbeslut och göra en tillfredsställande bedömning av de risker han löper. För att anses som professionell måste kunden uppfylla nedanstående kriterier.

I.   Kundkategorier som betraktas som professionella

Följande kundkategorier bör betraktas som professionella i fråga om alla investeringstjänster och investeringsverksamhet och finansiella instrument enligt detta direktiv.

| 1. | Enheter som är underkastade auktorisation och reglering för att få arbeta på de finansiella marknaderna. Nedanstående förteckning bör anses omfatta alla auktoriserade enheter som sysslar med den verksamhet som utmärker de nämnda grupperna: Enheter som auktoriserats av en medlemsstat enligt ett direktiv, auktoriserats eller regleras av en medlemsstat utan hänvisning till ett direktiv och auktoriserats eller regleras av en icke-medlemsstat.






  a) | Kreditinstitut. |
| --- | --- | --- |

1.

Enheter som är underkastade auktorisation och reglering för att få arbeta på de finansiella marknaderna. Nedanstående förteckning bör anses omfatta alla auktoriserade enheter som sysslar med den verksamhet som utmärker de nämnda grupperna: Enheter som auktoriserats av en medlemsstat enligt ett direktiv, auktoriserats eller regleras av en medlemsstat utan hänvisning till ett direktiv och auktoriserats eller regleras av en icke-medlemsstat.

a)

Kreditinstitut.

| b) | Värdepappersföretag. |
| --- | --- |

b)

Värdepappersföretag.

| c) | Andra auktoriserade eller reglerade finansinstitut. |
| --- | --- |

c)

Andra auktoriserade eller reglerade finansinstitut.

| d) | Försäkringsföretag. |
| --- | --- |

d)

Försäkringsföretag.

| e) | System för kollektiva investeringar och deras förvaltningsbolag. |
| --- | --- |

e)

System för kollektiva investeringar och deras förvaltningsbolag.

| f) | Pensionsfonder och deras förvaltningsbolag. |
| --- | --- |

f)

Pensionsfonder och deras förvaltningsbolag.

| g) | Råvaruhandlare och råvaruderivathandlare |
| --- | --- |

g)

Råvaruhandlare och råvaruderivathandlare

| h) | Lokala företag. |
| --- | --- |

h)

Lokala företag.

| i) | Andra institutionella placerare. |
| --- | --- |

i)

Andra institutionella placerare.

| 2. | Stora företag som på bolagsnivå uppfyller två av följande storlekskrav:






  — | Total balansomslutning: 20 000 000 euro. |
| --- | --- | --- |

2.

Stora företag som på bolagsnivå uppfyller två av följande storlekskrav:

—

Total balansomslutning: 20 000 000 euro.

| — | Nettoomsättning: 40 000 000 euro. |
| --- | --- |

—

Nettoomsättning: 40 000 000 euro.

| — | Tillgångar: 2 000 000 euro. |
| --- | --- |

—

Tillgångar: 2 000 000 euro.

| 3. | Nationella och regionala regeringar, offentliga organ för förvaltning av statsskulden, centralbanker, internationella och överstatliga institutioner som Världsbanken, IMF, ECB, EIB och liknande internationella organisationer. |
| --- | --- |

3.

Nationella och regionala regeringar, offentliga organ för förvaltning av statsskulden, centralbanker, internationella och överstatliga institutioner som Världsbanken, IMF, ECB, EIB och liknande internationella organisationer.

| 4. | Andra institutionella investerare vars huvudverksamhet det är att investera i finansiella instrument, inklusive företag som ägnar sig åt värdepapperisering av tillgångar eller andra finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

4.

Andra institutionella investerare vars huvudverksamhet det är att investera i finansiella instrument, inklusive företag som ägnar sig åt värdepapperisering av tillgångar eller andra finansiella transaktioner.

Ovannämnda enheter betraktas som professionella. De måste dock tillåtas att begära behandling som ickeprofessionella kunder och värdepappersföretagen får samtycka till att erbjuda en högre skyddsnivå. När ett företag enligt ovan är kund i ett värdepappersföretag, måste detta före varje tillhandahållande av tjänster meddela kunden att han på grundval av den information värdepappersföretaget besitter betraktas som professionell kund och kommer att behandlas som en sådan, om inte värdepappersföretaget och kunden avtalar något annat. Värdepappersföretaget måste också upplysa kunden om att han kan begära en ändring av avtalsvillkoren för att få en högre skyddsnivå.

Den kund som betraktas som professionell har ansvar för att begära en högre skyddsnivå om han anser sig ur stånd att bedöma eller hantera ifrågavarande risker på rätt sätt.

Denna högre skyddsnivå skal tillhandahållas när en kund som betraktas som professionell inför bestämmelser i ett skriftligt avtal med värdepappersföretaget om att han med avseende på de tillämpliga uppförandereglerna inte skall betraktas som en professionell kund. I ett sådant avtal bör anges huruvida detta gäller en eller flera särskilda tjänster eller transaktioner, eller ett eller flera produkt- eller transaktionsslag.

II.   Kunder som på begäran får behandlas som professionella kunder

II.1   Kriterier

Andra kunder än de som nämns i avsnitt I, bland annat offentliga organ och privata enskilda investerare, kan också tillåtas avstå från delar av skyddet enligt uppförandereglerna.

Värdepappersföretagen bör därför tillåtas att behandla sådana kunder som professionella, förutsatt att nedanstående kriterier är uppfyllda och förfarandet nedan följs. Dessa kunder bör dock inte förutsättas besitta marknadskunskap och erfarenhet i samma grad som grupperna i förteckningen i avsnitt I.

Varje sådant undantag från skyddet enligt de normala uppförandereglerna skall endast anses giltigt om en adekvat bedömning från värdepappersföretagets sida av kundens expertis, erfarenhet och kunskaper ger tillräcklig grund för att anta att kunden med tanke på de planerade transaktionernas och tjänsternas karaktär är i stånd att fatta sina egna investeringsbeslut och förstå de ifrågavarande riskerna.

Den lämplighetsprövning som gäller för chefer och direktörer i enheter som är godkända enligt direktiv på det finansiella området kan ses som exempel på bedömning av expertis och kunskap.

När det gäller små enheter bör den person som bedöms enligt ovan också vara den person som auktoriserats att utföra transaktioner på enhetens vägnar.

Vid ovan nämnda bedömning bör minst två av följande kriterier vara uppfyllda:

| — | Kunden har på marknaden i fråga utfört i genomsnitt minst tio transaktioner av betydande storlek per kvartal under de föregående fyra kvartalen. |
| --- | --- |

—

Kunden har på marknaden i fråga utfört i genomsnitt minst tio transaktioner av betydande storlek per kvartal under de föregående fyra kvartalen.

| — | Värdet av kundens portfölj av finansiella instrument, definierad som kontantdepositioner och innehav av finansiella instrument, överstiger 500 000 euro. |
| --- | --- |

—

Värdet av kundens portfölj av finansiella instrument, definierad som kontantdepositioner och innehav av finansiella instrument, överstiger 500 000 euro.

| — | Kunden arbetar, eller har arbetat, minst ett år inom finanssektorn i en befattning som kräver kunskap om transaktionerna eller tjänsterna i fråga. |
| --- | --- |

—

Kunden arbetar, eller har arbetat, minst ett år inom finanssektorn i en befattning som kräver kunskap om transaktionerna eller tjänsterna i fråga.

II.2   Förfarande

De kunder som avses ovan får avstå från skydd enligt de detaljerade uppförandereglerna endast om följande förfarande har följts:

| — | De måste skriftligen meddela värdepappersföretaget att de önskar behandlas som en professionell kund, antingen allmänt eller i fråga om en särskild investeringstjänst eller transaktion eller en viss typ av transaktion eller produkt. |
| --- | --- |

—

De måste skriftligen meddela värdepappersföretaget att de önskar behandlas som en professionell kund, antingen allmänt eller i fråga om en särskild investeringstjänst eller transaktion eller en viss typ av transaktion eller produkt.

| — | Värdepappersföretaget måste ge dem en tydlig skriftlig varning om vilken rätt till skydd och ersättning till investerare som de kan förlora. |
| --- | --- |

—

Värdepappersföretaget måste ge dem en tydlig skriftlig varning om vilken rätt till skydd och ersättning till investerare som de kan förlora.

| — | De måste i ett från avtalet skilt dokument skriftligen förklara att de är medvetna om följderna av detta skydd förloras. |
| --- | --- |

—

De måste i ett från avtalet skilt dokument skriftligen förklara att de är medvetna om följderna av detta skydd förloras.

Innan en värdepappersföretag beslutar att godta en begäran om undantag, skall det vidta alla rimliga åtgärder för att försäkra sig om att den kund som begär att bli behandlad som professionell kund uppfyller alla relevanta krav i avsnitt II.1 ovan.

När kunder redan har klassificerats som professionella enligt kriterier och förfaranden som liknar ovanstående, är dock inte avsikten att deras förhållande till värdepappersföretag skall påverkas av nya regler som antas enligt av denna bilaga.

Värdepappersföretagen måste införa skriftliga interna regler och förfaranden för kategorisering av kunderna. Professionella kunder är ansvariga för att meddela värdepappersföretaget alla förändringar som kan påverka deras aktuella kategorisering. Värdepappersföretaget måste det dock vidta lämpliga åtgärder om det får kunskap om att kunden inte längre uppfyller de ursprungliga villkor som berättigade honom att behandlas som professionell kund.

P5_TA(2004)0213

Arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält och vågor ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (13599/1/2003 — C5-0016/2004 — 1992/0449C(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13599/1/2003 — C5-0016/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13599/1/2003 — C5-0016/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(1992) 560) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(1992) 560) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(1994) 284 (4)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(1994) 284 (4)),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0196/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0196/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 66 E, 16.3.2004, s. 1.

(2)  EGT C 128, 9.5.1994, s. 146.

(3)  EGT C 77, 18.3.1993, s. 12.

(4)  EGT C 230, 19.8.1994, s. 3.

P5_TC2-COD(1992)0449

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 137.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1), som lagts fram efter samråd med Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt fördraget kan rådet genom direktiv anta minimikrav för att främja förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att garantera en högre skyddsnivå för arbetstagarnas hälsa och säkerhet. I dessa direktiv bör sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden undvikas som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(1)

Enligt fördraget kan rådet genom direktiv anta minimikrav för att främja förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att garantera en högre skyddsnivå för arbetstagarnas hälsa och säkerhet. I dessa direktiv bör sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden undvikas som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag.

| (2) | Enligt kommissionens meddelande om handlingsprogrammet för genomförande av gemenskapsstadgan om grundläggande sociala rättigheter för arbetstagare skall minimikrav för hälsa och säkerhet införas för arbetstagare som exponeras för risker som härrör från fysikaliska agens. Europaparlamentet antog i september 1990 en resolution om detta handlingsprogram (4), i vilken kommissionen särskilt uppmanades att utarbeta ett särdirektiv om risker förknippade med buller och vibration samt alla andra fysikaliska agens på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens meddelande om handlingsprogrammet för genomförande av gemenskapsstadgan om grundläggande sociala rättigheter för arbetstagare skall minimikrav för hälsa och säkerhet införas för arbetstagare som exponeras för risker som härrör från fysikaliska agens. Europaparlamentet antog i september 1990 en resolution om detta handlingsprogram (4), i vilken kommissionen särskilt uppmanades att utarbeta ett särdirektiv om risker förknippade med buller och vibration samt alla andra fysikaliska agens på arbetsplatsen.

| (3) | Som ett första steg antog Europaparlamentet och rådet den 25 juni 2002 direktiv 2002/44/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (vibration) i arbetet (16:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (5). Europaparlamentet och rådet antog sedan, den 6 februari 2003, direktiv 2003/10/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (buller) i arbetet (17:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG). (6) |
| --- | --- |

(3)

Som ett första steg antog Europaparlamentet och rådet den 25 juni 2002 direktiv 2002/44/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (vibration) i arbetet (16:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (5). Europaparlamentet och rådet antog sedan, den 6 februari 2003, direktiv 2003/10/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (buller) i arbetet (17:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG). (6)

| (4) | Det anses nu vara nödvändigt att införa åtgärder som skyddar arbetstagare mot risker som har samband med elektromagnetiska fält på grund av deras inverkan på arbetstagarnas hälsa och säkerhet. Detta direktiv omfattar dock inte långsiktiga effekter, bland andra eventuella cancerframkallande effekter på grund av exponering för tidsvarierande elektriska, magnetiska och elektromagnetiska fält, för vilka det inte finns några avgörande vetenskapliga bevis för orsakssamband. Dessa åtgärder är inte endast avsedda att trygga den enskilde arbetstagarens hälsa och säkerhet utan också att skapa ett minimiskydd för alla arbetstagare i gemenskapen i syfte att undvika en eventuell snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(4)

Det anses nu vara nödvändigt att införa åtgärder som skyddar arbetstagare mot risker som har samband med elektromagnetiska fält på grund av deras inverkan på arbetstagarnas hälsa och säkerhet. Detta direktiv omfattar dock inte långsiktiga effekter, bland andra eventuella cancerframkallande effekter på grund av exponering för tidsvarierande elektriska, magnetiska och elektromagnetiska fält, för vilka det inte finns några avgörande vetenskapliga bevis för orsakssamband. Dessa åtgärder är inte endast avsedda att trygga den enskilde arbetstagarens hälsa och säkerhet utan också att skapa ett minimiskydd för alla arbetstagare i gemenskapen i syfte att undvika en eventuell snedvridning av konkurrensen.

| (5) | I detta direktiv fastställs minimikrav, och medlemsstaterna kan följaktligen välja att anta gynnsammare bestämmelser om skydd av arbetstagare, särskilt genom att fastställa lägre insatsvärden eller gränsvärden för exponering när det gäller elektromagnetiska fält. Genomförandet av detta direktiv bör inte åberopas som skäl till inskränkningar i det skydd som för närvarande finns i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

(5)

I detta direktiv fastställs minimikrav, och medlemsstaterna kan följaktligen välja att anta gynnsammare bestämmelser om skydd av arbetstagare, särskilt genom att fastställa lägre insatsvärden eller gränsvärden för exponering när det gäller elektromagnetiska fält. Genomförandet av detta direktiv bör inte åberopas som skäl till inskränkningar i det skydd som för närvarande finns i varje medlemsstat.

| (6) | En strategi för skydd mot elektromagnetiska fält bör utan onödiga detaljer begränsas till att fastställa vilka mål som skall uppnås och vilka principer och grundläggande värden som skall tillämpas, för att göra det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa minimikraven på ett likartat sätt. |
| --- | --- |

(6)

En strategi för skydd mot elektromagnetiska fält bör utan onödiga detaljer begränsas till att fastställa vilka mål som skall uppnås och vilka principer och grundläggande värden som skall tillämpas, för att göra det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa minimikraven på ett likartat sätt.

| (7) | Exponeringsnivån för elektromagnetiska fält kan reduceras mer effektivt om förebyggande åtgärder sätts in redan vid utformningen av arbetsställen och vid valet av arbetsutrustning, arbetsprocesser och arbetsmetoder, så att riskerna företrädesvis minskas redan vid källan. Bestämmelser om arbetsutrustning och arbetsmetoder bidrar således till att skydda de berörda arbetstagarna. |
| --- | --- |

(7)

Exponeringsnivån för elektromagnetiska fält kan reduceras mer effektivt om förebyggande åtgärder sätts in redan vid utformningen av arbetsställen och vid valet av arbetsutrustning, arbetsprocesser och arbetsmetoder, så att riskerna företrädesvis minskas redan vid källan. Bestämmelser om arbetsutrustning och arbetsmetoder bidrar således till att skydda de berörda arbetstagarna.

| (8) | Arbetsgivarna bör anpassa sig till tekniska framsteg och vetenskapliga rön vad gäller risker till följd av exponering för elektromagnetiska fält för att förbättra arbetstagarnas säkerhet och hälsoskydd. |
| --- | --- |

(8)

Arbetsgivarna bör anpassa sig till tekniska framsteg och vetenskapliga rön vad gäller risker till följd av exponering för elektromagnetiska fält för att förbättra arbetstagarnas säkerhet och hälsoskydd.

| (9) | Eftersom detta direktiv är ett särdirektiv enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (7), är det direktivet tillämpligt på arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält, utan att det påverkar tilllämpningen av strängare och/eller mer specifika bestämmelser i detta direktiv. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom detta direktiv är ett särdirektiv enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (7), är det direktivet tillämpligt på arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält, utan att det påverkar tilllämpningen av strängare och/eller mer specifika bestämmelser i detta direktiv.

| (10) | Detta direktiv är ett led i förverkligandet av den inre marknadens sociala dimension. |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv är ett led i förverkligandet av den inre marknadens sociala dimension.

| (11) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (12) | Respekterande av gräns- och insatsvärdena för exponering bör ge en hög skyddsnivå när det gäller den hälsopåverkan som kan ske vid exponering för elektromagnetiska fält, men detta medför inte nödvändigtvis att interferensproblem med eller funktionsstörningar i medicinsk utrustning, exempelvis proteser av metall, pacemaker, defibrillatorer, hörselimplantat och andra implantat kan undvikas. Interferensproblem med i synnerhet pacemaker kan uppstå vid nivåer som ligger under insatsvärdena och bör därför bli föremål för lämpliga säkerhets- och skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Respekterande av gräns- och insatsvärdena för exponering bör ge en hög skyddsnivå när det gäller den hälsopåverkan som kan ske vid exponering för elektromagnetiska fält, men detta medför inte nödvändigtvis att interferensproblem med eller funktionsstörningar i medicinsk utrustning, exempelvis proteser av metall, pacemaker, defibrillatorer, hörselimplantat och andra implantat kan undvikas. Interferensproblem med i synnerhet pacemaker kan uppstå vid nivåer som ligger under insatsvärdena och bör därför bli föremål för lämpliga säkerhets- och skyddsåtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVSNITT I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I detta direktiv, som är det 18:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG, fastställs minimikrav för att skydda arbetstagare mot sådana hälso- och säkerhetsrisker som uppstår eller kan uppstå vid exponering för elektromagnetiska fält under arbetet (0 Hz till 300 GHz).

2.   Detta direktiv avser den hälso- och säkerhetsrisk som arbetstagare utsätts för på grund av kända, kortsiktiga, negativa effekter på kroppen som orsakas av inducerade strömmar och genom energiabsorption samt kontaktströmmar.

3.   Detta direktiv omfattar inte påstådda långsiktiga effekter.

4.   Detta direktiv omfattar inte de risker som uppstår vid beröring av strömförande ledare.

5.   Direktiv 89/391/EEG skall tillämpas fullt ut inom hela det område som avses i punkt 1 utan att det hindrar tillämpningen av strängare och/eller mer specifika bestämmelser i det här direktivet.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | elektromagnetiska fält: statiska, magnetiska och tidsvariabla elektriska, magnetiska och elektromagnetiska fält med frekvenser upp till 300 GHz. |
| --- | --- |

a)

elektromagnetiska fält: statiska, magnetiska och tidsvariabla elektriska, magnetiska och elektromagnetiska fält med frekvenser upp till 300 GHz.

| b) | gränsvärden för exponering: gränser för exponering för elektromagnetiska fält som är direkt grundade på bekräftad hälsopåverkan och biologiska hänsynstaganden. Om dessa gränser respekteras kommer det att säkerställa att arbetstagare som exponeras för elektromagnetiska fält skyddas mot alla kända negativa hälsoeffekter. |
| --- | --- |

b)

gränsvärden för exponering: gränser för exponering för elektromagnetiska fält som är direkt grundade på bekräftad hälsopåverkan och biologiska hänsynstaganden. Om dessa gränser respekteras kommer det att säkerställa att arbetstagare som exponeras för elektromagnetiska fält skyddas mot alla kända negativa hälsoeffekter.

| c) | insatsvärden för exponering: den styrka eller intensitet hos direkt mätbara parametrar, uttryckt i elektrisk fältstyrka (E), magnetisk fältstyrka (H), magnetisk flödestäthet (B) och effekttäthet (S), vid vilken en eller flera av de fastställda åtgärderna i detta direktiv måste vidtas. Om dessa värden respekteras kommer det att säkerställa att relevanta gränsvärden för exponering respekteras. |
| --- | --- |

c)

insatsvärden för exponering: den styrka eller intensitet hos direkt mätbara parametrar, uttryckt i elektrisk fältstyrka (E), magnetisk fältstyrka (H), magnetisk flödestäthet (B) och effekttäthet (S), vid vilken en eller flera av de fastställda åtgärderna i detta direktiv måste vidtas. Om dessa värden respekteras kommer det att säkerställa att relevanta gränsvärden för exponering respekteras.

Artikel 3

Gräns- och insatsvärden för exponering

1.   Gränsvärdena för exponering fastställs i tabell 1 i bilagan.

2.   Insatsvärdena för exponering fastställs i tabell 2 i bilagan.

3.   När det gäller bedömning, mätning och/eller beräkning av arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält kan medlemsstaterna tillämpa andra vetenskapligt grundade standarder eller riktlinjer, till dess de harmoniserade europeiska standarderna från Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) omfattar alla relevanta situationer för bedömning, mätning och beräkning.

AVSNITT II

ARBETSGIVARENS SKYLDIGHETER

Artikel 4

Fastställande av exponering och bedömning av risker

1.   Arbetsgivaren skall, för att uppfylla sina skyldigheter enligt artiklarna 6.3 och 9.1 i direktiv 89/391/EEG, bedöma och, om nödvändigt, mäta och/eller beräkna nivåerna på de elektromagnetiska fält som arbetstagarna exponeras för. Bedömningar, mätningar och beräkningar får genomföras i enlighet med de vetenskapligt grundade standarder och riktlinjer som avses i artikel 3 till dess harmoniserade europeiska standarder från Cenelec omfattar alla relevanta situationer för bedömning, mätning och beräkning, och i relevanta fall genom att hänsyn tas till de uppgifter om emissionsnivåer som tillverkarna av utrustningen har lämnat om den omfattas av relevanta gemenskapsdirektiv.

2.   På grundval av den bedömning av nivån av elektromagnetiska fält som skall göras i enlighet med punkt 1, skall arbetsgivaren, om de insatsvärden som avses i artikel 3 har överskridits, bedöma, och om nödvändigt beräkna om gränsvärdena för exponering har överskridits.

3.   Den bedömning, mätning och/eller beräkning som avses i punkterna 1 och 2 behöver inte genomföras på arbetsplatser som är öppna för allmänheten, under förutsättning att en utvärdering redan har gjorts i enlighet med bestämmelserna i rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz-300 GHz) (9) och att de begränsningar som specificeras i denna beträffande arbetstagarna respekteras samt att säkerhetsrisker är uteslutna.

4.   Den bedömning, mätning och/eller beräkning som avses i punkterna 1 och 2 skall planläggas och genomföras av behöriga instanser eller personer med lämpliga intervall, med beaktande särskilt av bestämmelserna i artiklarna 7 och 11 i direktiv 89/391/EEG om nödvändig sakkunnig hjälp och samråd med och medverkan av arbetstagare. Resultatet av bedömningen, mätningen och/eller beräkningen av exponeringsnivån skall bevaras i sådan form att uppgifterna kan användas vid en senare tidpunkt.

5.   Enligt artikel 6.3 i direktiv 89/391/EEG skall arbetsgivaren vid riskbedömningen särskilt vara uppmärksam på

| a) | exponeringens nivå, frekvensspektrum, varaktighet och typ, |
| --- | --- |

a)

exponeringens nivå, frekvensspektrum, varaktighet och typ,

| b) | de gräns- och insatsvärden för exponering som avses i artikel 3 i det här direktivet, |
| --- | --- |

b)

de gräns- och insatsvärden för exponering som avses i artikel 3 i det här direktivet,

| c) | effekter på hälsa och säkerhet för de arbetstagare som är särskilt utsatta för risk, |
| --- | --- |

c)

effekter på hälsa och säkerhet för de arbetstagare som är särskilt utsatta för risk,

| d) | indirekta effekter, t.ex.






  i) | interferens med medicinsk elektronisk utrustning och anordningar (inklusive pacemaker och andra implantat), |
| --- | --- | --- |

d)

indirekta effekter, t.ex.

i)

interferens med medicinsk elektronisk utrustning och anordningar (inklusive pacemaker och andra implantat),

| ii) | projektilrisk från ferromagnetiska föremål i statiska magnetiska fält med en magnetisk flödestäthet större än 3 mT, |
| --- | --- |

ii)

projektilrisk från ferromagnetiska föremål i statiska magnetiska fält med en magnetisk flödestäthet större än 3 mT,

| iii) | triggning av elektriska tänd- och antändningsanordningar (detonatorer), |
| --- | --- |

iii)

triggning av elektriska tänd- och antändningsanordningar (detonatorer),

| iv) | brand och explosioner som uppstår när brännbara material antänds av gnistor orsakade av induktionsfält, kontaktströmmar eller gnisturladdningar, |
| --- | --- |

iv)

brand och explosioner som uppstår när brännbara material antänds av gnistor orsakade av induktionsfält, kontaktströmmar eller gnisturladdningar,

| e) | förekomsten av ersättningsutrustning som konstruerats för att minska exponeringen för elektromagnetiska fält, |
| --- | --- |

e)

förekomsten av ersättningsutrustning som konstruerats för att minska exponeringen för elektromagnetiska fält,

| f) | relevant information från hälsokontroller, inklusive offentliggjord information när så är möjligt, |
| --- | --- |

f)

relevant information från hälsokontroller, inklusive offentliggjord information när så är möjligt,

| g) | exponering från flera källor, |
| --- | --- |

g)

exponering från flera källor,

| h) | samtidig exponering för fält med flera frekvenser. |
| --- | --- |

h)

samtidig exponering för fält med flera frekvenser.

6.   Arbetsgivaren skall inneha en riskbedömning i enlighet med artikel 9.1 a i direktiv 89/391/EEG och skall fastställa vilka åtgärder som skall vidtas i enlighet med artiklarna 5 och 6 i det här direktivet. Riskbedömningen skall registreras på lämpligt medium i enlighet med nationell lagstiftning och praxis; i denna får arbetsgivaren bestyrka att riskerna med avseende på elektromagnetiska fält är av en typ och omfattning som medför att en mer detaljerad riskbedömning är onödig. Riskbedömningen skall uppdateras regelbundet, särskilt om viktiga förändringar har ägt rum som kan göra den inaktuell, eller om resultaten av hälsokontroller visar att så är nödvändigt.

Artikel 5

Bestämmelser som syftar till att undvika eller minska riskerna

1.   Med beaktande av tekniska framsteg och tillgängliga åtgärder för att påverka en risk vid källan, skall de risker som härrör från exponering för elektromagnetiska fält elimineras eller nedbringas till lägsta möjliga nivå.

Minskning av risker som härrör från exponering för elektromagnetiska fält skall genomföras på grundval av de allmänna principer för förebyggande arbete som anges i direktiv 89/391/EEG.

2.   Om de insatsvärden som avses i artikel 3 överskridits skall arbetsgivaren, om inte den bedömning som genomförts i enlighet med artikel 4.2 visar att gränsvärdena för exponering inte överskridits och att säkerhetsrisker kan uteslutas, på grundval av den riskbedömning som avses i artikel 4 utarbeta och genomföra en handlingsplan som skall innehålla tekniska och/eller organisatoriska åtgärder som syftar till att förebygga exponering som överskrider gränsvärdena för exponering, med särskilt beaktande av

| a) | alternativa arbetsmetoder, så att exponeringen för elektromagnetiska fält minskar, |
| --- | --- |

a)

alternativa arbetsmetoder, så att exponeringen för elektromagnetiska fält minskar,

| b) | val av utrustning, så att de elektromagnetiska fälten kan minskas med hänsyn till det arbete som skall utföras, |
| --- | --- |

b)

val av utrustning, så att de elektromagnetiska fälten kan minskas med hänsyn till det arbete som skall utföras,

| c) | tekniska åtgärder, så att de elektromagnetiska fälten kan minskas, om nödvändigt genom användning av spärranordningar, avskärmning eller liknande hälsoskyddsmekanismer, |
| --- | --- |

c)

tekniska åtgärder, så att de elektromagnetiska fälten kan minskas, om nödvändigt genom användning av spärranordningar, avskärmning eller liknande hälsoskyddsmekanismer,

| d) | lämpliga underhållsprogram för arbetsutrustning, arbetsplatser och system för arbetsställen, |
| --- | --- |

d)

lämpliga underhållsprogram för arbetsutrustning, arbetsplatser och system för arbetsställen,

| e) | utformningen och planeringen av arbetsplatser och arbetsställen, |
| --- | --- |

e)

utformningen och planeringen av arbetsplatser och arbetsställen,

| f) | att exponeringens varaktighet och intensitet begränsas, |
| --- | --- |

f)

att exponeringens varaktighet och intensitet begränsas,

| g) | att det finns tillgång till lämplig personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

g)

att det finns tillgång till lämplig personlig skyddsutrustning.

3.   De arbetsplatser där arbetstagarna mot bakgrund av den riskbedömning som avses i artikel 4 kan komma att exponeras för elektromagnetiska fält som överstiger insatsvärdena skall markeras med lämpliga skyltar i enlighet med rådets direktiv 92/58/EEG av den 24 juni 1992 om minimikrav beträffande varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet i arbetet (nionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (10), om inte den bedömning som genomförts i enlighet med artikel 4.2 visar att gränsvärdena för exponering inte överskridits och att säkerhetsrisker kan uteslutas. De berörda områdena skall identifieras och tillträdet till dem begränsas där detta är tekniskt möjligt och där det föreligger risk för att gränsvärdena för exponering kan överskridas.

4.   Arbetstagare får under inga omständigheter utsättas för exponeringar som överstiger gränsvärdena för exponering.

Om gränsvärdena för exponering överskrids, trots de åtgärder som arbetsgivaren vidtagit för att följa detta direktiv, skall arbetsgivaren vidta omedelbara åtgärder för att sänka exponeringen till en nivå som understiger gränsvärdena för exponering. Han skall fastställa orsakerna till att gränsvärdena för exponering har överskridits och ändra de skyddande och förebyggande åtgärderna för att undvika att detta upprepas.

5.   Enligt artikel 15 i direktiv 89/391/EEG skall arbetsgivaren anpassa de åtgärder som avses i den här artikeln till behoven hos de arbetstagare som är särskilt utsatta för risk.

Artikel 6

Information och utbildning för arbetstagarna

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 10 och 12 i direktiv 89/391/EEG skall arbetsgivaren säkerställa att de arbetstagare som exponeras för risker på grund av elektromagnetiska fält på arbetsplatsen, och/eller deras representanter, får all nödvändig information och utbildning om resultatet av den riskbedömning som föreskrivs i artikel 4.1 i detta direktiv, i synnerhet när det gäller

| a) | åtgärder som vidtas för att tillämpa det här direktivet, |
| --- | --- |

a)

åtgärder som vidtas för att tillämpa det här direktivet,

| b) | värden och begrepp som rör gränsvärden och insatsvärden för exponering och de risker som kan vara kopplade till dessa, |
| --- | --- |

b)

värden och begrepp som rör gränsvärden och insatsvärden för exponering och de risker som kan vara kopplade till dessa,

| c) | resultaten av de bedömningar, mätningar och /eller beräkningar av nivåerna av exponering för elektromagnetiska fält som har gjorts i enlighet med artikel 4 i det här direktivet, |
| --- | --- |

c)

resultaten av de bedömningar, mätningar och /eller beräkningar av nivåerna av exponering för elektromagnetiska fält som har gjorts i enlighet med artikel 4 i det här direktivet,

| d) | hur de negativa hälsoeffekterna av exponering upptäcks och hur dessa skall rapporteras, |
| --- | --- |

d)

hur de negativa hälsoeffekterna av exponering upptäcks och hur dessa skall rapporteras,

| e) | under vilka omständigheter arbetstagare har rätt till hälsokontroller, |
| --- | --- |

e)

under vilka omständigheter arbetstagare har rätt till hälsokontroller,

| f) | säkra arbetsrutiner för att minimera riskerna i samband med exponering. |
| --- | --- |

f)

säkra arbetsrutiner för att minimera riskerna i samband med exponering.

Artikel 7

Samråd med och medverkan av arbetstagare

Samråd med och medverkan av arbetstagare och/eller deras representanter skall genomföras i enlighet med artikel 11 i direktiv 89/391/EEG beträffande de frågor som omfattas av det här direktivet.

AVSNITT III

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 8

Hälsokontroll

1.   I syfte att förebygga och tidigt diagnostisera eventuella negativa hälsoeffekter orsakade av exponering för elektromagnetiska fält skall lämpliga hälsokontroller genomföras i enlighet med artikel 14 i direktiv 89/391/EEG.

Om det konstateras att en arbetstagare utsatts för en exponering över gränsvärdena skall denne beredas möjlighet att genomgå en läkarundersökning i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. Om negativa hälsoeffekter på grund av sådan exponering upptäcks skall en förnyad riskbedömning genomföras av arbetsgivaren i enlighet med artikel 4.

2.   Arbetsgivaren skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att läkaren och/eller den medicinska myndighet som ansvarar för hälsokontrollerna har tillgång till resultatet av den riskbedömning som avses i artikel 4.

3.   Resultaten av hälsokontrollerna skall förvaras i lämplig form så att de kan studeras senare med beaktande av tystnadspliktens krav. Enskilda arbetstagare skall på begäran få tillgång till resultatet av den hälsokontroll de själva genomgått.

Artikel 9

Påföljder

Medlemsstaterna skall fastställa lämpliga påföljder för överträdelser av nationell lagstiftning som antagits i enlighet med detta direktiv. Dessa påföljder skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 10

Tekniska ändringar

1.   Ändringar av de gräns- och insatsvärden för exponering som anges i bilagan skall antas av Europaparlamentet och rådet i enlighet med förfarandet i artikel 137.2 i fördraget.

2.   Ändringar i bilagan av rent teknisk natur med hänsyn till

| a) | antagandet av direktiv om teknisk harmonisering och standardisering som gäller planläggning, konstruktion, tillverkning eller utformning av arbetsutrustning och/eller arbetsplatser, |
| --- | --- |

a)

antagandet av direktiv om teknisk harmonisering och standardisering som gäller planläggning, konstruktion, tillverkning eller utformning av arbetsutrustning och/eller arbetsplatser,

| b) | tekniska framsteg, förändringar av de mest relevanta harmoniserade europeiska standarderna eller specifikationerna samt nya vetenskapliga rön om elektromagnetiska fält, |
| --- | --- |

b)

tekniska framsteg, förändringar av de mest relevanta harmoniserade europeiska standarderna eller specifikationerna samt nya vetenskapliga rön om elektromagnetiska fält,

skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 11

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som avses i artikel 17 i direktiv 89/391/EEG.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

AVSNITT IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 12

Rapporter

Medlemsstaterna skall vart femte år till kommissionen inge en rapport om den praktiska tillämpningen av detta direktiv och i denna ange synpunkter som framförts av arbetsmarknadens parter.

Kommissionen skall vart femte år informera Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor om innehållet i dessa rapporter och om sin bedömning av utvecklingen inom detta område och om eventuella initiativ, särskilt när det gäller exponering för statiska magnetiska fält, som är befogade mot bakgrund av nya vetenskapliga rön.

Artikel 13

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (11). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar eller redan har antagit inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 77, 18.3.1993, s. 12 och EGT C 230, 19.8.1994, s. 3.

1

(2)  EGT C 249, 13.9.1993, s. 28.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 april 1994 (EGT C 128, 9.5.1994, s. 146), bekräftat den 16 september 1999 (EGT C 54, 25.2.2000, s. 75), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 december 2003 (EUT C 66 E, 16.3.2004, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

3

(4)  EGT C 260, 15.10.1990, s. 167.

4

(5)  EGT L 177, 6.7.2002, s. 13.

5

(6)  EUT L 42, 15.2.2003, s. 38.

6

(7)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EGT L 199, 30.7.1999, s. 59.

9

(10)  EGT L 245, 26.8.1992, s. 23.

10

(11)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

11

BILAGA

GRÄNSVÄRDEN FÖR EXPONERING OCH INSATSVÄRDEN FÖR ELEKTROMAGNETISKA FÄLT

Följande fysikaliska storheter skall användas för att beskriva exponering för elektromagnetiska fält:

Kontaktström (Ic) mellan en människa och ett föremål uttrycks i ampere (A). Ett ledande föremål i ett elektriskt fält kan laddas av fältet.

Strömtäthet (J) definieras som den ström som går genom en tvärsnittsarea vinkelrätt mot strömmens riktning i en ledare med en viss utsträckning, t.ex. en människokropp eller en del därav, och uttrycks i ampere per kvadratmeter (A/m).

Elektrisk fältstyrka är en vektorstorhet (E) som motsvarar den kraft som verkar på en laddad partikel oavsett dess rörelse. Denna storhet uttrycks i volt per meter (V/m).

Magnetisk fältstyrka är en vektorstorhet (H) som tillsammans med den magnetiska flödestätheten karakteriserar ett magnetfält i varje punkt i rummet. Denna storhet uttrycks i ampere per meter (A/m).

Magnetisk flödestäthet är en vektorstorhet (B) som beskriver den kraft som verkar på laddningar i rörelse. Storheten uttrycks i tesla (T). I fritt rum och i biologiskt material kan den magnetiska flödestätheten och den magnetiska fältstyrkan omräknas till den andra enheten med hjälp av formeln 1 A/m = 4π 10-7 T.

Strålningstäthet (S) är den storhet som används vid mycket höga frekvenser, där inträngningsdjupet i kroppen är litet. Den definieras som den mot ytan i rät vinkel infallande strålningens effekt, dividerad med ytans area. Storheten uttrycks i watt per kvadratmeter (W/m).

Specifik energiabsorption (SA) definieras som den energi som absorberas per massenhet biologisk vävnad och uttrycks i joule per kilogram (J/kg). I detta direktiv används begreppet för att begränsa icke-termisk påverkan av pulsad mikrovågsstrålning.

Specifik energiabsorptionshastighet (SAR) definieras som den energi, medelvärdesbildad över hela kroppen eller delar av kroppen, som absorberas per massenhet biologisk vävnad. Storheten uttrycks i watt per kilogram (W/kg). Helkropps-SAR är ett allmänt accepterat mått för negativa termiska effekter vid exponering för radiovågor. Utöver medelvärden för helkropps-SAR krävs lokala SAR-värden för att kunna bedöma och begränsa hur stor energimängd som tas upp i mindre delar av kroppen vid särskilda exponeringsförhållanden. Ett sådant förhållande kan t.ex. vara en jordansluten person som exponeras för radiovågor i det nedre MHz-området samt personer som utsätts för exponering i närheten av en antenn.

Av dessa storheter är magnetisk flödestäthet, kontaktström, elektrisk och magnetisk fältstyrka och strålningstäthet direkt mätbara.

A.   GRÄNSVÄRDEN FÖR EXPONERING

Beroende på frekvens används följande fysikaliska storheter för att specificera gränsvärdena för exponering för elektromagnetiska fält:

| — | De gränsvärden för exponering som föreskrivs för strömtäthet för tidsvarierande fält med en frekvens på upp till 1 Hz i syfte att undvika kardiovaskulär påverkan och påverkan på det centrala nervsystemet. |
| --- | --- |

—

De gränsvärden för exponering som föreskrivs för strömtäthet för tidsvarierande fält med en frekvens på upp till 1 Hz i syfte att undvika kardiovaskulär påverkan och påverkan på det centrala nervsystemet.

| — | För frekvensområdet mellan 1 Hz och 10 MHz fastställs gränsvärden för exponering avseende strömtäthet i syfte att undvika påverkan på det centrala nervsystemets funktioner. |
| --- | --- |

—

För frekvensområdet mellan 1 Hz och 10 MHz fastställs gränsvärden för exponering avseende strömtäthet i syfte att undvika påverkan på det centrala nervsystemets funktioner.

| — | Vid frekvensområdet mellan 100 Hz och 10 GHz fastställs gränsvärden för exponering avseende SAR i syfte att undvika helkroppsvärmebelastning och alltför kraftig lokal uppvärmning i vävnad. Inom frekvensområden mellan 100 kHz och 10 MHz fastställs gränsvärden för exponering avseende såväl strömtäthet som SAR. |
| --- | --- |

—

Vid frekvensområdet mellan 100 Hz och 10 GHz fastställs gränsvärden för exponering avseende SAR i syfte att undvika helkroppsvärmebelastning och alltför kraftig lokal uppvärmning i vävnad. Inom frekvensområden mellan 100 kHz och 10 MHz fastställs gränsvärden för exponering avseende såväl strömtäthet som SAR.

| — | För frekvensområdet mellan 10 GHz och 300 GHz fastställs gränsvärden för exponering för strålningstäthet för att undvika alltför kraftig uppvärmning av vävnad på eller nära kroppsytan. |
| --- | --- |

—

För frekvensområdet mellan 10 GHz och 300 GHz fastställs gränsvärden för exponering för strålningstäthet för att undvika alltför kraftig uppvärmning av vävnad på eller nära kroppsytan.

Tabell 1: Gränsvärden för exponering (artikel 3.1) - Alla villkor skall uppfyllas

| Frekvensområde | Strömtäthet (huvud och bål) J (mA/m2) (rms-värde) | Helkroppsmedelvärdes-SAR (W/kg) | Lokal SAR (huvud och bål) (W/kg) | Lokal SAR (extremiteter) (W/kg) | Strålningstäthet S (W/m2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 1 Hz | 40 | - | - | - | - |
| 1-4 Hz | 40/f | - | - | - | - |
| 4-1 000 Hz | 10 | - | - | - | - |
| 1 000 Hz-100 kHz | f/100 | - | - | - | - |
| 100 kHz-10 MHz | f/100 | 0,4 | 10 | 20 | - |
| 10 MHz-10 GHz | - | 0,4 | 10 | 20 | - |
| 10-300 GHz | - | - | - | - | 50 |

Frekvensområde

Strömtäthet (huvud och bål) J (mA/m2) (rms-värde)

Helkroppsmedelvärdes-SAR (W/kg)

Lokal SAR (huvud och bål) (W/kg)

Lokal SAR (extremiteter) (W/kg)

Strålningstäthet S (W/m2)

Upp till 1 Hz

40

-

-

-

-

1-4 Hz

40/f

-

-

-

-

4-1 000 Hz

10

-

-

-

-

1 000 Hz-100 kHz

f/100

-

-

-

-

100 kHz-10 MHz

f/100

0,4

10

20

-

10 MHz-10 GHz

-

0,4

10

20

-

10-300 GHz

-

-

-

-

50

Anmärkningar:

| 1. | f är frekvensen i hertz. |
| --- | --- |

1.

f är frekvensen i hertz.

| 2. | Gränsvärdena för exponering för strömtäthet syftar till att skydda mot omedelbara exponeringseffekter på vävnader i det centrala nervsystemet i huvudet och bålen. Gränsvärdena för exponering inom frekvensområdet 1 Hz-10 MHz baseras på säkerställda negativa effekter på det centrala nervsystemet. Sådana omedelbara effekter är i huvudsak ögonblickliga, och det finns inget vetenskapligt underlag för att ändra gränsvärdena för exponering i fråga om kortvarig exponering. Eftersom gränsvärdena för exponering gäller för negativa effekter på det centrala nervsystemet kan dessa gränsvärden för exponering tillåta högre strömtäthet i andra kroppsvävnader än i det centrala nervsystemet under samma exponeringsvillkor. |
| --- | --- |

2.

Gränsvärdena för exponering för strömtäthet syftar till att skydda mot omedelbara exponeringseffekter på vävnader i det centrala nervsystemet i huvudet och bålen. Gränsvärdena för exponering inom frekvensområdet 1 Hz-10 MHz baseras på säkerställda negativa effekter på det centrala nervsystemet. Sådana omedelbara effekter är i huvudsak ögonblickliga, och det finns inget vetenskapligt underlag för att ändra gränsvärdena för exponering i fråga om kortvarig exponering. Eftersom gränsvärdena för exponering gäller för negativa effekter på det centrala nervsystemet kan dessa gränsvärden för exponering tillåta högre strömtäthet i andra kroppsvävnader än i det centrala nervsystemet under samma exponeringsvillkor.

| 3. | Eftersom kroppen inte är elektriskt homogen bör strömtäthet beräknas som medelvärde i ett tvärsnitt på 1 cm2 vinkelrätt mot strömmens riktning. |
| --- | --- |

3.

Eftersom kroppen inte är elektriskt homogen bör strömtäthet beräknas som medelvärde i ett tvärsnitt på 1 cm2 vinkelrätt mot strömmens riktning.

| 4. | Vid frekvenser på upp till 100 kHz kan toppvärdena för strömtätheten erhållas genom att rms-värdet multipliceras med (2)

  . |
| --- | --- |

4.

Vid frekvenser på upp till 100 kHz kan toppvärdena för strömtätheten erhållas genom att rms-värdet multipliceras med (2)
  Formula
  .

| 5. | För frekvenser på upp till 100 kHz och vid pulsade magnetfält kan den maximala av pulserna inducerade strömtätheten beräknas med hjälp av stignings- och falltiderna samt den magnetiska flödestäthetens maximala ändring. Den inducerade strömtätheten kan därefter jämföras med tillämpligt gränsvärde för exponering. För pulser med varaktigheten t
  p bör motsvarande frekvens som skall tilllämpas i gränsvärdena för exponering beräknas som f = 1/(2t
  p). |
| --- | --- |

5.

För frekvenser på upp till 100 kHz och vid pulsade magnetfält kan den maximala av pulserna inducerade strömtätheten beräknas med hjälp av stignings- och falltiderna samt den magnetiska flödestäthetens maximala ändring. Den inducerade strömtätheten kan därefter jämföras med tillämpligt gränsvärde för exponering. För pulser med varaktigheten t
  p bör motsvarande frekvens som skall tilllämpas i gränsvärdena för exponering beräknas som f = 1/(2t
  p).

| 6. | Samtliga SAR-värden skall beräknas som medelvärden under en sexminutersperiod. |
| --- | --- |

6.

Samtliga SAR-värden skall beräknas som medelvärden under en sexminutersperiod.

| 7. | Lokal SAR beräknas som medelvärde i en massa på 10 g sammanhängande vävnad. Det resulterande maximala SAR-värdet bör vara det värde som används vid bedömning av exponeringen. Dessa 10 g vävnad är avsedda att vara en massa av sammanhängande vävnad med nästan homogena elektriska egenskaper. När man preciserar att det är en massa av sammanhängande vävnad erkänns det att detta begrepp kan användas i dosimetriska beräkningar men kan innebära svårigheter vid direkta fysikaliska mätningar. En enkel geometrisk form som t.ex. kubisk vävnadsmassa kan användas under förutsättning att de beräknade dosimetriska storheterna har värderats återhållsamt i förhållande till riktlinjerna för exponering. |
| --- | --- |

7.

Lokal SAR beräknas som medelvärde i en massa på 10 g sammanhängande vävnad. Det resulterande maximala SAR-värdet bör vara det värde som används vid bedömning av exponeringen. Dessa 10 g vävnad är avsedda att vara en massa av sammanhängande vävnad med nästan homogena elektriska egenskaper. När man preciserar att det är en massa av sammanhängande vävnad erkänns det att detta begrepp kan användas i dosimetriska beräkningar men kan innebära svårigheter vid direkta fysikaliska mätningar. En enkel geometrisk form som t.ex. kubisk vävnadsmassa kan användas under förutsättning att de beräknade dosimetriska storheterna har värderats återhållsamt i förhållande till riktlinjerna för exponering.

| 8. | För pulsad exponering inom frekvensområdet 0,3-10 GHz och vid lokal exponering av huvudet rekommenderas ytterligare ett gränsvärde för exponering, i syfte att begränsa och undvika hörseleffekter till följd av termoelastisk expansion. SA skall således inte överstiga 10 mJ/kg som ett medelvärde över en massa på 10 g vävnad. |
| --- | --- |

8.

För pulsad exponering inom frekvensområdet 0,3-10 GHz och vid lokal exponering av huvudet rekommenderas ytterligare ett gränsvärde för exponering, i syfte att begränsa och undvika hörseleffekter till följd av termoelastisk expansion. SA skall således inte överstiga 10 mJ/kg som ett medelvärde över en massa på 10 g vävnad.

| 9. | Strålningstäthet skall beräknas som medelvärdet för en exponerad yta på 20 cm2 och en tidsperiod på 68/f
  1,05 minuter (där f uttrycks i GHz) för att kompensera ett gradvis avtagande penetrationsdjup när frekvensen ökar. Den maximala spatiala strålningstätheten, beräknad som ett medelvärde för 1 cm2, bör inte överstiga värdet 50 W/m2 gånger 20. |
| --- | --- |

9.

Strålningstäthet skall beräknas som medelvärdet för en exponerad yta på 20 cm2 och en tidsperiod på 68/f
  1,05 minuter (där f uttrycks i GHz) för att kompensera ett gradvis avtagande penetrationsdjup när frekvensen ökar. Den maximala spatiala strålningstätheten, beräknad som ett medelvärde för 1 cm2, bör inte överstiga värdet 50 W/m2 gånger 20.

| 10. | När det gäller pulsade eller transienta elektromagnetiska fält, eller generellt när det gäller samtidig exponering för fält med flera frekvenser måste lämpliga metoder tillämpas för bedömning, mätning och/eller beräkning som gör det möjligt att analysera särdragen hos vågformer och vilken typ av biologisk interaktion det gäller, med beaktande av de europeiska harmoniserade standarder som utarbetats av Cenelec. |
| --- | --- |

10.

När det gäller pulsade eller transienta elektromagnetiska fält, eller generellt när det gäller samtidig exponering för fält med flera frekvenser måste lämpliga metoder tillämpas för bedömning, mätning och/eller beräkning som gör det möjligt att analysera särdragen hos vågformer och vilken typ av biologisk interaktion det gäller, med beaktande av de europeiska harmoniserade standarder som utarbetats av Cenelec.

B.   INSATSVÄRDEN

De insatsvärden som det hänvisas till i tabell 2 har erhållits från gränsvärdena för exponering i enlighet med den metod som används av Internationella kommissionen för skydd mot icke-joniserande strålning (ICNIRP) i dess riktlinjer för begränsning av exponering för icke-joniserande strålning (ICNIRP 7/99).

Tabell 2: Insatsvärden (artikel 3.2) (sanna rms-värden)

| Frekvensområde | Elektrisk fältstyrka, E (V/m) | Magnetisk fältstyrka, H (A/m) | Magnetisk flödestäthet, B (μT) | Ekvivalent effekttäthet för en plan våg, Seq (W/m2) | Kontaktström, Ic (mA) | Inducerad ström i extremiteter, IL (mA) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0-1 Hz | | 1,63 x 105 | 2x105 | - | 1,0 | - |
| 1-8 Hz | 20 000 | 1,63 x 105/f2 | 2x105/f2 | - | 1,0 | - |
| 8-25 Hz | 20 000 | 2 x 104/f | 2,5 x 104/f | - | 1,0 | - |
| 0,025-0,82 kHz | 500/f | 20/f | 25/f | - | 1,0 | - |
| 0,82-2,5 kHz | 610 | 24,4 | 30,7 | - | 1,0 | - |
| 2,5-65 kHz | 610 | 24,4 | 30,7 | - | 0,4 f | - |
| 65-100 kHz | 610 | 1 600/f | 2 000/f | - | 0,4 f | - |
| 0,1-1MHz | 610 | 1,6/f | 2/f | - | 40 | - |
| 1-10 MHz | 610/f | 1,6/f | 2/f | - | 40 | - |
| 10-110 MHz | 61 | 0,16 | 0,2 | 10 | 40 | 100 |
| 110-400 MHz | 61 | 0,16 | 0,2 | 10 | - | - |
| 400-2000 MHz | 3f | 0,008f | 0,01f | f/40 | - | - |
| 2-300 GHz | 137 | 0,36 | 0,45 | 50 | - | - |

Frekvensområde

Elektrisk fältstyrka, E (V/m)

Magnetisk fältstyrka, H (A/m)

Magnetisk flödestäthet, B (μT)

Ekvivalent effekttäthet för en plan våg, Seq (W/m2)

Kontaktström, Ic (mA)

Inducerad ström i extremiteter, IL (mA)

0-1 Hz

1,63 x 105

2x105

-

1,0

-

1-8 Hz

20 000

1,63 x 105/f2

2x105/f2

-

1,0

-

8-25 Hz

20 000

2 x 104/f

2,5 x 104/f

-

1,0

-

0,025-0,82 kHz

500/f

20/f

25/f

-

1,0

-

0,82-2,5 kHz

610

24,4

30,7

-

1,0

-

2,5-65 kHz

610

24,4

30,7

-

0,4 f

-

65-100 kHz

610

1 600/f

2 000/f

-

0,4 f

-

0,1-1MHz

610

1,6/f

2/f

-

40

-

1-10 MHz

610/f

1,6/f

2/f

-

40

-

10-110 MHz

61

0,16

0,2

10

40

100

110-400 MHz

61

0,16

0,2

10

-

-

400-2000 MHz

3f
  Formula

0,008f
  Formula

0,01f
  Formula

f/40

-

-

2-300 GHz

137

0,36

0,45

50

-

-

Anmärkningar:

| 1. | f är frekvensen i de enheter som anges i kolumnen om frekvensområde. |
| --- | --- |

1.

f är frekvensen i de enheter som anges i kolumnen om frekvensområde.

| 2. | Vid frekvenser mellan 100 kHz och 10 GHz skall Seq, E2, H2, B2 och IL
  2 beräknas som medelvärdet för en sexminutersperiod. |
| --- | --- |

2.

Vid frekvenser mellan 100 kHz och 10 GHz skall Seq, E2, H2, B2 och IL
  2 beräknas som medelvärdet för en sexminutersperiod.

| 3. | Vid frekvenser på över 10 GHz skall Seq, E2, H2 och B2 beräknas som medelvärdet för en tidsperiod på 68/f
  1,05 minuter (f i GHz). |
| --- | --- |

3.

Vid frekvenser på över 10 GHz skall Seq, E2, H2 och B2 beräknas som medelvärdet för en tidsperiod på 68/f
  1,05 minuter (f i GHz).

| 4. | Vid frekvenser upp till 100 kHz kan insatstoppvärdena för fältstyrkorna erhållas genom att rms-värdet multipliceras med (2)

  . Vid pulser med en varaktighet t
  p skall motsvarande frekvens som skall tilllämpas för insatsvärden beräknas som f = 1/(2t
  p).
  Vid frekvenser mellan 100 kHz och 10 MHz beräknas insatstoppvärdena för fältstyrkorna genom att motsvarande rms-värden multipliceras med 10a, där a = (0,665 log(f/105) + 0,176), f i Hz.
  Vid frekvenser mellan 10 MHz och 300 GHz beräknas insatstoppvärdena genom att motsvarande rmsvärden multipliceras med 32 för fältstyrkor och med 1 000 för ekvivalent effekttäthet för en plan väg. |
| --- | --- |

4.

Vid frekvenser upp till 100 kHz kan insatstoppvärdena för fältstyrkorna erhållas genom att rms-värdet multipliceras med (2)
  Formula
  . Vid pulser med en varaktighet t
  p skall motsvarande frekvens som skall tilllämpas för insatsvärden beräknas som f = 1/(2t
  p).

Vid frekvenser mellan 100 kHz och 10 MHz beräknas insatstoppvärdena för fältstyrkorna genom att motsvarande rms-värden multipliceras med 10a, där a = (0,665 log(f/105) + 0,176), f i Hz.

Vid frekvenser mellan 10 MHz och 300 GHz beräknas insatstoppvärdena genom att motsvarande rmsvärden multipliceras med 32 för fältstyrkor och med 1 000 för ekvivalent effekttäthet för en plan väg.

| 5. | När det gäller pulsade eller transienta elektromagnetiska fält, eller generellt när det gäller samtidig exponering för fält med flera frekvenser måste lämpliga metoder tillämpas för bedömning, mätning och/eller beräkning som gör det möjligt att analysera särdragen hos vågformerna och vilken typ av biologisk interaktion det gäller med beaktande av de europeiska harmoniserade normer som utarbetats av Cenelec. |
| --- | --- |

5.

När det gäller pulsade eller transienta elektromagnetiska fält, eller generellt när det gäller samtidig exponering för fält med flera frekvenser måste lämpliga metoder tillämpas för bedömning, mätning och/eller beräkning som gör det möjligt att analysera särdragen hos vågformerna och vilken typ av biologisk interaktion det gäller med beaktande av de europeiska harmoniserade normer som utarbetats av Cenelec.

| 6. | För toppvärden i pulsade modulerade elektromagnetiska fält föreslås även, för bärfrekvenser över 10 MHz, att Seq som medelvärde över pulsbredden inte bör vara större än 1 000 gånger insatsvärdena Seq eller att fältstyrkan inte bör vara större än 32 gånger fältstyrkans insatsvärden för bärfrekvensen. |
| --- | --- |

6.

För toppvärden i pulsade modulerade elektromagnetiska fält föreslås även, för bärfrekvenser över 10 MHz, att Seq som medelvärde över pulsbredden inte bör vara större än 1 000 gånger insatsvärdena Seq eller att fältstyrkan inte bör vara större än 32 gånger fältstyrkans insatsvärden för bärfrekvensen.

P5_TA(2004)0214

Jämställdhet mellan kvinnor och män ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (16185/1/2003 — C5-0068/2004 — 2003/0109(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16185/1/2003 — C5-0068/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16185/1/2003 — C5-0068/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 279) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 279) (1),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004) 17) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004) 17) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0161/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0161/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 20.11.2003, P5—TA(2003)0511.

P5_TC2-COD(2003)0109

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2004/EG om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 13.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen vilken fastställs i artikel 2 och artikel 3.2 i fördraget och klargörs i EG-domstolens rättspraxis. I fördraget föreskrivs det att jämställdhet mellan kvinnor och män är en särskild uppgift och ett mål för gemenskapen och att gemenskapen skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män i all sin verksamhet. |
| --- | --- |

(1)

Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen vilken fastställs i artikel 2 och artikel 3.2 i fördraget och klargörs i EG-domstolens rättspraxis. I fördraget föreskrivs det att jämställdhet mellan kvinnor och män är en särskild uppgift och ett mål för gemenskapen och att gemenskapen skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män i all sin verksamhet.

| (2) | Enligt artikel 13.1 i fördraget har rådet befogenhet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering på grund av bland annat kön. Enligt artikel 13.2 skall rådet fatta beslut i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget när det beslutar om stimulansåtgärder på gemenskapsnivå, som dock inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar eller andra författningar, i syfte att stödja de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bidra till att detta mål förverkligas. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 13.1 i fördraget har rådet befogenhet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering på grund av bland annat kön. Enligt artikel 13.2 skall rådet fatta beslut i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget när det beslutar om stimulansåtgärder på gemenskapsnivå, som dock inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar eller andra författningar, i syfte att stödja de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bidra till att detta mål förverkligas.

| (3) | I artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuds all diskriminering på grund av kön och i artikel 23 fastställs principen om jämställdhet mellan kvinnor och män på alla områden. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuds all diskriminering på grund av kön och i artikel 23 fastställs principen om jämställdhet mellan kvinnor och män på alla områden.

| (4) | Erfarenheter av vad som gjorts på gemenskapsnivå har visat att främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män i praktiken kräver en kombination av åtgärder, särskilt av lagstiftning och konkreta åtgärder som är så utformade att de är ömsesidigt förstärkande. |
| --- | --- |

(4)

Erfarenheter av vad som gjorts på gemenskapsnivå har visat att främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män i praktiken kräver en kombination av åtgärder, särskilt av lagstiftning och konkreta åtgärder som är så utformade att de är ömsesidigt förstärkande.

| (5) | I kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU förespråkas principen om att medborgarna bör delta i utformningen och genomförandet av politiken, att det civila samhället och dess organisationer bör vara delaktiga och att samrådet med berörda parter bör vara effektivare och öppnare. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU förespråkas principen om att medborgarna bör delta i utformningen och genomförandet av politiken, att det civila samhället och dess organisationer bör vara delaktiga och att samrådet med berörda parter bör vara effektivare och öppnare.

| (6) | Den fjärde kvinnokonferensen i Peking antog den 15 september 1995 ett uttalande och en handlingsplan, där regeringarna, det internationella samfundet och det civila samhället uppmanas att vidta strategiska åtgärder för att undanröja diskriminering av kvinnor samt hindren för jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(6)

Den fjärde kvinnokonferensen i Peking antog den 15 september 1995 ett uttalande och en handlingsplan, där regeringarna, det internationella samfundet och det civila samhället uppmanas att vidta strategiska åtgärder för att undanröja diskriminering av kvinnor samt hindren för jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (7) | Genom beslut 2001/51/EG (3) inrättade rådet gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa åtgärder bör kompletteras med stöd inom berörda områden. |
| --- | --- |

(7)

Genom beslut 2001/51/EG (3) inrättade rådet gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa åtgärder bör kompletteras med stöd inom berörda områden.

| (8) | Budgetposterna A-3037 (ABB-nr 040501) och A-3046 (ABB-nr 040503) i Europeiska unionens allmänna budget för 2003 och föregående år var avsedda att ge stöd åt Europeiskt kvinnoforum och kvinnoorganisationer som verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(8)

Budgetposterna A-3037 (ABB-nr 040501) och A-3046 (ABB-nr 040503) i Europeiska unionens allmänna budget för 2003 och föregående år var avsedda att ge stöd åt Europeiskt kvinnoforum och kvinnoorganisationer som verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (9) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), nedan kallad ”budgetförordningen”, föreskrivs antagandet av en grundrättsakt för befintliga stödåtgärder som är i överensstämmelse med dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(9)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), nedan kallad ”budgetförordningen”, föreskrivs antagandet av en grundrättsakt för befintliga stödåtgärder som är i överensstämmelse med dess bestämmelser.

| (10) | Vissa organisationers verksamhet bidrar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, i synnerhet när det gäller gemenskapsåtgärder som särskilt riktar sig till kvinnor. |
| --- | --- |

(10)

Vissa organisationers verksamhet bidrar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, i synnerhet när det gäller gemenskapsåtgärder som särskilt riktar sig till kvinnor.

| (11) | Särskilt Europeiskt kvinnoforum, som omfattar de flesta kvinnoorganisationer i de 15 medlemsstaterna och har över 3 000 medlemmar, spelar en viktig roll i arbetet med att främja, övervaka och sprida information om gemenskapsåtgärder som riktar sig till kvinnor och vars syfte är att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Dess verksamhet är av allmänt europeiskt intresse. |
| --- | --- |

(11)

Särskilt Europeiskt kvinnoforum, som omfattar de flesta kvinnoorganisationer i de 15 medlemsstaterna och har över 3 000 medlemmar, spelar en viktig roll i arbetet med att främja, övervaka och sprida information om gemenskapsåtgärder som riktar sig till kvinnor och vars syfte är att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Dess verksamhet är av allmänt europeiskt intresse.

| (12) | Ett strukturerat program bör därför antas för ekonomiskt stöd till sådana organisationer i form av ett administrationsbidrag till verksamhet på jämställdhetsområdet med syften av allmänt europeiskt intresse eller med mål som ingår i Europeiska unionens politik på området, samt i form av bidrag till viss verksamhet. |
| --- | --- |

(12)

Ett strukturerat program bör därför antas för ekonomiskt stöd till sådana organisationer i form av ett administrationsbidrag till verksamhet på jämställdhetsområdet med syften av allmänt europeiskt intresse eller med mål som ingår i Europeiska unionens politik på området, samt i form av bidrag till viss verksamhet.

| (13) | Detta program täcker ett stort geografiskt område, eftersom det nya anslutningsfördraget undertecknades den 16 april 2003 och det i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) föreskrivs ett utökat samarbete på jämställdhetsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och staterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Eftaländerna) å andra sidan. I EES-avtalet fastställs förfaranden för deltagande i gemenskapsåtgärder på detta område för de Eftaländer som tillhör EES. Dessutom bör detta program vara öppet för Rumänien och Bulgarien, enligt de villkor som anges i dessa länders Europaavtal med tillhörande tilläggsprotokoll och i besluten av respektive associeringsråd, samt för Turkiet i enlighet med villkoren i ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program. (5) |
| --- | --- |

(13)

Detta program täcker ett stort geografiskt område, eftersom det nya anslutningsfördraget undertecknades den 16 april 2003 och det i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) föreskrivs ett utökat samarbete på jämställdhetsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och staterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Eftaländerna) å andra sidan. I EES-avtalet fastställs förfaranden för deltagande i gemenskapsåtgärder på detta område för de Eftaländer som tillhör EES. Dessutom bör detta program vara öppet för Rumänien och Bulgarien, enligt de villkor som anges i dessa länders Europaavtal med tillhörande tilläggsprotokoll och i besluten av respektive associeringsråd, samt för Turkiet i enlighet med villkoren i ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program. (5)

| (14) | Den särskilda karaktären hos de organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män bör beaktas när förfarandena för beviljande av stöd fastställs. |
| --- | --- |

(14)

Den särskilda karaktären hos de organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män bör beaktas när förfarandena för beviljande av stöd fastställs.

| (15) | I detta beslut fastställs för programmets hela löptid en finansieringsram, som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (6). |
| --- | --- |

(15)

I detta beslut fastställs för programmets hela löptid en finansieringsram, som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (6).

| (16) | I Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande av den 24 november 2003 om grundrättsakter för bidrag föreskrivs övergångsklausuler om perioden för stödberättigande utgifter som i undantagsfall kan införas i detta program |
| --- | --- |

(16)

I Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande av den 24 november 2003 om grundrättsakter för bidrag föreskrivs övergångsklausuler om perioden för stödberättigande utgifter som i undantagsfall kan införas i detta program

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Programmets mål

1.   Genom detta beslut inrättas härmed ett handlingsprogram för gemenskapen (nedan kallat ”programmet”) för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män.

2.   Programmets allmänna mål skall vara att stödja verksamheten inom sådana organisationer, vilkas löpande arbetsprogram eller särskilda insatser är av allmänt europeiskt intresse på området jämställdhet mellan kvinnor och män eller som verkar för ett mål som omfattas av Europeiska unionens jämställdhetspolitik.

3.   Programmet skall börja löpa den 1 januari 2004 och löpa ut den 31 december 2005.

Artikel 2

Tillgång till programmet

1.   För att kunna beviljas bidrag skall en organisation som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män iaktta bestämmelserna i bilagan och organisationens verksamhet skall:

| a) | bidra till att utveckla och genomföra gemenskapsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

a)

bidra till att utveckla och genomföra gemenskapsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män,

| b) | följa principerna för, och de rättsliga bestämmelser som styr gemenskapens verksamhet när det gäller dess jämställdhetspolitik, |
| --- | --- |

b)

följa principerna för, och de rättsliga bestämmelser som styr gemenskapens verksamhet när det gäller dess jämställdhetspolitik,

| c) | ha en gränsöverskridande potential. |
| --- | --- |

c)

ha en gränsöverskridande potential.

2.   Organisationen i fråga skall ha varit lagligen etablerad i mer än ett år och agera fristående eller i form av flera samordnade föreningar.

Artikel 3

Deltagande av tredjeländer

Utöver de organisationer som är etablerade i medlemsstaterna skall programmet även vara öppet för organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män och som är etablerade i

| a) | de anslutningsländer som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003, |
| --- | --- |

a)

de anslutningsländer som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003,

| b) | Efta/EES-länderna, i enlighet med villkoren i EES-avtalet, |
| --- | --- |

b)

Efta/EES-länderna, i enlighet med villkoren i EES-avtalet,

| c) | Rumänien och Bulgarien, för vilka villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll och besluten av respektive associeringsråd, |
| --- | --- |

c)

Rumänien och Bulgarien, för vilka villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll och besluten av respektive associeringsråd,

| d) | Turkiet, för vilket villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program. |
| --- | --- |

d)

Turkiet, för vilket villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program.

Artikel 4

Urval av bidragsmottagare

1.   Administrationsbidrag skall beviljas direkt till de mottagare som avses i punkt 2.1. i bilagan.

2.   Administrationsbidrag till ett löpande arbetsprogram eller beviljande av bidrag för särskilda insatser till en organisation som verkar för ett mål som är av allmänt europeiskt intresse som omfattas av Europeiska unionens politik på jämställdhetsområdet får beviljas, förutsatt att de allmänna kriterier som anges i bilagan är uppfyllda. Urvalet av de organisationer som är berättigade till sådant bidrag enligt punkterna 2.2 och 2.3 i bilagan skall göras på grundval av en inbjudan att lämna förslag.

Artikel 5

Beviljande av bidrag

1.   Det administrationsbidrag som enligt punkterna 2.1 och 2.2 i bilagan beviljas organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män får utgöra högst 80 % av organisationens samtliga bidragsberättigande utgifter det kalenderår för vilket bidraget tilldelas.

2.   I enlighet med artikel 113.2 i budgetförordningen, och på grund av den typ av organisationer som omfattas av detta beslut, undantas de bidrag som beviljas enligt programmet från principen om en successiv nedtrappning.

Artikel 6

Finansiella bestämmelser

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet under perioden 2004-2005 skall vara 2,2 miljoner euro.

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 7

Övergångsklausuler

För bidrag som beviljats under 2004 kommer det att bli möjligt att inleda perioden för stödberättigande utgifter den 1 januari 2004, på villkor att utgifterna inte hänför sig till tiden innan bidragsansökan lämnades in eller bidragsmottagarens budgetår inleddes.

När det gäller bidragsmottagare vilkas budgetår inleds före den 1 mars, kan ett undantag beviljas under 2004 i fråga om skyldigheten att underteckna överenskommelsen om bidrag inom de första fyra månaderna av bidragsmottagarens budgetår, enligt artikel 112.2 i budgetförordningen. I sådana fall skall överenskommelsen om bidrag undertecknas senast den 30 juni 2004.

Artikel 8

Övervakning och utvärdering

Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2006 överlämna en rapport om förverkligandet av målen i programmet. Rapporten skall grundas på de resultat som bidragsmottagarna uppnått och bland annat innehålla en bedömning av hur effektiva de har varit med att förverkliga de mål som anges i artikel 1 och i bilagan.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2004.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 115.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 november 2003 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 februari 2004 (EUT C 95 E, 20.4.2004, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

2

(3)  EGT L 17, 19.1.2001, s. 22.

3

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 61, 2.3.2002, s. 29.

5

(6)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

6

BILAGA

1.   Verksamhet som skall stödjas

Det allmänna målet enligt artikel 1 är att förstärka och effektivisera gemenskapens insatser på jämställdhetsområdet genom att ekonomiskt stödja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män, däri inbegripet Europeiskt kvinnoforum.

| 1.1 | Verksamhet som bedrivs av organisationer som verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män och som kan bidra till att förstärka och effektivisera gemenskapens insatser skall bland annat avse följande:






  — | Representation av berörda parter på gemenskapsnivå. |
| --- | --- | --- |

1.1

Verksamhet som bedrivs av organisationer som verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män och som kan bidra till att förstärka och effektivisera gemenskapens insatser skall bland annat avse följande:

—

Representation av berörda parter på gemenskapsnivå.

| — | Verksamhet för att öka medvetenheten och som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, särskilt genom studier, kampanjer och seminarier. |
| --- | --- |

—

Verksamhet för att öka medvetenheten och som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, särskilt genom studier, kampanjer och seminarier.

| — | Spridning av information om gemenskapens verksamhet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

—

Spridning av information om gemenskapens verksamhet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| — | Åtgärder som bland annat främjar möjligheten att kombinera arbete och familj, kvinnors deltagande i beslutsfattande, bekämpning av könsrelaterat våld, könsstereotyper och diskriminering på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som bland annat främjar möjligheten att kombinera arbete och familj, kvinnors deltagande i beslutsfattande, bekämpning av könsrelaterat våld, könsstereotyper och diskriminering på arbetsplatsen.

| — | Åtgärder som främjar samarbete med kvinnoorganisationer i tredje land och ökar medvetenheten om kvinnors situation världen över. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som främjar samarbete med kvinnoorganisationer i tredje land och ökar medvetenheten om kvinnors situation världen över.

| 1.2 | För att genomföra sin verksamhet, som är att företräda och samordna icke-statliga kvinnoorganisationer och sprida information om kvinnor till de europeiska institutionerna och till icke-statliga organisationer, kommer Europeiskt kvinnoforum att bedriva bland annat följande verksamhet:






  — | Säkerställa uppföljning av handlingsplanen från Peking (Förenta nationerna). |
| --- | --- | --- |

1.2

För att genomföra sin verksamhet, som är att företräda och samordna icke-statliga kvinnoorganisationer och sprida information om kvinnor till de europeiska institutionerna och till icke-statliga organisationer, kommer Europeiskt kvinnoforum att bedriva bland annat följande verksamhet:

—

Säkerställa uppföljning av handlingsplanen från Peking (Förenta nationerna).

| — | Arbeta för att förbättra europeisk lagstiftning om jämställdhet och för att engagera kvinnor på alla politikområden. |
| --- | --- |

—

Arbeta för att förbättra europeisk lagstiftning om jämställdhet och för att engagera kvinnor på alla politikområden.

| — | Delta i möten och konferenser om jämställdhet. |
| --- | --- |

—

Delta i möten och konferenser om jämställdhet.

| — | Vidta åtgärder för att säkerställa att kvinnors åsikter och intressen beaktas i nationell och europeisk politik och särskilt genom att uppmuntra dem att delta i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för att säkerställa att kvinnors åsikter och intressen beaktas i nationell och europeisk politik och särskilt genom att uppmuntra dem att delta i beslutsfattandet.

| — | Stärka jämställdheten mellan kvinnor och män i EU:s utvidgningsprocess och utveckla ett samarbete med kvinnoorganisationer i de anslutande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Stärka jämställdheten mellan kvinnor och män i EU:s utvidgningsprocess och utveckla ett samarbete med kvinnoorganisationer i de anslutande medlemsstaterna.

2.   Genomförande av den verksamhet som skall stödjas

Den verksamhet som genomförs av organisationer som är berättigade till gemenskapsbidrag inom ramen för programmet kommer att fördelas på följande områden:

| 2.1 | Område 1: Löpande verksamhet inom Europeiskt kvinnoforum, vars medlemmar bland annat är kvinnoorganisationer i Europeiska unionens medlemsstater, under förutsättning att följande principer iakttas:






  — | Det skall vara oberoende i valet av sina medlemmar. |
| --- | --- | --- |

2.1

Område 1: Löpande verksamhet inom Europeiskt kvinnoforum, vars medlemmar bland annat är kvinnoorganisationer i Europeiska unionens medlemsstater, under förutsättning att följande principer iakttas:

—

Det skall vara oberoende i valet av sina medlemmar.

| — | Det skall vara oberoende vid den närmare utformningen av sin verksamhet med iakttagande av punkt 1.2. |
| --- | --- |

—

Det skall vara oberoende vid den närmare utformningen av sin verksamhet med iakttagande av punkt 1.2.

| 2.2 | Område 2: Löpande verksamhet inom organisationer som verkar för ett mål som är av allmänt europeiskt intresse på jämställdhetsområdet eller för ett mål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.
  I enlighet med artikel 2 gäller detta icke-vinstdrivande organisationer som bedriver verksamhet enbart i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män eller organisationer med vidare syfte som bedriver en del av sin verksamhet enbart i syfte att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män.
  Ett årligt administrationsbidrag kan beviljas för att stödja genomförandet av det löpande arbetsprogrammet för sådana organisationer. |
| --- | --- |

2.2

Område 2: Löpande verksamhet inom organisationer som verkar för ett mål som är av allmänt europeiskt intresse på jämställdhetsområdet eller för ett mål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.

I enlighet med artikel 2 gäller detta icke-vinstdrivande organisationer som bedriver verksamhet enbart i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män eller organisationer med vidare syfte som bedriver en del av sin verksamhet enbart i syfte att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män.

Ett årligt administrationsbidrag kan beviljas för att stödja genomförandet av det löpande arbetsprogrammet för sådana organisationer.

| 2.3 | Område 3: Särskilda insatser som genomförs av en organisation som verkar för ett mål som är av allmänt europeiskt intresse på jämställdhetsområdet eller för ett mål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område. |
| --- | --- |

2.3

Område 3: Särskilda insatser som genomförs av en organisation som verkar för ett mål som är av allmänt europeiskt intresse på jämställdhetsområdet eller för ett mål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.

3.   Urval av bidragsmottagare

| 3.1 | Ett administrationsbidrag får direkt tilldelas Europeiskt kvinnoforum inom programområde 1 efter godkännande av en lämplig arbetsplan och en lämplig budget. |
| --- | --- |

3.1

Ett administrationsbidrag får direkt tilldelas Europeiskt kvinnoforum inom programområde 1 efter godkännande av en lämplig arbetsplan och en lämplig budget.

| 3.2 | De organisationer som beviljas administrationsbidrag inom programområde 2 väljs ut på grundval av inbjudningar att lämna förslag. |
| --- | --- |

3.2

De organisationer som beviljas administrationsbidrag inom programområde 2 väljs ut på grundval av inbjudningar att lämna förslag.

| 3.3 | De organisationer som beviljas bidrag för åtgärder inom programområde 3 väljs ut på grundval av inbjudningar att lämna förslag. |
| --- | --- |

3.3

De organisationer som beviljas bidrag för åtgärder inom programområde 3 väljs ut på grundval av inbjudningar att lämna förslag.

4.   Kontroll och revision

| 4.1 | Bidragsmottagaren skall hålla samtliga utgiftsverifikationer för det år bidraget gäller, inklusive den granskade årsredovisningen, tillgängliga för kommissionen under fem år räknat från den sista utbetalningen. Bidragsmottagaren skall, där så är tillämpligt, säkerställa att de verifikationer som finns hos partner eller medlemmar av organisationen görs tillgängliga för kommissionen. |
| --- | --- |

4.1

Bidragsmottagaren skall hålla samtliga utgiftsverifikationer för det år bidraget gäller, inklusive den granskade årsredovisningen, tillgängliga för kommissionen under fem år räknat från den sista utbetalningen. Bidragsmottagaren skall, där så är tillämpligt, säkerställa att de verifikationer som finns hos partner eller medlemmar av organisationen görs tillgängliga för kommissionen.

| 4.2 | Kommissionen får, antingen via sina anställda eller via utvalda behöriga externa organ, genomföra en revision av hur bidraget använts. Revisionerna kan göras när som helst under hela avtalets löptid och under en period av fem år från dagen för slutbetalningen. Resultaten från dessa revisioner kan eventuellt leda till att kommissionen fattar beslut om återkrav. |
| --- | --- |

4.2

Kommissionen får, antingen via sina anställda eller via utvalda behöriga externa organ, genomföra en revision av hur bidraget använts. Revisionerna kan göras när som helst under hela avtalets löptid och under en period av fem år från dagen för slutbetalningen. Resultaten från dessa revisioner kan eventuellt leda till att kommissionen fattar beslut om återkrav.

| 4.3 | Kommissionens anställda och extern personal med uppdrag av kommissionen skall ha lämplig tillgång bl.a. till mottagarens lokaler och all nödvändig information som kan behövas för att revisionen skall kunna utföras, inklusive i elektronisk form. |
| --- | --- |

4.3

Kommissionens anställda och extern personal med uppdrag av kommissionen skall ha lämplig tillgång bl.a. till mottagarens lokaler och all nödvändig information som kan behövas för att revisionen skall kunna utföras, inklusive i elektronisk form.

| 4.4 | Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) skall ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt vad gäller rätt till tillgång. |
| --- | --- |

4.4

Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) skall ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt vad gäller rätt till tillgång.

| 4.5 | För att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägeri och andra oegentligheter får kommissionen utföra kontroller och inspektioner på plats i samband med programmet i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (1). Om så behövs, skall undersökningar genomföras av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (2). |
| --- | --- |

4.5

För att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägeri och andra oegentligheter får kommissionen utföra kontroller och inspektioner på plats i samband med programmet i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (1). Om så behövs, skall undersökningar genomföras av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (2).

---

(1)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(2)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

P5_TA(2004)0215

Jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (5402/1/2004 — C5-0093/2004 — 2003/0176(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5402/1/2004 — C5-0093/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5402/1/2004 — C5-0093/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 465) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 465) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0160/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0160/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 18.12.2003, P5_TA(2003)0596.

P5_TA(2004)0216

Livsmedelshygien ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelshygien (10543/2/2002 — C5-0008/2004 — 2000/0178(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (10543/2/2002 — C5-0008/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (10543/2/2002 — C5-0008/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid den första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2000) 438) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid den första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2000) 438) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 33) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 33) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0131/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0131/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 48 E, 24.2.2004, s. 1.

(2)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 267.

(3)  EGT C 365, 19.12.2000, s. 43.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2000)0178

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning/direktiv 2003/.../EG om livsmedelshygien

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 95 och 152.4 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genomförandet av en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa är ett av de grundläggande målen med livsmedelslagstiftningen enligt förordning (EG) nr 178/2002 (4). I den förordningen fastställs också andra gemensamma principer och definitioner för medlemsstaternas och gemenskapens livsmedelslagstiftning, inklusive syftet att uppnå fri rörlighet för livsmedel inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Genomförandet av en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa är ett av de grundläggande målen med livsmedelslagstiftningen enligt förordning (EG) nr 178/2002 (4). I den förordningen fastställs också andra gemensamma principer och definitioner för medlemsstaternas och gemenskapens livsmedelslagstiftning, inklusive syftet att uppnå fri rörlighet för livsmedel inom gemenskapen.

| (2) | I rådets direktiv 93/43/EEG av den 14 juni 1993 om livsmedelshygien (5) fastställs allmänna regler för livsmedelshygien samt förfaranden för kontroll av att dessa regler följs. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 93/43/EEG av den 14 juni 1993 om livsmedelshygien (5) fastställs allmänna regler för livsmedelshygien samt förfaranden för kontroll av att dessa regler följs.

| (3) | Erfarenheten har visat att dessa regler och förfaranden utgör en god grund för att garantera livsmedelssäkerhet. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har många direktiv antagits för att fastställa särskilda hälsoregler för produktion och utsläppande på marknaden av produkter som ingår i förteckningen i bilaga I till fördraget. Dessa hälsoregler har minskat handelshindren för de berörda produkterna, vilket har bidragit till förverkligandet av den inre marknaden, samtidigt som reglerna garanterar att folkhälsoskyddet hålls på en hög nivå. |
| --- | --- |

(3)

Erfarenheten har visat att dessa regler och förfaranden utgör en god grund för att garantera livsmedelssäkerhet. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har många direktiv antagits för att fastställa särskilda hälsoregler för produktion och utsläppande på marknaden av produkter som ingår i förteckningen i bilaga I till fördraget. Dessa hälsoregler har minskat handelshindren för de berörda produkterna, vilket har bidragit till förverkligandet av den inre marknaden, samtidigt som reglerna garanterar att folkhälsoskyddet hålls på en hög nivå.

| (4) | Dessa regler och förfaranden innehåller gemensamma principer för folkhälsan, i synnerhet när det gäller tillverkares och behöriga myndigheters ansvar, krav på anläggningarnas struktur, drift och hygien, förfaranden för godkännande av anläggningarna, krav på lagring och transport samt märkning med kontrollmärke. |
| --- | --- |

(4)

Dessa regler och förfaranden innehåller gemensamma principer för folkhälsan, i synnerhet när det gäller tillverkares och behöriga myndigheters ansvar, krav på anläggningarnas struktur, drift och hygien, förfaranden för godkännande av anläggningarna, krav på lagring och transport samt märkning med kontrollmärke.

| (5) | Dessa principer utgör en gemensam grund för hygienisk produktion av alla typer av livsmedel, även de produkter av animaliskt ursprung som finns förtecknade i bilaga I till fördraget. |
| --- | --- |

(5)

Dessa principer utgör en gemensam grund för hygienisk produktion av alla typer av livsmedel, även de produkter av animaliskt ursprung som finns förtecknade i bilaga I till fördraget.

| (6) | Utöver denna gemensamma grund behövs särskilda hygienregler för vissa livsmedel. I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den ... om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (6) fastställs dessa regler. |
| --- | --- |

(6)

Utöver denna gemensamma grund behövs särskilda hygienregler för vissa livsmedel. I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den ... om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (6) fastställs dessa regler.

| (7) | Huvudsyftet med de nya allmänna reglerna och de särskilda hygienreglerna är att säkerställa en hög nivå på konsumentskyddet med avseende på livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

(7)

Huvudsyftet med de nya allmänna reglerna och de särskilda hygienreglerna är att säkerställa en hög nivå på konsumentskyddet med avseende på livsmedelssäkerhet.

| (8) | Livsmedelssäkerhet från platsen för primärproduktionen till utsläppandet på marknaden eller export kräver ett integrerat synsätt. Alla livsmedelsföretagare i hela kedjan bör se till att livsmedelssäkerheten inte äventyras. |
| --- | --- |

(8)

Livsmedelssäkerhet från platsen för primärproduktionen till utsläppandet på marknaden eller export kräver ett integrerat synsätt. Alla livsmedelsföretagare i hela kedjan bör se till att livsmedelssäkerheten inte äventyras.

| (9) | Gemenskapsreglerna bör inte tillämpas på primärproduktion för användning inom privathushåll eller på enskildas beredning, hantering eller lagring av livsmedel för konsumtion inom privathushåll. Dessutom bör dessa regler endast gälla företag, vilket är en verksamhetsform som förutsätter viss kontinuitet och en viss grad av organisation. |
| --- | --- |

(9)

Gemenskapsreglerna bör inte tillämpas på primärproduktion för användning inom privathushåll eller på enskildas beredning, hantering eller lagring av livsmedel för konsumtion inom privathushåll. Dessutom bör dessa regler endast gälla företag, vilket är en verksamhetsform som förutsätter viss kontinuitet och en viss grad av organisation.

| (10) | Faror med livsmedel i primärproduktionen bör identifieras och kontrolleras på ett korrekt sätt för att målen i denna förordning skall kunna uppnås. Vid direkta leveranser av små mängder primärprodukter från producerande livsmedelsföretagare till konsumenter eller till lokala detaljhandelsföretag är det emellertid lämpligt att skydda folkhälsan genom nationell lagstiftning, särskilt med tanke på de nära förbindelserna mellan producent och konsument. |
| --- | --- |

(10)

Faror med livsmedel i primärproduktionen bör identifieras och kontrolleras på ett korrekt sätt för att målen i denna förordning skall kunna uppnås. Vid direkta leveranser av små mängder primärprodukter från producerande livsmedelsföretagare till konsumenter eller till lokala detaljhandelsföretag är det emellertid lämpligt att skydda folkhälsan genom nationell lagstiftning, särskilt med tanke på de nära förbindelserna mellan producent och konsument.

| (11) | Det är i allmänhet ännu inte möjligt att tillämpa principerna om faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP) på primärproduktionen. Riktlinjer för god praxis bör dock uppmuntra användningen av lämpliga hygieniska metoder inom jordbruksanläggningar. När det är nödvändigt bör särskilda hygienregler för primärproduktion komplettera dessa riktlinjer. De hygienkrav som ställs på primärproduktionen och därmed sammanhängande verksamhet bör skilja sig från de krav som ställs på annan verksamhet. |
| --- | --- |

(11)

Det är i allmänhet ännu inte möjligt att tillämpa principerna om faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP) på primärproduktionen. Riktlinjer för god praxis bör dock uppmuntra användningen av lämpliga hygieniska metoder inom jordbruksanläggningar. När det är nödvändigt bör särskilda hygienregler för primärproduktion komplettera dessa riktlinjer. De hygienkrav som ställs på primärproduktionen och därmed sammanhängande verksamhet bör skilja sig från de krav som ställs på annan verksamhet.

| (12) | Livsmedelssäkerheten är resultatet av flera faktorer: lagstiftningen bör fastställa minimikrav för hygien, offentlig kontroll bör genomföras för att kontrollera att livsmedelsföretagarna följer reglerna och livsmedelsföretagare bör upprätta och genomföra program och förfaranden för livsmedelssäkerhet som bygger på HACCP-principerna. |
| --- | --- |

(12)

Livsmedelssäkerheten är resultatet av flera faktorer: lagstiftningen bör fastställa minimikrav för hygien, offentlig kontroll bör genomföras för att kontrollera att livsmedelsföretagarna följer reglerna och livsmedelsföretagare bör upprätta och genomföra program och förfaranden för livsmedelssäkerhet som bygger på HACCP-principerna.

| (13) | För ett framgångsrikt genomförande av förfaranden som bygger på HACCP-principerna krävs att anställda i livsmedelsföretag samarbetar och engagerar sig fullt ut. Därför bör anställda vidareutbilda sig. HACCP-systemet är ett instrument som hjälper livsmedelsföretagarna att nå en högre standard av livsmedelssäkerhet. HACCP-systemet bör inte betraktas som en metod för självreglering och bör inte ersätta offentlig kontroll. |
| --- | --- |

(13)

För ett framgångsrikt genomförande av förfaranden som bygger på HACCP-principerna krävs att anställda i livsmedelsföretag samarbetar och engagerar sig fullt ut. Därför bör anställda vidareutbilda sig. HACCP-systemet är ett instrument som hjälper livsmedelsföretagarna att nå en högre standard av livsmedelssäkerhet. HACCP-systemet bör inte betraktas som en metod för självreglering och bör inte ersätta offentlig kontroll.

| (14) | Kravet på att inrätta förfaranden som bygger på HACCP-principerna bör i inledningsskedet inte tilllämpas på primärproduktionen, men möjligheten att utvidga detta kommer att behandlas av kommissionen i dess granskning av tillämpningen av denna förordning. Medlemsstaterna bör emellertid uppmuntra företagare i primärproduktionen att så långt möjligt tillämpa sådana principer. |
| --- | --- |

(14)

Kravet på att inrätta förfaranden som bygger på HACCP-principerna bör i inledningsskedet inte tilllämpas på primärproduktionen, men möjligheten att utvidga detta kommer att behandlas av kommissionen i dess granskning av tillämpningen av denna förordning. Medlemsstaterna bör emellertid uppmuntra företagare i primärproduktionen att så långt möjligt tillämpa sådana principer.

| (15) | HACCP-kraven bör ta hänsyn till principerna i Codex Alimentarius. De bör ge utrymme för den flexibilitet som kan behövas i olika situationer, även inom småföretag. Det är särskilt nödvändigt att inse att det i vissa livsmedelsföretag inte är möjligt att fastställa kritiska styrpunkter och att god hygienpraxis i vissa fall kan ersätta övervakningen av kritiska styrpunkter. På samma sätt innebär kravet att fastställa ”kritiska gränsvärden” inte att det är nödvändigt att alltid fastställa ett numeriskt gränsvärde. Kravet på att bevara dokument behöver dessutom vara flexibelt, så att bördorna inte blir för stora för mycket små företag. |
| --- | --- |

(15)

HACCP-kraven bör ta hänsyn till principerna i Codex Alimentarius. De bör ge utrymme för den flexibilitet som kan behövas i olika situationer, även inom småföretag. Det är särskilt nödvändigt att inse att det i vissa livsmedelsföretag inte är möjligt att fastställa kritiska styrpunkter och att god hygienpraxis i vissa fall kan ersätta övervakningen av kritiska styrpunkter. På samma sätt innebär kravet att fastställa ”kritiska gränsvärden” inte att det är nödvändigt att alltid fastställa ett numeriskt gränsvärde. Kravet på att bevara dokument behöver dessutom vara flexibelt, så att bördorna inte blir för stora för mycket små företag.

| (16) | Det är också lämpligt med flexibilitet för att möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel och i förhållande till krav på anläggningarnas struktur. Flexibilitet är särskilt viktigt för områden med särskilda geografiska begränsningar, såsom de regioner i de yttersta randområdena som avses i artikel 299.2 i fördraget. Flexibiliteten bör dock inte äventyra livsmedelssäkerheten. Eftersom alla livsmedel som produceras i enlighet med hygienreglerna kommer att omsättas fritt i gemenskapen, bör dessutom det förfarande som tillåter medlemsstaterna att vara flexibla vara helt öppet. Förfarandet bör omfatta möjligheten att, vid behov och för att lösa konflikter, diskutera i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

(16)

Det är också lämpligt med flexibilitet för att möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel och i förhållande till krav på anläggningarnas struktur. Flexibilitet är särskilt viktigt för områden med särskilda geografiska begränsningar, såsom de regioner i de yttersta randområdena som avses i artikel 299.2 i fördraget. Flexibiliteten bör dock inte äventyra livsmedelssäkerheten. Eftersom alla livsmedel som produceras i enlighet med hygienreglerna kommer att omsättas fritt i gemenskapen, bör dessutom det förfarande som tillåter medlemsstaterna att vara flexibla vara helt öppet. Förfarandet bör omfatta möjligheten att, vid behov och för att lösa konflikter, diskutera i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002.

| (17) | Genomförandet av hygienreglerna kan styras genom att mål fastställs, till exempel för reduktionen av patogener, eller genom prestationsnormer (performance standards). Förfaranden för detta ändamål bör därför fastställas. Sådana mål skulle komplettera den nuvarande livsmedelslagstiftningen, t.ex. rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (7), i vilken det föreskrivs högsta tillåtna gränsvärden för vissa främmande ämnen, och förordning (EG) nr 178/2002, som förbjuder att icke säkra livsmedel släpps ut på marknaden och utgör en enhetlig grund för tillämpningen av försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

(17)

Genomförandet av hygienreglerna kan styras genom att mål fastställs, till exempel för reduktionen av patogener, eller genom prestationsnormer (performance standards). Förfaranden för detta ändamål bör därför fastställas. Sådana mål skulle komplettera den nuvarande livsmedelslagstiftningen, t.ex. rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (7), i vilken det föreskrivs högsta tillåtna gränsvärden för vissa främmande ämnen, och förordning (EG) nr 178/2002, som förbjuder att icke säkra livsmedel släpps ut på marknaden och utgör en enhetlig grund för tillämpningen av försiktighetsprincipen.

| (18) | Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära och effektivt samarbete inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att hänsyn skall kunna tas till tekniska och vetenskapliga framsteg. Denna förordning tar hänsyn till de internationella åtaganden som föreskrivs i WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära frågor samt internationella normer för livsmedelssäkerhet i Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära och effektivt samarbete inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att hänsyn skall kunna tas till tekniska och vetenskapliga framsteg. Denna förordning tar hänsyn till de internationella åtaganden som föreskrivs i WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära frågor samt internationella normer för livsmedelssäkerhet i Codex Alimentarius.

| (19) | För att de behöriga myndigheterna effektivt skall kunna utföra offentlig kontroll måste anläggningar registreras och livsmedelsföretagarna samarbeta. |
| --- | --- |

(19)

För att de behöriga myndigheterna effektivt skall kunna utföra offentlig kontroll måste anläggningar registreras och livsmedelsföretagarna samarbeta.

| (20) | Spårbarhet av livsmedel och livsmedelsingredienser genom livsmedelskedjan är väsentligt för livsmedelssäkerheten. Förordning (EG) nr 178/2002 innehåller regler för att garantera att livsmedel och livsmedelsingredienser kan spåras samt fastställer ett förfarande för att anta tillämpningsföreskrifter för dessa principer på särskilda områden. |
| --- | --- |

(20)

Spårbarhet av livsmedel och livsmedelsingredienser genom livsmedelskedjan är väsentligt för livsmedelssäkerheten. Förordning (EG) nr 178/2002 innehåller regler för att garantera att livsmedel och livsmedelsingredienser kan spåras samt fastställer ett förfarande för att anta tillämpningsföreskrifter för dessa principer på särskilda områden.

| (21) | De livsmedel som importeras till gemenskapen skall uppfylla de allmänna krav som föreskrivs i förordning (EG) nr 178/2002, eller uppfylla bestämmelser som är likvärdiga med gemenskapens bestämmelser. I den här förordningen fastställs vissa särskilda hygienkrav för livsmedel som importeras till gemenskapen. |
| --- | --- |

(21)

De livsmedel som importeras till gemenskapen skall uppfylla de allmänna krav som föreskrivs i förordning (EG) nr 178/2002, eller uppfylla bestämmelser som är likvärdiga med gemenskapens bestämmelser. I den här förordningen fastställs vissa särskilda hygienkrav för livsmedel som importeras till gemenskapen.

| (22) | Livsmedel som exporteras till tredje land från gemenskapen skall uppfylla de allmänna krav som föreskrivs i förordning (EG) nr 178/2002. I den här förordningen fastställs vissa särskilda hygienkrav för livsmedel som exporteras från gemenskapen. |
| --- | --- |

(22)

Livsmedel som exporteras till tredje land från gemenskapen skall uppfylla de allmänna krav som föreskrivs i förordning (EG) nr 178/2002. I den här förordningen fastställs vissa särskilda hygienkrav för livsmedel som exporteras från gemenskapen.

| (23) | Gemenskapens lagstiftning om livsmedelshygien bör grundas på vetenskapliga utlåtanden. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör därför rådfrågas när det är nödvändigt. |
| --- | --- |

(23)

Gemenskapens lagstiftning om livsmedelshygien bör grundas på vetenskapliga utlåtanden. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör därför rådfrågas när det är nödvändigt.

| (24) | Eftersom denna förordning ersätter direktiv 93/43/EEG, bör det direktivet upphävas. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom denna förordning ersätter direktiv 93/43/EEG, bör det direktivet upphävas.

| (25) | Kraven i denna förordning bör tillämpas först när alla delar av den nya lagstiftningen om livsmedelshygien har trätt i kraft. Det är också lämpligt att det går minst 18 månader mellan ikraftträdandet och tillämpningen av de nya reglerna, för att de berörda företagen skall få tid att anpassa sig. |
| --- | --- |

(25)

Kraven i denna förordning bör tillämpas först när alla delar av den nya lagstiftningen om livsmedelshygien har trätt i kraft. Det är också lämpligt att det går minst 18 månader mellan ikraftträdandet och tillämpningen av de nya reglerna, för att de berörda företagen skall få tid att anpassa sig.

| (26) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Räckvidd

1.   I denna förordning fastställs allmänna hygienregler för livsmedelsföretagare, särskilt med hänsyn till följande principer:

| a) | Det primära ansvaret för livsmedelssäkerheten ligger hos livsmedelsföretagarna. |
| --- | --- |

a)

Det primära ansvaret för livsmedelssäkerheten ligger hos livsmedelsföretagarna.

| b) | Behovet av att livsmedelssäkerhet garanteras i hela livsmedelskedjan, från och med primärproduktionen. |
| --- | --- |

b)

Behovet av att livsmedelssäkerhet garanteras i hela livsmedelskedjan, från och med primärproduktionen.

| c) | Vikten av att upprätthålla kylkedjan för livsmedel som inte kan lagras säkert vid omgivande temperatur, särskilt frysta livsmedel. |
| --- | --- |

c)

Vikten av att upprätthålla kylkedjan för livsmedel som inte kan lagras säkert vid omgivande temperatur, särskilt frysta livsmedel.

| d) | Allmänt genomförande av förfaranden som bygger på HACCP-principerna som tillsammans med iakttagandet av god hygienpraxis bör befästa det ansvar som vilar på livsmedelsföretagarna. |
| --- | --- |

d)

Allmänt genomförande av förfaranden som bygger på HACCP-principerna som tillsammans med iakttagandet av god hygienpraxis bör befästa det ansvar som vilar på livsmedelsföretagarna.

| e) | Riktlinjer för god praxis är ett värdefullt hjälpmedel för att livsmedelsföretagare på alla nivåer av livsmedelskedjan skall kunna följa hygienreglerna för livsmedel och tillämpa HACCP-principerna. |
| --- | --- |

e)

Riktlinjer för god praxis är ett värdefullt hjälpmedel för att livsmedelsföretagare på alla nivåer av livsmedelskedjan skall kunna följa hygienreglerna för livsmedel och tillämpa HACCP-principerna.

| f) | Fastställandet av mikrobiologiska kriterier och krav på temperaturkontroll på grundval av en vetenskaplig riskvärdering. |
| --- | --- |

f)

Fastställandet av mikrobiologiska kriterier och krav på temperaturkontroll på grundval av en vetenskaplig riskvärdering.

| g) | Behovet av att garantera att importerade livsmedel håller minst samma hygienstandard som de livsmedel som produceras i gemenskapen, eller en likvärdig standard. |
| --- | --- |

g)

Behovet av att garantera att importerade livsmedel håller minst samma hygienstandard som de livsmedel som produceras i gemenskapen, eller en likvärdig standard.

Denna förordning skall tillämpas på alla led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel samt på export, och utan att det påverkar mer detaljerade krav på livsmedelshygien.

2.   Denna förordning skall inte tillämpas på

| a) | primärproduktion för användning inom privathushåll, |
| --- | --- |

a)

primärproduktion för användning inom privathushåll,

| b) | enskildas beredning, hantering eller lagring av livsmedel för konsumtion inom privathushåll, |
| --- | --- |

b)

enskildas beredning, hantering eller lagring av livsmedel för konsumtion inom privathushåll,

| c) | producenters direkta leveranser av små mängder primärprodukter till konsumenter eller till lokala detaljhandelsföretag som levererar direkt till konsumenter, |
| --- | --- |

c)

producenters direkta leveranser av små mängder primärprodukter till konsumenter eller till lokala detaljhandelsföretag som levererar direkt till konsumenter,

| d) | uppsamlingscentraler och garverier som omfattas av definitionen av livsmedelsföretag enbart på grund av att de hanterar råvaror för framställning av gelatin eller kollagen. |
| --- | --- |

d)

uppsamlingscentraler och garverier som omfattas av definitionen av livsmedelsföretag enbart på grund av att de hanterar råvaror för framställning av gelatin eller kollagen.

3.   Medlemsstaterna skall i sin nationella lagstiftning fastställa regler för den verksamhet som avses i punkt 2 c. Sådana nationella regler skall garantera att målen i denna förordning uppnås.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning avses med

| a) | livsmedelshygien, nedan kallat hygien: de åtgärder och villkor som är nödvändiga för att bemästra faror och säkerställa att livsmedel är tjänliga med hänsyn till deras avsedda användningsområde. |
| --- | --- |

a)

livsmedelshygien, nedan kallat hygien: de åtgärder och villkor som är nödvändiga för att bemästra faror och säkerställa att livsmedel är tjänliga med hänsyn till deras avsedda användningsområde.

| b) | primärprodukter: produkter från primärproduktion, däribland produkter från jorden, från boskapsuppfödning, från jakt och från fiske. |
| --- | --- |

b)

primärprodukter: produkter från primärproduktion, däribland produkter från jorden, från boskapsuppfödning, från jakt och från fiske.

| c) | anläggning: varje enhet i ett livsmedelsföretag. |
| --- | --- |

c)

anläggning: varje enhet i ett livsmedelsföretag.

| d) | behörig myndighet: den centrala myndighet i en medlemsstat som har till uppgift att se till att kraven i denna förordning efterlevs, eller varje annan myndighet till vilken den centrala myndigheten har delegerat den uppgiften. Denna definition skall i förekommande fall också omfatta motsvarande myndighet i tredje land. |
| --- | --- |

d)

behörig myndighet: den centrala myndighet i en medlemsstat som har till uppgift att se till att kraven i denna förordning efterlevs, eller varje annan myndighet till vilken den centrala myndigheten har delegerat den uppgiften. Denna definition skall i förekommande fall också omfatta motsvarande myndighet i tredje land.

| e) | likvärdig: när det gäller olika system, deras förmåga att ge samma slutresultat. |
| --- | --- |

e)

likvärdig: när det gäller olika system, deras förmåga att ge samma slutresultat.

| f) | kontaminering: förekomst eller införande av en fara. |
| --- | --- |

f)

kontaminering: förekomst eller införande av en fara.

| g) | dricksvatten: vatten som uppfyller minimikraven i rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (9). |
| --- | --- |

g)

dricksvatten: vatten som uppfyller minimikraven i rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (9).

| h) | rent havsvatten: naturligt, konstgjort eller renat havsvatten eller bräckt vatten som inte innehåller mikroorganismer, skadliga ämnen eller giftigt havsplankton i sådana mängder att det direkt eller indirekt kan påverka hälsokvaliteten på livsmedel. |
| --- | --- |

h)

rent havsvatten: naturligt, konstgjort eller renat havsvatten eller bräckt vatten som inte innehåller mikroorganismer, skadliga ämnen eller giftigt havsplankton i sådana mängder att det direkt eller indirekt kan påverka hälsokvaliteten på livsmedel.

| i) | rent vatten: rent havsvatten och sötvatten av likartad kvalitet. |
| --- | --- |

i)

rent vatten: rent havsvatten och sötvatten av likartad kvalitet.

| j) | inslagning/innerförpackning: dels placering av livsmedel i en förpackning eller behållare i direkt kontakt med livsmedlet i fråga, dels själva förpackningen eller behållaren. |
| --- | --- |

j)

inslagning/innerförpackning: dels placering av livsmedel i en förpackning eller behållare i direkt kontakt med livsmedlet i fråga, dels själva förpackningen eller behållaren.

| k) | emballering/emballage: placering av ett eller flera inslagna livsmedel i en yttre behållare samt själva ytterbehållaren. |
| --- | --- |

k)

emballering/emballage: placering av ett eller flera inslagna livsmedel i en yttre behållare samt själva ytterbehållaren.

| l) | hermetiskt sluten behållare: behållare som är utformad för och avsedd att skydda innehållet mot faror. |
| --- | --- |

l)

hermetiskt sluten behållare: behållare som är utformad för och avsedd att skydda innehållet mot faror.

| m) | bearbetning: åtgärd som väsentligt förändrar den ursprungliga produkten genom bland annat värmebehandling, rökning, rimning, mognadslagring, torkning, marinering, extraktion, extrudering eller en kombination av dessa behandlingar. |
| --- | --- |

m)

bearbetning: åtgärd som väsentligt förändrar den ursprungliga produkten genom bland annat värmebehandling, rökning, rimning, mognadslagring, torkning, marinering, extraktion, extrudering eller en kombination av dessa behandlingar.

| n) | obearbetade produkter: livsmedel som inte har genomgått någon bearbetning, och som omfattar produkter som har delats, styckats, trancherats, skivats, benats ur, hackats, flåtts, krossats, skurits upp, rengjorts, putsats, skalats, malts, kylts, frysts, djupfrysts eller tinats. |
| --- | --- |

n)

obearbetade produkter: livsmedel som inte har genomgått någon bearbetning, och som omfattar produkter som har delats, styckats, trancherats, skivats, benats ur, hackats, flåtts, krossats, skurits upp, rengjorts, putsats, skalats, malts, kylts, frysts, djupfrysts eller tinats.

| o) | bearbetade produkter: livsmedel som framställs av obearbetade produkter. Dessa produkter får innehålla ingredienser som behövs vid tillverkningen för att de skall få särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

o)

bearbetade produkter: livsmedel som framställs av obearbetade produkter. Dessa produkter får innehålla ingredienser som behövs vid tillverkningen för att de skall få särskilda egenskaper.

2.   De definitioner som fastställs i förordning (EG) nr 178/2002 skall också tillämpas.

3.   I bilagorna till denna förordning betyder uttrycken ”när det är nödvändigt”, ”när så är lämpligt”, ”adekvat” och ”tillräcklig” att något visat sig vara nödvändigt, lämpligt, adekvat respektive tillräckligt för att uppnå denna förordnings syften.

KAPITEL II

LIVSMEDELSFÖRETAGARES SKYLDIGHETER

Artikel 3

Allmän skyldighet

Livsmedelsföretagare skall se till att alla de led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel som de ansvarar för uppfyller de relevanta hygienkraven i denna förordning.

Artikel 4

Allmänna och särskilda hygienkrav

1.   Livsmedelsföretagare som bedriver primärproduktion och därmed sammanhängande verksamhet enligt bilaga I skall följa de allmänna hygienbestämmelserna i bilaga I del A och alla särskilda krav i förordning (EG) nr .../2004 (10).

2.   Livsmedelsföretagare som bedriver verksamhet i ett led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel som ligger efter de led för vilka punkt 1 är tillämplig skall uppfylla de allmänna hygienkraven i bilaga II och alla särskilda krav i förordning (EG) nr .../2004 (10).

3.   Livsmedelsföretagare skall i förekommande fall vidta följande särskilda hygienåtgärder:

| a) | Uppfyllande av mikrobiologiska kriterier för livsmedel. |
| --- | --- |

a)

Uppfyllande av mikrobiologiska kriterier för livsmedel.

| b) | Nödvändiga förfaranden för att uppfylla de mål som fastställts för att uppnå denna förordnings syften. |
| --- | --- |

b)

Nödvändiga förfaranden för att uppfylla de mål som fastställts för att uppnå denna förordnings syften.

| c) | Uppfyllande av temperaturkriterier för livsmedel. |
| --- | --- |

c)

Uppfyllande av temperaturkriterier för livsmedel.

| d) | Upprätthållande av kylkedjan. |
| --- | --- |

d)

Upprätthållande av kylkedjan.

| e) | Provtagning och analys. |
| --- | --- |

e)

Provtagning och analys.

4.   De kriterier, krav och mål som avses i punkt 3 skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

Metoder för provtagning och analys i anslutning till detta skall fastställas i enlighet med samma förfarande.

5.   När det i denna förordning, i förordning (EG) nr .../2004 (10) och i deras tillämpningsbestämmelser, inte anges några provtagnings- eller analysmetoder, får livsmedelsföretagarna använda lämpliga metoder som fastställts i annan gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning eller, om sådana metoder saknas, metoder som ger resultat som är likvärdiga med de resultat som erhålls vid användning av referensmetoden, om metoderna är vetenskapligt godkända i enlighet med internationellt erkända regler eller protokoll.

6.   Livsmedelsföretagare får använda de riktlinjer som anges i artiklarna 7, 8 och 9 som ett stöd för att uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning.

Artikel 5

Faroanalys och kritiska styrpunkter

1.   Livsmedelsföretagare skall inrätta, genomföra och upprätthålla ett eller flera permanenta förfaranden, grundade på HACCP-principerna.

2.   HACCP-principerna enligt punkt 1 utgörs av följande:

| a) | Att identifiera de faror som måste förebyggas, elimineras eller reduceras till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

a)

Att identifiera de faror som måste förebyggas, elimineras eller reduceras till en acceptabel nivå.

| b) | Att identifiera kritiska styrpunkter i det steg eller de steg där kontroll är nödvändig för att förebygga eller eliminera en fara eller för att reducera den till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

b)

Att identifiera kritiska styrpunkter i det steg eller de steg där kontroll är nödvändig för att förebygga eller eliminera en fara eller för att reducera den till en acceptabel nivå.

| c) | Att fastställa kritiska gränser vilka skiljer acceptabelt från icke acceptabelt i de kritiska styrpunkterna i syfte att förebygga, eliminera eller reducera identifierade faror. |
| --- | --- |

c)

Att fastställa kritiska gränser vilka skiljer acceptabelt från icke acceptabelt i de kritiska styrpunkterna i syfte att förebygga, eliminera eller reducera identifierade faror.

| d) | Att upprätta och genomföra effektiva förfaranden för att övervaka de kritiska styrpunkterna. |
| --- | --- |

d)

Att upprätta och genomföra effektiva förfaranden för att övervaka de kritiska styrpunkterna.

| e) | Att fastställa vilka korrigerande åtgärder som skall vidtas när övervakningen visar att en kritisk styrpunkt inte är under kontroll. |
| --- | --- |

e)

Att fastställa vilka korrigerande åtgärder som skall vidtas när övervakningen visar att en kritisk styrpunkt inte är under kontroll.

| f) | Att upprätta förfaranden, vilka skall genomföras regelbundet, för att verifiera att de åtgärder som avses i a-e fungerar effektivt. |
| --- | --- |

f)

Att upprätta förfaranden, vilka skall genomföras regelbundet, för att verifiera att de åtgärder som avses i a-e fungerar effektivt.

| g) | Att upprätta dokumentation och journaler avpassade för livsmedelsföretagets storlek och art för att visa att de åtgärder som avses i a-f tillämpas effektivt. |
| --- | --- |

g)

Att upprätta dokumentation och journaler avpassade för livsmedelsföretagets storlek och art för att visa att de åtgärder som avses i a-f tillämpas effektivt.

När en förändring sker i produkten, processen eller i något hanteringssteg skall livsmedelsföretagarna ompröva förfarandet och göra nödvändiga ändringar.

3.   Punkt 1 skall endast gälla för livsmedelsföretagare som bedriver verksamhet i ett led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel som ligger efter primärproduktion och de därmed sammanhängande verksamheter som förtecknas i bilaga I.

4.   Livsmedelsföretagare skall

| a) | visa den behöriga myndigheten att de uppfyller kraven i punkt 1 på det sätt som den behöriga myndigheten kräver, med beaktande av livsmedelsföretagets storlek och art, |
| --- | --- |

a)

visa den behöriga myndigheten att de uppfyller kraven i punkt 1 på det sätt som den behöriga myndigheten kräver, med beaktande av livsmedelsföretagets storlek och art,

| b) | se till att all dokumentation som beskriver de förfaranden som utarbetats enligt denna artikel alltid är aktuell, |
| --- | --- |

b)

se till att all dokumentation som beskriver de förfaranden som utarbetats enligt denna artikel alltid är aktuell,

| c) | bevara all annan dokumentation och alla andra journaler under lämplig tid. |
| --- | --- |

c)

bevara all annan dokumentation och alla andra journaler under lämplig tid.

5.   Detaljerade bestämmelser för tillämpningen av denna artikel får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2. Sådana bestämmelser kan underlätta för vissa livsmedelsföretagare att tillämpa denna artikel, särskilt om det fastställs att de förfaranden som beskrivs i riktlinjerna för tillämpningen av HACCP-principerna skall användas för att uppfylla kraven i punkt 1. I sådana bestämmelser får det också anges hur länge livsmedelsföretagarna skall bevara dokumentation och journaler i enlighet med punkt 4 c.

Artikel 6

Offentlig kontroll, registrering och godkännande

1.   Livsmedelsföretagare skall samarbeta med de behöriga myndigheterna i enlighet med annan tillämplig gemenskapslagstiftning eller, i avsaknad av sådan, nationell lagstiftning.

2.   Varje livsmedelsföretagare skall särskilt underrätta lämplig behörig myndighet, på det sätt som den sistnämnda kräver, om alla anläggningar som han ansvarar för, där det i något led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel bedrivs verksamhet, så att varje sådan anläggning kan registreras.

Livsmedelsföretagare skall också se till att den behöriga myndigheten alltid har aktuell information om anläggningar, bland annat genom att underrätta den om betydande ändringar i verksamheten och om nedläggningar av befintliga anläggningar.

3.   Livsmedelsföretagare skall dock se till att anläggningarna godkänns av den behöriga myndigheten efter minst ett besök på plats, om godkännande krävs

| a) | enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där anläggningen är belägen, |
| --- | --- |

a)

enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där anläggningen är belägen,

| b) | enligt förordning (EG) nr .../2004 (11), |
| --- | --- |

b)

enligt förordning (EG) nr .../2004 (11),

| c) | enligt ett beslut som har antagits i enlighet med förfarandet i artikel 14.2. |
| --- | --- |

c)

enligt ett beslut som har antagits i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

En medlemsstat som med stöd av a kräver godkännande av vissa anläggningar belägna i medlemsstaten enligt sin nationella lagstiftning, skall informera kommissionen och övriga medlemsstater om tillämplig nationell lagstiftning.

KAPITEL III

RIKTLINJER FÖR GOD PRAXIS

Artikel 7

Utarbetande, spridning och användning av riktlinjer

Medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 8 uppmuntra utarbetandet av nationella riktlinjer för god hygienpraxis och för tillämpning av HACCP-principerna. Gemenskapsriktlinjer skall utarbetas i enlighet med artikel 9.

Spridning och användning av både nationella riktlinjer och gemenskapsriktlinjer skall främjas. Livsmedelsföretagare får dock frivilligt använda dessa riktlinjer.

Artikel 8

Nationella riktlinjer

1.   När nationella riktlinjer för god praxis utarbetas skall dessa utarbetas och spridas av livsmedelsbranschen

| a) | i samråd med företrädare för särskilt berörda parter, t.ex. behöriga myndigheter och konsumentgrupper, |
| --- | --- |

a)

i samråd med företrädare för särskilt berörda parter, t.ex. behöriga myndigheter och konsumentgrupper,

| b) | med beaktande av relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius, och |
| --- | --- |

b)

med beaktande av relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius, och

| c) | när de gäller primärproduktion och den därmed sammanhängande verksamheten enligt bilaga I, med beaktande av rekommendationerna i bilaga I del B. |
| --- | --- |

c)

när de gäller primärproduktion och den därmed sammanhängande verksamheten enligt bilaga I, med beaktande av rekommendationerna i bilaga I del B.

2.   De nationella riktlinjerna får utarbetas under ledning av ett sådant nationellt standardiseringsorgan som avses i bilaga II till direktiv 98/34/EG. (12)

3.   Medlemsstaterna skall bedöma de nationella riktlinjerna för att se till att

| a) | riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- |

a)

riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkt 1,

| b) | innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna, och |
| --- | --- |

b)

innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna, och

| c) | riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 3, 4 och 5 följs för de sektorer och de livsmedel som omfattas. |
| --- | --- |

c)

riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 3, 4 och 5 följs för de sektorer och de livsmedel som omfattas.

4.   Medlemsstaterna skall till kommissionen översända de nationella riktlinjer som uppfyller kraven i punkt 3. Kommissionen skall upprätta och föra ett registersystem över dessa riktlinjer och göra det tillgängligt för medlemsstaterna.

5.   De riktlinjer för god praxis som har utformats i enlighet med direktiv 93/43/EEG skall fortsätta att gälla efter det att denna förordning har trätt i kraft, såvitt de är förenliga med förordningens syften.

Artikel 9

Gemenskapsriktlinjer

1.   Innan gemenskapsriktlinjer för god hygienpraxis eller för tillämpning av HACCP-principerna utarbetas skall kommissionen samråda med den kommitté som avses i artikel 14. Syftet med samrådet skall vara att överväga behovet av sådana riktlinjer, deras räckvidd och innehåll.

2.   Om gemenskapsriktlinjer tas fram, skall kommissionen se till att de utarbetas och sprids

| a) | av eller i samråd med lämpliga företrädare för de europeiska livsmedelsbranscherna, även små och medelstora företag, och andra berörda parter, t.ex. konsumentgrupper, |
| --- | --- |

a)

av eller i samråd med lämpliga företrädare för de europeiska livsmedelsbranscherna, även små och medelstora företag, och andra berörda parter, t.ex. konsumentgrupper,

| b) | i samarbete med särskilt berörda parter, även behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

b)

i samarbete med särskilt berörda parter, även behöriga myndigheter,

| c) | med beaktande av relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius, och |
| --- | --- |

c)

med beaktande av relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius, och

| d) | när det gäller primärproduktion och den därmed sammanhängande verksamheten enligt bilaga I, med beaktande av rekommendationerna i bilaga I del B. |
| --- | --- |

d)

när det gäller primärproduktion och den därmed sammanhängande verksamheten enligt bilaga I, med beaktande av rekommendationerna i bilaga I del B.

3.   Den kommitté som avses i artikel 14 skall bedöma utkastet till gemenskapsriktlinjer för att se till att

| a) | riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkt 2, |
| --- | --- |

a)

riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkt 2,

| b) | innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna i hela gemenskapen, och |
| --- | --- |

b)

innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna i hela gemenskapen, och

| c) | riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 3, 4 och 5 följs för de sektorer och de livsmedel som omfattas. |
| --- | --- |

c)

riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 3, 4 och 5 följs för de sektorer och de livsmedel som omfattas.

4.   Kommissionen skall uppmana den kommitté som avses i artikel 14 att i samarbete med de organ som anges i punkt 2 regelbundet se över alla gemenskapsriktlinjer som utarbetats i enlighet med denna artikel.

Syftet med denna översyn skall vara att se till att riktlinjerna fortfarande är praktiskt genomförbara och att ta hänsyn till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.

5.   Titlar på och hänvisningar till gemenskapsriktlinjer som har utformats i enlighet med denna artikel skall offentliggöras i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

KAPITEL IV

IMPORT OCH EXPORT

Artikel 10

Import

När det gäller hygien för importerade livsmedel, skall de relevanta krav i livsmedelslagstiftningen som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 178/2002 inbegripa de krav som fastställs i artiklarna 3-6 i den här förordningen.

Artikel 11

Export

När det gäller hygien för exporterade eller reexporterade livsmedel, skall de relevanta krav i livsmedelslagstiftningen som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 178/2002 inbegripa de krav som fastställs i artiklarna 3-6 i den här förordningen.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 12

Genomförandeåtgärder och övergångsbestämmelser

Genomförandeåtgärder och övergångsbestämmelser får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

Artikel 13

Ändring och anpassning av bilagorna I och II

1.   Bilagorna I och II får anpassas eller uppdateras i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 och under beaktande av följande:

| a) | Behovet av att se över rekommendationerna i bilaga I del B punkt 2. |
| --- | --- |

a)

Behovet av att se över rekommendationerna i bilaga I del B punkt 2.

| b) | Erfarenheter från genomförandet av HACCP-baserade systemen i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

b)

Erfarenheter från genomförandet av HACCP-baserade systemen i enlighet med artikel 5.

| c) | Den tekniska utvecklingen och dess praktiska konsekvenser samt konsumenternas förväntningar på livsmedlens sammansättning. |
| --- | --- |

c)

Den tekniska utvecklingen och dess praktiska konsekvenser samt konsumenternas förväntningar på livsmedlens sammansättning.

| d) | Vetenskapliga utlåtanden, särskilt nya riskvärderingar. |
| --- | --- |

d)

Vetenskapliga utlåtanden, särskilt nya riskvärderingar.

| e) | Mikrobiologiska kriterier och temperaturkriterier för livsmedel. |
| --- | --- |

e)

Mikrobiologiska kriterier och temperaturkriterier för livsmedel.

2.   Undantag från bilagorna I och II får beviljas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, i synnerhet för att underlätta för småföretag att tillämpa artikel 5 och under beaktande av de relevanta riskfaktorerna, detta under förutsättning att undantagen inte motverkar denna förordnings syften.

3.   Medlemsstaterna får, utan att äventyra syftet med denna förordning, anta nationella åtgärder för att anpassa kraven i bilaga II i enlighet med punkterna 4-7.

| 4. | a) | De nationella åtgärder som avses i punkt 3 skall syfta till att






  i) | möjliggöra en fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel, eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

De nationella åtgärder som avses i punkt 3 skall syfta till att

i)

möjliggöra en fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel, eller

| ii) | tillgodose behoven för livsmedelsföretag som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar. |
| --- | --- |

ii)

tillgodose behoven för livsmedelsföretag som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar.

b)

I andra fall skall de enbart tillämpas på anläggningarnas konstruktion, utformning och utrustning.

5.   Den medlemsstat som önskar anta nationella åtgärder i enlighet med punkt 3 skall anmäla detta till kommissionen och de övriga medlemsstaterna. Anmälan skall

| a) | ge en detaljerad beskrivning av de krav som medlemsstaten anser sig behöva anpassa och vilken typ av anpassning som eftersträvas, |
| --- | --- |

a)

ge en detaljerad beskrivning av de krav som medlemsstaten anser sig behöva anpassa och vilken typ av anpassning som eftersträvas,

| b) | beskriva de livsmedel och anläggningar som berörs, |
| --- | --- |

b)

beskriva de livsmedel och anläggningar som berörs,

| c) | förklara skälen till anpassningen, bl.a. genom att när så är relevant göra en sammanfattning av den faroanalys som genomförts och vilka åtgärder som skall vidtas för att se till att anpassningen inte äventyrar syftet med denna förordning, och |
| --- | --- |

c)

förklara skälen till anpassningen, bl.a. genom att när så är relevant göra en sammanfattning av den faroanalys som genomförts och vilka åtgärder som skall vidtas för att se till att anpassningen inte äventyrar syftet med denna förordning, och

| d) | lämna övriga uppgifter som är relevanta. |
| --- | --- |

d)

lämna övriga uppgifter som är relevanta.

6.   Övriga medlemsstater skall ha tre månader på sig från det att de mottagit anmälan enligt punkt 5 för att översända skriftliga kommentarer till kommissionen. För anpassningar enligt punkt 4 b skall denna period förlängas till fyra månader, om någon medlemsstat begär detta. Kommissionen får och, om den får skriftliga kommentarer från en eller flera medlemsstater, skall samråda med medlemsstaterna inom den kommitté som avses i artikel 14.1. I enlighet med förfarandet i artikel 14.2 får kommissionen besluta om de aviserade åtgärderna får genomföras, när så är nödvändigt efter lämpliga ändringar. Om så är lämpligt får kommissionen föreslå allmänna åtgärder i enlighet med punkterna 1 och 2 i den här artikeln.

7.   En medlemsstat får endast anta nationella åtgärder för anpassning av kraven i bilaga II

| a) | i överensstämmelse med ett beslut som fattats enligt punkt 6, eller |
| --- | --- |

a)

i överensstämmelse med ett beslut som fattats enligt punkt 6, eller

| b) | om kommissionen en månad efter det att den period som anges i punkt 6 löpt ut inte har underrättat medlemsstaterna om att den har mottagit skriftliga kommentarer eller om att den avser att föreslå ett beslut enligt punkt 6. |
| --- | --- |

b)

om kommissionen en månad efter det att den period som anges i punkt 6 löpt ut inte har underrättat medlemsstaterna om att den har mottagit skriftliga kommentarer eller om att den avser att föreslå ett beslut enligt punkt 6.

Artikel 14

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 15

Samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Kommissionen skall samråda med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i frågor som omfattas av denna förordning och som kan ha väsentlig betydelse för folkhälsan, framför allt innan den föreslår kriterier, krav eller mål enligt artikel 4.4.

Artikel 16

Rapport till Europaparlamentet och rådet

1.   Kommissionen skall senast den ... (13) överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet.

2.   Rapporten skall särskilt innehålla en genomgång av de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av denna förordning och överväganden om det är önskvärt och genomförbart att vidta åtgärder för en utvidgning av kraven i artikel 5 till att omfatta livsmedelsföretagare som bedriver primärproduktion och den därmed sammanhängande verksamhet som föreskrivs i bilaga I.

3.   Kommissionen skall när så är lämpligt låta rapporten åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 17

Upphävande

1.   Direktiv 93/43/EEG skall upphöra att gälla med verkan från och med den dag då denna förordning skall börja tillämpas.

2.   Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till denna förordning.

3.   Beslut som antagits i enlighet med artiklarna 3.3 och 10 i direktiv 93/43/EEG skall emellertid fortsätta att gälla i väntan på att de ersatts med beslut som antagits i enlighet med den här förordningen eller förordning (EG) nr 178/2002. I avvaktan på fastställande av de kriterier eller krav som avses i artikel 4.3 a-e i den här förordningen får medlemsstaterna bibehålla alla nationella regler om sådana kriterier eller krav som de antagit i enlighet med direktiv 93/43/EEG.

4.   I avvaktan på tillämpningen av ny gemenskapslagstiftning om bestämmelser för offentlig livsmedelskontroll skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att de skyldigheter som fastställs i enlighet med denna förordning fullgörs.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft tjugo dagar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med 18 månader efter den dag då följande rättsakter har trätt i kraft:

| a) | Förordning (EG) nr .../2004 (14). |
| --- | --- |

a)

Förordning (EG) nr .../2004 (14).

| b) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr.../2004 av den ... om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförande av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (14). |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr.../2004 av den ... om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförande av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (14).

| c) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/ .../EG av den ... om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (14). |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/ .../EG av den ... om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (14).

Den skall dock inte tillämpas före den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 365 E, 19.12.2000, s. 43.

1

(2)  EGT C 155, 29.5.2001, s. 39.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 maj 2002 (EGT C 180 E, 31.7.2003, s. 267), rådets gemensamma ståndpunkt av den 27 oktober 2003 (EGT C 48 E, 24.2.2004, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

4

(5)  EGT L 175, 19.7.1993, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

6

(7)  EGT L 37, 13.2.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 32. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

9

(10)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

10

(11)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37). Direktivet ändrat genom direktiv 98/48/EG (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18).

12

(13)  Fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

13

(14)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

14

BILAGA I

PRIMÄRPRODUKTION

DEL A: ALLMÄNNA HYGIENREGLER FÖR PRIMÄRPRODUKTION OCH DÄRMED SAMMANHÄNGANDE VERKSAMHET

I.   RÄCKVIDD

1. Denna bilaga skall tillämpas på primärproduktion och följande därmed sammanhängande verksamheter:

| a) | Transport, lagring och hantering av primärprodukter på produktionsplatsen, under förutsättning att primärprodukternas natur inte väsentligt ändras därigenom. |
| --- | --- |

a)

Transport, lagring och hantering av primärprodukter på produktionsplatsen, under förutsättning att primärprodukternas natur inte väsentligt ändras därigenom.

| b) | Transport av levande djur, när detta är nödvändigt för att uppnå syftena med denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Transport av levande djur, när detta är nödvändigt för att uppnå syftena med denna förordning.

| c) | I fråga om produkter av vegetabiliskt ursprung, fiskeriprodukter och vilt, transportverksamhet för levererans av primärprodukter, vars natur inte väsentligt har ändrats, från produktionsplatsen till en anläggning. |
| --- | --- |

c)

I fråga om produkter av vegetabiliskt ursprung, fiskeriprodukter och vilt, transportverksamhet för levererans av primärprodukter, vars natur inte väsentligt har ändrats, från produktionsplatsen till en anläggning.

II.   HYGIENREGLER

2. Livsmedelsföretagare skall så långt som möjligt se till att primärprodukter skyddas mot kontaminering, och därvid ta hänsyn till all eventuell bearbetning som primärprodukterna därefter kommer att genomgå.

3. Utan hinder av den allmänna skyldigheten enligt punkt 2 skall livsmedelsföretagare iaktta tillämpliga bestämmelser i gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning i fråga om kontroll av faror i primärproduktionen och därmed sammanhängande verksamhet, inbegripet

| a) | åtgärder för att kontrollera kontaminering från luft, jord, vatten, foder, gödningsmedel, veterinärmedicinska preparat, växtskyddsmedel och biocider samt lagring, hantering och bortskaffande av avfall, och |
| --- | --- |

a)

åtgärder för att kontrollera kontaminering från luft, jord, vatten, foder, gödningsmedel, veterinärmedicinska preparat, växtskyddsmedel och biocider samt lagring, hantering och bortskaffande av avfall, och

| b) | åtgärder när det gäller djurens hälsa och djurskydd samt växtskydd som kan påverka människors hälsa, bl.a. program för övervakning och kontroll av zoonoser och zoonotiska smittämnen. |
| --- | --- |

b)

åtgärder när det gäller djurens hälsa och djurskydd samt växtskydd som kan påverka människors hälsa, bl.a. program för övervakning och kontroll av zoonoser och zoonotiska smittämnen.

4. Livsmedelsföretagare skall vid uppfödning, slakt eller jakt av djur eller vid produktion av primärprodukter av animaliskt ursprung vidta följande adekvata åtgärder när så är lämpligt:

| a) | Alla lokaler som används i samband med primärproduktion och därmed sammanhängande verksamhet, inbegripet utrymmen där foder förvaras och hanteras, skall hållas rena och, när det är nödvändigt, desinficeras på lämpligt sätt efter rengöringen. |
| --- | --- |

a)

Alla lokaler som används i samband med primärproduktion och därmed sammanhängande verksamhet, inbegripet utrymmen där foder förvaras och hanteras, skall hållas rena och, när det är nödvändigt, desinficeras på lämpligt sätt efter rengöringen.

| b) | Utrustning, behållare, transportlådor, fordon och fartyg skall hållas rena och, när det är nödvändigt, desinficeras på lämpligt sätt efter rengöringen. |
| --- | --- |

b)

Utrustning, behållare, transportlådor, fordon och fartyg skall hållas rena och, när det är nödvändigt, desinficeras på lämpligt sätt efter rengöringen.

| c) | Se till att slaktdjur och, när det är nödvändigt, produktionsdjur i möjligaste mån är rena. |
| --- | --- |

c)

Se till att slaktdjur och, när det är nödvändigt, produktionsdjur i möjligaste mån är rena.

| d) | Använda dricksvatten, eller rent vatten, när så krävs för att förhindra kontaminering. |
| --- | --- |

d)

Använda dricksvatten, eller rent vatten, när så krävs för att förhindra kontaminering.

| e) | Se till att personal som hanterar livsmedel är vid god hälsa och får utbildning om hälsorisker. |
| --- | --- |

e)

Se till att personal som hanterar livsmedel är vid god hälsa och får utbildning om hälsorisker.

| f) | Så långt möjligt förhindra att djur och skadedjur orsakar kontaminering. |
| --- | --- |

f)

Så långt möjligt förhindra att djur och skadedjur orsakar kontaminering.

| g) | Lagra och hantera avfall och farliga ämnen så att kontaminering förhindras. |
| --- | --- |

g)

Lagra och hantera avfall och farliga ämnen så att kontaminering förhindras.

| h) | Förhindra införande och spridning av smittsamma sjukdomar som kan överföras till människor via livsmedel, bl.a. genom att vidta försiktighetsåtgärder när nya djur införs och rapportera till den behöriga myndigheten vid misstänkta utbrott av sådana sjukdomar. |
| --- | --- |

h)

Förhindra införande och spridning av smittsamma sjukdomar som kan överföras till människor via livsmedel, bl.a. genom att vidta försiktighetsåtgärder när nya djur införs och rapportera till den behöriga myndigheten vid misstänkta utbrott av sådana sjukdomar.

| i) | Beakta resultaten av alla relevanta analyser som utförts på prover från djur eller andra prover av betydelse för människors hälsa. |
| --- | --- |

i)

Beakta resultaten av alla relevanta analyser som utförts på prover från djur eller andra prover av betydelse för människors hälsa.

| j) | Använda fodermedelstillsatser och veterinärmedicinska preparat på ett korrekt sätt, enligt kraven i till-lämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

j)

Använda fodermedelstillsatser och veterinärmedicinska preparat på ett korrekt sätt, enligt kraven i till-lämplig lagstiftning.

5. Livsmedelsföretagare som producerar eller skördar växtprodukter skall vidta följande adekvata åtgärder när så är lämpligt:

| a) | Utrymmen, utrustning, behållare, transportlådor, fordon och fartyg skall hållas rena och, när det är nödvändigt, desinficeras på lämpligt sätt efter rengöringen. |
| --- | --- |

a)

Utrymmen, utrustning, behållare, transportlådor, fordon och fartyg skall hållas rena och, när det är nödvändigt, desinficeras på lämpligt sätt efter rengöringen.

| b) | När det är nödvändigt garantera hygieniska produktions-, transport- och lagringsvillkor för växtprodukter samt se till att de är rena. |
| --- | --- |

b)

När det är nödvändigt garantera hygieniska produktions-, transport- och lagringsvillkor för växtprodukter samt se till att de är rena.

| c) | Använda dricksvatten, eller rent vatten, när så krävs för att förhindra kontaminering. |
| --- | --- |

c)

Använda dricksvatten, eller rent vatten, när så krävs för att förhindra kontaminering.

| d) | Se till att personal som hanterar livsmedel är vid god hälsa och får utbildning om hälsorisker. |
| --- | --- |

d)

Se till att personal som hanterar livsmedel är vid god hälsa och får utbildning om hälsorisker.

| e) | Så långt möjligt förhindra att djur och skadedjur orsakar kontaminering. |
| --- | --- |

e)

Så långt möjligt förhindra att djur och skadedjur orsakar kontaminering.

| f) | Lagra och hantera avfall och farliga ämnen så att kontaminering förhindras. |
| --- | --- |

f)

Lagra och hantera avfall och farliga ämnen så att kontaminering förhindras.

| g) | Beakta resultaten av alla relevanta analyser som utförts på prover från växter eller andra prover av betydelse för människors hälsa. |
| --- | --- |

g)

Beakta resultaten av alla relevanta analyser som utförts på prover från växter eller andra prover av betydelse för människors hälsa.

| h) | Använda växtskyddsmedel och biocider på ett korrekt sätt, enligt kraven i tillämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

h)

Använda växtskyddsmedel och biocider på ett korrekt sätt, enligt kraven i tillämplig lagstiftning.

6. Livsmedelsföretagarna skall vidta lämpliga avhjälpande åtgärder när de informeras om problem som har uppmärksammats vid offentliga kontroller.

III.   JOURNALER

7. Livsmedelsföretagare skall på lämpligt sätt och under lämplig tid, som är avpassad för livsmedelsföretagets art och storlek, föra och bevara journaler med uppgifter om de åtgärder som vidtagits för att kontrollera faror. Livsmedelsföretagaren skall på begäran hålla relevanta uppgifter i dessa journaler tillgängliga för den behöriga myndigheten och mottagande livsmedelsföretagare.

8. Livsmedelsföretagare som föder upp djur eller som producerar primärprodukter av animaliskt ursprung skall föra journal över i synnerhet följande uppgifter:

| a) | Uppgifter om art och ursprung i fråga om foder som ges till djuren. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om art och ursprung i fråga om foder som ges till djuren.

| b) | Uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuren fått, behandlingsdatum samt karenstid. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuren fått, behandlingsdatum samt karenstid.

| c) | Uppgifter om förekomsten av sjukdomar som kan påverka säkerheten hos produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om förekomsten av sjukdomar som kan påverka säkerheten hos produkter av animaliskt ursprung.

| d) | Resultat av alla analyser som utförts på prover från djur eller andra prover för diagnosändamål av betydelse för människors hälsa. |
| --- | --- |

d)

Resultat av alla analyser som utförts på prover från djur eller andra prover för diagnosändamål av betydelse för människors hälsa.

| e) | Relevanta rapporter om kontroller av djur eller produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

e)

Relevanta rapporter om kontroller av djur eller produkter av animaliskt ursprung.

9. Livsmedelsföretagare som producerar eller skördar växtprodukter skall särskilt föra journal över

| a) | all användning av växtskyddsmedel och biocider, |
| --- | --- |

a)

all användning av växtskyddsmedel och biocider,

| b) | all förekomst av skadedjur eller sjukdomar som kan påverka säkerheten hos produkter av vegetabiliskt ursprung, och |
| --- | --- |

b)

all förekomst av skadedjur eller sjukdomar som kan påverka säkerheten hos produkter av vegetabiliskt ursprung, och

| c) | resultaten av alla relevanta analyser som utförts på prover från växter eller andra prover av betydelse för människors hälsa. |
| --- | --- |

c)

resultaten av alla relevanta analyser som utförts på prover från växter eller andra prover av betydelse för människors hälsa.

10. Andra personer såsom veterinärer, agronomer och jordbrukstekniker kan bistå livsmedelsföretagaren med att upprätta journaler.

DEL B: REKOMMENDATIONER OM RIKTLINJER FÖR GOD HYGIENPRAXIS

1. De nationella riktlinjer och gemenskapsriktlinjer som avses i artiklarna 7-9 i denna förordning bör innehålla riktlinjer för god hygienpraxis för kontroll av faror i primärproduktionen och därmed sammanhängande verksamhet.

2. Riktlinjerna för god hygienpraxis bör omfatta lämplig information om faror som kan uppstå i primärproduktionen och därmed sammanhängande verksamhet och åtgärder för att kontrollera dessa faror, däribland relevanta åtgärder som anges i gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen eller i nationella program och gemenskapsprogram. Exempel på sådana faror och åtgärder är bl.a. följande:

| a) | Kontroll av kontaminering, t.ex. av mögelgifter, tungmetaller och radioaktiva ämnen. |
| --- | --- |

a)

Kontroll av kontaminering, t.ex. av mögelgifter, tungmetaller och radioaktiva ämnen.

| b) | Användning av vatten, organiskt avfall och gödningsmedel. |
| --- | --- |

b)

Användning av vatten, organiskt avfall och gödningsmedel.

| c) | Korrekt och lämplig användning av växtskyddsmedel och biocider samt deras spårbarhet. |
| --- | --- |

c)

Korrekt och lämplig användning av växtskyddsmedel och biocider samt deras spårbarhet.

| d) | Korrekt och lämplig användning av veterinärmedicinska preparat och fodertillsatser och deras spårbarhet. |
| --- | --- |

d)

Korrekt och lämplig användning av veterinärmedicinska preparat och fodertillsatser och deras spårbarhet.

| e) | Beredning, lagring, användning och spårbarhet av foder. |
| --- | --- |

e)

Beredning, lagring, användning och spårbarhet av foder.

| f) | Korrekt bortskaffande av döda djur, avfall och strö. |
| --- | --- |

f)

Korrekt bortskaffande av döda djur, avfall och strö.

| g) | Skyddsåtgärder för att förhindra införande av smittsamma sjukdomar som kan överföras till människor via livsmedel, och skyldighet att underrätta den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

g)

Skyddsåtgärder för att förhindra införande av smittsamma sjukdomar som kan överföras till människor via livsmedel, och skyldighet att underrätta den behöriga myndigheten.

| h) | Förfaranden, rutiner och metoder för att se till att livsmedel produceras, hanteras, förpackas, lagras och transporteras under lämpliga hygieniska förhållanden, inbegripet grundlig rengöring och skadedjursbekämpning. |
| --- | --- |

h)

Förfaranden, rutiner och metoder för att se till att livsmedel produceras, hanteras, förpackas, lagras och transporteras under lämpliga hygieniska förhållanden, inbegripet grundlig rengöring och skadedjursbekämpning.

| i) | Åtgärder som rör slaktdjurs och produktionsdjurs renhet. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder som rör slaktdjurs och produktionsdjurs renhet.

| j) | Åtgärder som rör journalföring. |
| --- | --- |

j)

Åtgärder som rör journalföring.

BILAGA II

ALLMÄNNA HYGIENREGLER FÖR ALLA LIVSMEDELSFÖRETAGARE (UTOM NÄR BILAGA I ÄR TILLÄMPLIG)

INLEDNING

Kapitel V-XII i denna bilaga skall tillämpas på alla led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan för livsmedel, och övriga kapitel skall tillämpas enligt följande:

| — | Kapitel I skall tillämpas på alla livsmedelslokaler utom lokaler för vilka kapitel III är tillämpligt. |
| --- | --- |

—

Kapitel I skall tillämpas på alla livsmedelslokaler utom lokaler för vilka kapitel III är tillämpligt.

| — | Kapitel II skall tillämpas på alla lokaler där livsmedel bereds, behandlas eller bearbetas, utom serveringsställen och lokaler för vilka kapitel III är tillämpligt. |
| --- | --- |

—

Kapitel II skall tillämpas på alla lokaler där livsmedel bereds, behandlas eller bearbetas, utom serveringsställen och lokaler för vilka kapitel III är tillämpligt.

| — | Kapitel III skall tillämpas på de lokaler som anges i kapitlets rubrik. |
| --- | --- |

—

Kapitel III skall tillämpas på de lokaler som anges i kapitlets rubrik.

| — | Kapitel IV skall tillämpas på alla transporter. |
| --- | --- |

—

Kapitel IV skall tillämpas på alla transporter.

KAPITEL I

ALLMÄNNA REGLER FÖR LIVSMEDELSLOKALER

(MED UNDANTAG AV DE LOKALER SOM ANGES I KAPITEL III)

1. Livsmedelslokaler skall hållas rena och i gott skick.

2. Lokalernas planering, utformning, konstruktion, placering och storlek skall

| a) | möjliggöra adekvat underhåll, rengöring och/eller desinficering, vara sådana att luftburen kontaminering undviks eller minimeras samt erbjuda adekvata arbetsutrymmen för att alla steg som ingår i verksamheten skall kunna genomföras på ett hygieniskt sätt, |
| --- | --- |

a)

möjliggöra adekvat underhåll, rengöring och/eller desinficering, vara sådana att luftburen kontaminering undviks eller minimeras samt erbjuda adekvata arbetsutrymmen för att alla steg som ingår i verksamheten skall kunna genomföras på ett hygieniskt sätt,

| b) | vara sådan att den skyddar mot ansamling av smuts, kontakt med giftiga ämnen, avgivande av partiklar till livsmedlen och kondensbildning eller oönskat mögel på ytor, |
| --- | --- |

b)

vara sådan att den skyddar mot ansamling av smuts, kontakt med giftiga ämnen, avgivande av partiklar till livsmedlen och kondensbildning eller oönskat mögel på ytor,

| c) | möjliggöra god livsmedelshygien, vilket bland annat innebär skydd mot kontaminering och i synnerhet skadedjursbekämpning, och |
| --- | --- |

c)

möjliggöra god livsmedelshygien, vilket bland annat innebär skydd mot kontaminering och i synnerhet skadedjursbekämpning, och

| d) | när det är nödvändigt erbjuda lämpliga temperaturreglerade hanterings- och lagringsförhållanden med tillräcklig kapacitet att förvara livsmedlen vid en lämplig temperatur som kan kontrolleras samt, när det är nödvändigt, registreras. |
| --- | --- |

d)

när det är nödvändigt erbjuda lämpliga temperaturreglerade hanterings- och lagringsförhållanden med tillräcklig kapacitet att förvara livsmedlen vid en lämplig temperatur som kan kontrolleras samt, när det är nödvändigt, registreras.

3. Det skall finnas ett adekvat antal vattentoaletter, anslutna till ett effektivt avloppssystem. Toaletterna får inte vara direkt förbundna med utrymmen där livsmedel hanteras.

4. Det skall finnas ett adekvat antal lämpligt placerade och utformade handtvättställ. Handtvättställ skall ha varmt och kallt rinnande vatten, material för handtvättning och för hygienisk torkning. Utrustning för sköljning av livsmedel skall när så är nödvändigt vara skilt från anordningar för handtvätt.

5. Det skall finnas ändamålsenlig och tillräcklig naturlig eller mekanisk ventilation. Mekaniskt luftflöde från ett förorenat område till ett rent område skall förhindras. Ventilationssystem skall vara konstruerade på ett sådant sätt att filter och andra delar som måste rengöras eller bytas ut är lättillgängliga.

6. Sanitära utrymmen skall ha adekvat naturlig eller mekanisk ventilation.

7. Livsmedelslokaler skall ha adekvat naturlig och/eller artificiell belysning.

8. Avloppen skall vara adekvata för avsett ändamål. De skall vara utformade och konstruerade på ett sådant sätt att risken för kontaminering undviks. Om avloppen är helt eller delvis öppna skall de vara utformade så att avloppsvatten inte flödar från en kontaminerad yta mot eller in på en ren yta, i synnerhet en yta där livsmedel som kan utgöra en allvarlig risk för kosumenterna hanteras.

9. När det är nödvändigt skall det finnas adekvata omklädningsrum i tillräckligt antal för personalen.

10. Rengörings- och desinfektionsmedel får inte förvaras där livsmedel hanteras.

KAPITEL II

SÄRSKILDA REGLER FÖR LOKALER DÄR LIVSMEDEL BEREDS, BEHANDLAS ELLER BEARBETAS

(MED UNDANTAG AV SERVERINGSLOKALER OCH DE LOKALER SOM ANGES I KAPITEL III)

1. I lokaler där livsmedel bereds, behandlas eller bearbetas (med undantag av serveringsställen och de lokaler som avses i kapitel III, men inbegripet lokaler som utgör en del av transportmedel) skall utformning och planering tillåta god livsmedelshygienisk praxis, bland annat skydd mot kontaminering mellan och under olika moment, särskilt när det gäller följande:

| a) | Golvytor skall hållas i gott skick och vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av ogenomträngliga, icke absorberande, tvättbara och giftfria material, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga de behöriga myndigheterna om att andra material som används är lämpliga. Golven skall, där så är lämpligt, vara försedda med adekvata avloppsbrunnar. |
| --- | --- |

a)

Golvytor skall hållas i gott skick och vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av ogenomträngliga, icke absorberande, tvättbara och giftfria material, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga de behöriga myndigheterna om att andra material som används är lämpliga. Golven skall, där så är lämpligt, vara försedda med adekvata avloppsbrunnar.

| b) | Väggytor skall hållas i gott skick och vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av ogenomträngliga, icke absorberande, tvättbara och giftfria material samt att ytan är slät upp till en höjd som är lämplig för verksamheten i fråga, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga de behöriga myndigheterna om att andra material som används är lämpliga. |
| --- | --- |

b)

Väggytor skall hållas i gott skick och vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av ogenomträngliga, icke absorberande, tvättbara och giftfria material samt att ytan är slät upp till en höjd som är lämplig för verksamheten i fråga, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga de behöriga myndigheterna om att andra material som används är lämpliga.

| c) | Innertak (eller, om innertak saknas, insidan på yttertaket) och installationer som är fästa i taket skall vara byggda och utformade på ett sådant sätt att ansamling av smuts förhindras och att kondensbildning, uppkomst av oönskat mögel och avgivande av partiklar begränsas. |
| --- | --- |

c)

Innertak (eller, om innertak saknas, insidan på yttertaket) och installationer som är fästa i taket skall vara byggda och utformade på ett sådant sätt att ansamling av smuts förhindras och att kondensbildning, uppkomst av oönskat mögel och avgivande av partiklar begränsas.

| d) | Fönster och andra öppningar skall vara konstruerade på ett sådant sätt att ansamling av smuts förhindras. Om de är öppningsbara skall de, när det är nödvändigt, vara försedda med insektsnät som enkelt kan avlägsnas för rengöring. Om öppnande av fönster kan medföra kontaminering skall fönstren hållas stängda och låsta under produktionen. |
| --- | --- |

d)

Fönster och andra öppningar skall vara konstruerade på ett sådant sätt att ansamling av smuts förhindras. Om de är öppningsbara skall de, när det är nödvändigt, vara försedda med insektsnät som enkelt kan avlägsnas för rengöring. Om öppnande av fönster kan medföra kontaminering skall fönstren hållas stängda och låsta under produktionen.

| e) | Dörrar skall vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av släta och icke absorberande material, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga de behöriga myndigheterna om att andra material som används är lämpliga. |
| --- | --- |

e)

Dörrar skall vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av släta och icke absorberande material, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga de behöriga myndigheterna om att andra material som används är lämpliga.

| f) | Ytor (även ytor på utrustning) i utrymmen där livsmedel hanteras och särskilt de ytor som kommer i kontakt med livsmedel skall hållas i gott skick och vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av släta, tvättbara, korrosionsbeständiga och giftfria material, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga de behöriga myndigheterna om att andra material som används är lämpliga. |
| --- | --- |

f)

Ytor (även ytor på utrustning) i utrymmen där livsmedel hanteras och särskilt de ytor som kommer i kontakt med livsmedel skall hållas i gott skick och vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av släta, tvättbara, korrosionsbeständiga och giftfria material, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga de behöriga myndigheterna om att andra material som används är lämpliga.

2. Adekvata anordningar skall, när det är nödvändigt, finnas för rengöring, desinficering och förvaring av arbetsredskap och utrustning. Dessa anordningar skall vara konstruerade av korrosionsbeständiga material, vara lätta att rengöra samt ha adekvat varm- och kallvattenförsörjning.

3. Adekvata möjligheter skall, när det är nödvändigt, finnas för att skölja livsmedel. Vaskar och liknande faciliteter för sköljning av livsmedel skall ha adekvat försörjning av varmt och/eller kallt dricksvatten i enlighet med kraven i kapitel VII, och de skall hållas rena och, när det är nödvändigt, desinficeras.

KAPITEL III

REGLER FÖR RÖRLIGA OCH/ELLER TILLFÄLLIGA LOKALER (T.EX. TÄLT, MARKNADSSTÅND OCH MOBILA FÖRSÄLJNINGSFORDON), FÖR LOKALER SOM HUVUDSAKLIGEN ANVÄNDS SOM PRIVATA BOSTÄDER MEN DÄR LIVSMEDEL REGELBUNDET BEREDS FÖR UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN SAMT FÖR FÖRSÄLJNINGSAUTOMATER

1. Lokaler och försäljningsautomater måste så långt det är praktiskt möjligt placeras, utformas, konstrueras, hållas rena och underhållas på ett sådant sätt att risken för kontaminering, särskilt genom djur och skadedjur, undviks.

2. När det är nödvändigt skall i synnerhet följande krav uppfyllas:

| a) | Det skall finnas lämpliga anordningar för att god personlig hygien skall kunna upprätthållas (bland annat anordningar för hygienisk tvättning och torkning av händer, hygieniska sanitära installationer och omklädningsrum). |
| --- | --- |

a)

Det skall finnas lämpliga anordningar för att god personlig hygien skall kunna upprätthållas (bland annat anordningar för hygienisk tvättning och torkning av händer, hygieniska sanitära installationer och omklädningsrum).

| b) | Ytor som kommer i kontakt med livsmedel skall vara i gott skick och vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av släta, tvättbara, korrosionsbeständiga och giftfria material, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga den behöriga myndigheten om att andra material som används är lämpliga. |
| --- | --- |

b)

Ytor som kommer i kontakt med livsmedel skall vara i gott skick och vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, desinficera. Detta kräver användning av släta, tvättbara, korrosionsbeständiga och giftfria material, såvida inte livsmedelsföretagarna kan övertyga den behöriga myndigheten om att andra material som används är lämpliga.

| c) | Tillräckliga rengöringsmöjligheter skall finnas och, när det är nödvändigt, möjligheter att desinficera arbetsredskap och utrustning. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga rengöringsmöjligheter skall finnas och, när det är nödvändigt, möjligheter att desinficera arbetsredskap och utrustning.

| d) | Om sköljning av livsmedlen ingår som en del i livsmedelsföretagets verksamhet skall adekvata åtgärder vidtas så att detta sker på ett hygieniskt sätt. |
| --- | --- |

d)

Om sköljning av livsmedlen ingår som en del i livsmedelsföretagets verksamhet skall adekvata åtgärder vidtas så att detta sker på ett hygieniskt sätt.

| e) | Det skall finnas adekvat försörjning av varmt och/eller kallt dricksvatten. |
| --- | --- |

e)

Det skall finnas adekvat försörjning av varmt och/eller kallt dricksvatten.

| f) | Det skall finnas adekvata möjligheter och/eller anordningar för hygienisk förvaring och bortskaffande av farliga och/eller oätliga ämnen och avfall (fast eller flytande). |
| --- | --- |

f)

Det skall finnas adekvata möjligheter och/eller anordningar för hygienisk förvaring och bortskaffande av farliga och/eller oätliga ämnen och avfall (fast eller flytande).

| g) | Det skall finnas adekvata anordningar och/eller möjligheter för att upprätthålla en lämplig livsmedelstemperatur och kontrollera den. |
| --- | --- |

g)

Det skall finnas adekvata anordningar och/eller möjligheter för att upprätthålla en lämplig livsmedelstemperatur och kontrollera den.

| h) | Livsmedlen skall vara placerade på ett sådant sätt att risken för kontaminering undviks så långt det är praktiskt möjligt. |
| --- | --- |

h)

Livsmedlen skall vara placerade på ett sådant sätt att risken för kontaminering undviks så långt det är praktiskt möjligt.

KAPITEL IV

TRANSPORT

1. Fordon och/eller containrar som används för transport av livsmedel skall hållas rena och i gott skick för att skydda livsmedlen mot kontaminering och skall, när det är nödvändigt, vara utformade och konstruerade på ett sådant sätt att adekvat rengöring och/eller desinficering är möjlig.

2. Behållare i fordon och/eller containrar får inte användas för transport av något annat än livsmedel, om detta kan leda till kontaminering.

3. Om fordon och/eller containrar används för transport av annat än livsmedel eller för transport av olika livsmedel samtidigt skall varorna, när det är nödvändigt, hållas ordentligt åtskilda.

4. Bulktransport av livsmedel i flytande form eller i form av granulat eller pulver skall ske i behållare och/eller containrar/tankar som endast används för livsmedelstransporter. Sådana containrar skall vara märkta på ett tydligt och outplånligt sätt på ett eller flera gemenskapsspråk för att visa att de används för transport av livsmedel, eller vara märkta ”endast för livsmedel”.

5. Om fordon och/eller containrar har använts för transport av annat än livsmedel eller för transport av olika livsmedel skall de rengöras grundligt mellan transporterna för att undvika risken för kontaminering.

6. Livsmedel i fordon och/eller containrar skall placeras och skyddas på ett sådant sätt att risken för kontaminering är så liten som möjligt.

7. När det är nödvändigt skall de fordon och/eller containrar som används för att transportera livsmedel kunna hålla livsmedlen vid rätt temperatur och göra det möjligt att kontrollera att temperaturen hålls.

KAPITEL V

UTRUSTNINGSKRAV

1. Alla föremål, tillbehör och all utrustning som kommer i kontakt med livsmedel skall

| a) | rengöras effektivt och, när det är nödvändigt, desinficeras; rengöring och desinficering skall ske tillräckligt ofta för att förhindra risk för kontaminering, |
| --- | --- |

a)

rengöras effektivt och, när det är nödvändigt, desinficeras; rengöring och desinficering skall ske tillräckligt ofta för att förhindra risk för kontaminering,

| b) | ha en sådan konstruktion, bestå av sådana material och hållas i så gott skick att risken för kontaminering minimeras, |
| --- | --- |

b)

ha en sådan konstruktion, bestå av sådana material och hållas i så gott skick att risken för kontaminering minimeras,

| c) | med undantag för engångsbehållare och engångsförpackningar, ha en sådan konstruktion, bestå av sådana material och hållas i ett sådant skick att de kan hållas fullständigt rena och, när det är nödvändigt, desinficeras, och |
| --- | --- |

c)

med undantag för engångsbehållare och engångsförpackningar, ha en sådan konstruktion, bestå av sådana material och hållas i ett sådant skick att de kan hållas fullständigt rena och, när det är nödvändigt, desinficeras, och

| d) | vara installerade på ett sådant sätt att adekvat rengöring av utrustningen och det omgivande området är möjlig. |
| --- | --- |

d)

vara installerade på ett sådant sätt att adekvat rengöring av utrustningen och det omgivande området är möjlig.

2. När det är nödvändigt skall utrustningen vara försedd med lämpliga kontrollanordningar så att det kan garanteras att denna förordning följs.

3. Om det är nödvändigt att använda kemiska ämnen för att förhindra att utrustningen och behållarna rostar, skall de användas enligt god praxis.

KAPITEL VI

LIVSMEDELSAVFALL

1. Livsmedelsavfall, oätliga biprodukter och annat avfall skall avlägsnas från livsmedelslokaler så snart som möjligt för att undvika att de anhopas.

2. Livsmedelsavfall, oätliga biprodukter och annat avfall skall placeras i behållare som går att stänga, såvida inte livsmedelsföretagarna kan visa den behöriga myndigheten att andra typer av behållare eller evakueringssystem som används är lämpliga. Dessa behållare skall ha en lämplig konstruktion, hållas i gott skick, vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, vara lätta att desinficera.

3. Det skall finnas adekvata möjligheter för förvaring och bortskaffande av livsmedelsavfall, oätliga biprodukter och annat avfall. Utrymmen för avfallsförvaring skall utformas och skötas på ett sådant sätt att det är möjligt att hålla dem rena och, när det är nödvändigt, fria från djur och skadedjur.

4. Allt avfall skall elimineras på ett hygieniskt och miljövänligt sätt i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning, och får inte utgöra en direkt eller indirekt källa till kontaminering.

KAPITEL VII

VATTENFÖRSÖRJNING

| a) | Försörjningen av dricksvatten skall vara adekvat, och detta dricksvatten skall användas när det är nödvändigt att säkerställa att livsmedlen inte kontamineras. |
| --- | --- |

a)

Försörjningen av dricksvatten skall vara adekvat, och detta dricksvatten skall användas när det är nödvändigt att säkerställa att livsmedlen inte kontamineras.

| b) | Rent vatten får användas till hela fiskeriprodukter. Rent havsvatten får användas till levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor. Rent vatten får också användas till extern rengöring. När sådant vatten används skall lämpliga anordningar finnas tillgängliga för vattenförsörjningen. |
| --- | --- |

b)

Rent vatten får användas till hela fiskeriprodukter. Rent havsvatten får användas till levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor. Rent vatten får också användas till extern rengöring. När sådant vatten används skall lämpliga anordningar finnas tillgängliga för vattenförsörjningen.

2. Om annat vatten än dricksvatten används för exempelvis brandbekämpning, framställning av ånga, kylning och andra liknande ändamål skall det ledas i särskilda, vederbörligen märkta ledningssystem. System för vatten som inte är avsett att användas som dricksvatten får inte ha någon förbindelse med dricksvattensystemen och tillbakaströmning skall inte kunna ske till dessa.

3. Återanvänt vatten som används vid bearbetning eller som ingrediens får inte utgöra någon risk för kontaminering. Det skall hålla dricksvattenkvalitet, såvida inte den behöriga myndigheten är övertygad om att vattenkvaliteten inte kan påverka det färdiga livsmedlets lämplighet.

4. Is som kommer i kontakt med livsmedel eller som kan kontaminera livsmedel skall framställas av dricksvatten eller, om den används för att kyla hela fiskeriprodukter, av rent vatten. Den skall tillverkas, hanteras och förvaras under förhållanden som skyddar den mot kontaminering.

5. Ånga som används i direkt kontakt med livsmedel får inte innehålla ämnen som utgör en hälsofara eller som kan kontaminera livsmedlen.

6. Om värmebehandling används för livsmedel i hermetiskt tillslutna behållare skall det säkerställas att vatten som används för att avkyla behållarna efter uppvärmningen inte orsakar kontaminering av livsmedlen.

KAPITEL VIII

PERSONLIG HYGIEN

1. Alla personer som arbetar på platser där livsmedel hanteras skall iaktta god personlig renlighet och bära lämpliga, rena och, när det är nödvändigt, skyddande kläder.

2. Personer som lider av eller är bärare av en sjukdom som kan överföras via livsmedel eller som till exempel har infekterade sår, hudinfektioner, andra sår eller diarré får inte tillåtas att hantera livsmedel eller vistas på en arbetsplats där livsmedel hanteras om det finns risk för direkt eller indirekt kontaminering. Alla personer som har sådana åkommor och som är anställda i ett livsmedelsföretag och som förmodas komma i kontakt med livsmedel skall omedelbart rapportera sjukdomen eller symtomen, och om möjligt deras orsaker, till livsmedelsföretagaren.

KAPITEL IX

BESTÄMMELSER OM LIVSMEDELSPRODUKTER

1. Livsmedelsföretagare får inte acceptera råvaror eller ingredienser, andra än levande djur, eller andra material som används vid bearbetning av livsmedel, som veterligen är, eller rimligen kan antas vara, kontaminerade med parasiter, patogena mikroorganismer, giftiga ämnen, nedbrytningsprodukter eller främmande ämnen i sådan omfattning att slutprodukten — efter det att livsmedelsföretagarna har tillämpat normala hygieniska sorterings- och/eller berednings- eller bearbetningsförfaranden — fortfarande är otjänlig som människoföda.

2. Råvaror och alla ingredienser som förvaras på ett livsmedelsföretag skall förvaras under lämpliga förhållanden som förhindrar förskämning och skyddar mot kontaminering.

3. Livsmedel skall i alla led i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan skyddas mot kontaminering som kan göra livsmedlen otjänliga, skadliga för hälsan eller kontaminerade på ett sådant sätt att de inte rimligen kan konsumeras i det skick i vilket de befinner sig.

4. Adekvata förfaranden skall finnas för att bekämpa skadedjur. Adekvata förfaranden skall även finnas för att förhindra att tamdjur får tillträde till platser där livsmedel bereds, hanteras eller lagras (eller, om den behöriga myndigheten tillåter detta i särskilda fall, för att förhindra att sådant tillträde leder till kontaminering).

5. Råvaror, ingredienser, halvfabrikat och färdiga produkter i vilka patogena mikroorganismer kan förökas eller gifter kan bildas får inte förvaras vid temperaturer som kan medföra att hälsofara uppstår. Kylkedjan får inte brytas. Begränsade perioder utan temperaturkontroller skall dock tillåtas av praktiska skäl vid beredning, transport, lagring, utbjudande till försäljning eller servering av livsmedel, förutsatt att detta inte medför en hälsorisk. På livsmedelsföretag där bearbetade produkter framställs, hanteras eller förpackas skall det finnas ändamålsenliga lokaler som är tillräckligt stora för separat lagring av råvaror och beredda råvaror och tillräckligt stora, separata kylrum.

6. Livsmedel som skall förvaras eller serveras kylda skall så fort som möjligt efter upphettning, eller efter den slutliga beredningen om ingen värmebehandling sker, kylas ned till en temperatur som inte medför att en hälsorisk uppstår.

7. Upptining av livsmedel skall göras på ett sådant sätt att risken för tillväxt av patogena mikroorganismer eller toxinbildning i livsmedel minimeras. Vid upptining får livsmedlen inte utsättas för temperaturer som skulle kunna innebära en hälsorisk. Om smältvatten från upptiningen kan innebära en hälsorisk måste det ledas bort på adekvat sätt. Efter upptining skall livsmedel behandlas så att risken för tillväxt av patogena mikroorganismer eller toxinbildning minimeras.

8. Farliga och/eller oätliga ämnen, även foder, skall märkas på ett adekvat sätt och lagras i särskilda säkra behållare.

KAPITEL X

BESTÄMMELSER OM INSLAGNING OCH EMBALLERING AV LIVSMEDEL

1. Material som används för inslagning och emballering får inte utgöra en källa till kontaminering.

2. Material som används för inslagning skall lagras på ett sådant sätt att det inte utsätts för risken att kontamineras.

3. Inslagning och emballering skall utföras på sådant sätt så att produkterna inte kontamineras. När det är lämpligt, särskilt när burkar av metall och glas används, skall det säkerställas att behållaren är hel och ren.

4. Inslagningsmaterial och emballage som återanvänds skall vara lätta att rengöra och, när det är nödvändigt, lätta att desinficera.

KAPITEL XI

VÄRMEBEHANDLING

Följande krav gäller endast livsmedel som släppts ut på marknaden i hermetiskt slutna behållare.

1. En värmebehandlingsprocess som används för bearbetning av en obearbetad produkt eller för vidare bearbetning av en bearbetad produkt skall

| a) | värma upp alla delar av den behandlade produkten till en bestämd temperatur under en bestämd tidsperiod, och |
| --- | --- |

a)

värma upp alla delar av den behandlade produkten till en bestämd temperatur under en bestämd tidsperiod, och

| b) | förhindra att produkten blir kontaminerad under processen. |
| --- | --- |

b)

förhindra att produkten blir kontaminerad under processen.

2. För att se till att de önskade syftena uppnås genom den använda processen skall livsmedelsföretagare regelbundet kontrollera de viktigaste relevanta parametrarna (särskilt temperatur, tryck, förslutning och mikrobiologi), bland annat med hjälp av automatiska anordningar.

3. Den använda processen bör överensstämma med en internationellt erkänd norm (t.ex. pastörisering, ultrahög temperatur eller sterilisering).

KAPITEL XII

UTBILDNING

Livsmedelsföretagare skall se till

| 1. | att den personal som hanterar livsmedel övervakas och instrueras och/eller utbildas i livsmedelshygien på ett sätt som är anpassat till deras arbetsuppgifter, |
| --- | --- |

1.

att den personal som hanterar livsmedel övervakas och instrueras och/eller utbildas i livsmedelshygien på ett sätt som är anpassat till deras arbetsuppgifter,

| 2. | att de som ansvarar för utveckling och underhåll av det förfarande som avses i artikel 5.1 i denna förordning eller för användning av relevanta riktlinjer har getts adekvat utbildning i tillämpningen av HACCP- principerna, och |
| --- | --- |

2.

att de som ansvarar för utveckling och underhåll av det förfarande som avses i artikel 5.1 i denna förordning eller för användning av relevanta riktlinjer har getts adekvat utbildning i tillämpningen av HACCP- principerna, och

| 3. | att alla krav i nationell lagstiftning när det gäller utbildningsprogram för personer som arbetar inom vissa livsmedelssektorer uppfylls. |
| --- | --- |

3.

att alla krav i nationell lagstiftning när det gäller utbildningsprogram för personer som arbetar inom vissa livsmedelssektorer uppfylls.

P5_TA(2004)0217

Hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (5420/2/2003 — C5-0009/2004 — 2000/0179(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5420/2/2003 — C5-0009/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5420/2/2003 — C5-0009/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2000) 438) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2000) 438) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 33) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 33) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0129/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0129/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 48 E, 24.2.2004, s. 23.

(2)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 288.

(3)  EGT C 365 E, 19.12.2000, s. 58.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2000)0179

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning 2004/.../EG om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr .../2004 (4) fastställde Europaparlamentet och rådet grundläggande regler för livsmedelshygien för livsmedelsföretagare. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr .../2004 (4) fastställde Europaparlamentet och rådet grundläggande regler för livsmedelshygien för livsmedelsföretagare.

| (2) | För vissa livsmedel, som kan utgöra en särskild fara för människors hälsa, krävs det särskilda hygienregler. Detta gäller särskilt livsmedel av animaliskt ursprung, i fråga om vilka förekomsten av mikrobiologiska och kemiska faror ofta har rapporterats. |
| --- | --- |

(2)

För vissa livsmedel, som kan utgöra en särskild fara för människors hälsa, krävs det särskilda hygienregler. Detta gäller särskilt livsmedel av animaliskt ursprung, i fråga om vilka förekomsten av mikrobiologiska och kemiska faror ofta har rapporterats.

| (3) | Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har många direktiv antagits för att fastställa särskilda hälsoregler för produktion och utsläppande på marknaden av produkter som ingår i förteckningen i bilaga I till fördraget. Dessa hälsoregler har minskat handelshindren för de berörda produkterna, vilket har bidragit till förverkligandet av den inre marknaden, samtidigt som reglerna garanterar att folkhälsoskyddet hålls på en hög nivå. |
| --- | --- |

(3)

Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har många direktiv antagits för att fastställa särskilda hälsoregler för produktion och utsläppande på marknaden av produkter som ingår i förteckningen i bilaga I till fördraget. Dessa hälsoregler har minskat handelshindren för de berörda produkterna, vilket har bidragit till förverkligandet av den inre marknaden, samtidigt som reglerna garanterar att folkhälsoskyddet hålls på en hög nivå.

| (4) | Dessa regler innehåller gemensamma principer för folkhälsan, i synnerhet när det gäller tillverkares och behöriga myndigheters ansvar, krav på anläggningarnas struktur, drift och hygien, förfaranden för godkännande av anläggningarna, krav på lagring och transport samt märkning med kontrollmärke. |
| --- | --- |

(4)

Dessa regler innehåller gemensamma principer för folkhälsan, i synnerhet när det gäller tillverkares och behöriga myndigheters ansvar, krav på anläggningarnas struktur, drift och hygien, förfaranden för godkännande av anläggningarna, krav på lagring och transport samt märkning med kontrollmärke.

| (5) | Dessa principer utgör en gemensam grund för hygienisk produktion av livsmedel av animaliskt ursprung, vilket gör en förenkling av gällande direktiv möjlig. |
| --- | --- |

(5)

Dessa principer utgör en gemensam grund för hygienisk produktion av livsmedel av animaliskt ursprung, vilket gör en förenkling av gällande direktiv möjlig.

| (6) | Ytterligare förenkling bör åstadkommas genom tillämpning av samma bestämmelser på alla produkter av animaliskt ursprung när detta är lämpligt. |
| --- | --- |

(6)

Ytterligare förenkling bör åstadkommas genom tillämpning av samma bestämmelser på alla produkter av animaliskt ursprung när detta är lämpligt.

| (7) | En förenkling möjliggörs även genom kraven i förordning (EG) nr .../2004 (4) på att livsmedelsföretagare som genomför något led i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel efter primärproduktion och därmed sammanhängande verksamhet skall införa, genomföra och upprätthålla förfaranden grundade på principerna om faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP). |
| --- | --- |

(7)

En förenkling möjliggörs även genom kraven i förordning (EG) nr .../2004 (4) på att livsmedelsföretagare som genomför något led i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel efter primärproduktion och därmed sammanhängande verksamhet skall införa, genomföra och upprätthålla förfaranden grundade på principerna om faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP).

| (8) | Dessa faktorer motiverar tillsammans en omarbetning av de särskilda hygienreglerna i de gällande direktiven. |
| --- | --- |

(8)

Dessa faktorer motiverar tillsammans en omarbetning av de särskilda hygienreglerna i de gällande direktiven.

| (9) | Huvudsyftena med omarbetningen är att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå med avseende på livsmedelssäkerhet, särskilt genom att samma regler skall gälla för livsmedelsföretagare i hela gemenskapen, samt att se till att den inre marknaden för produkter av animaliskt ursprung fungerar väl och på så sätt bidrar till att den gemensamma jordbrukspolitikens mål uppnås. |
| --- | --- |

(9)

Huvudsyftena med omarbetningen är att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå med avseende på livsmedelssäkerhet, särskilt genom att samma regler skall gälla för livsmedelsföretagare i hela gemenskapen, samt att se till att den inre marknaden för produkter av animaliskt ursprung fungerar väl och på så sätt bidrar till att den gemensamma jordbrukspolitikens mål uppnås.

| (10) | De närmare hygienreglerna för produkter av animaliskt ursprung måste behållas och, där konsumentskyddet så kräver, förstärkas. |
| --- | --- |

(10)

De närmare hygienreglerna för produkter av animaliskt ursprung måste behållas och, där konsumentskyddet så kräver, förstärkas.

| (11) | Gemenskapsreglerna bör inte tillämpas på primärproduktion för användning inom privathushåll eller på enskildas beredning, hantering eller lagring av livsmedel för konsumtion inom privathushåll. Vid direkta leveranser av små mängder primärprodukter eller vissa typer av kött från den producerande livsmedelsföretagaren till konsumenten eller en lokal detaljhandelsanläggning är det dessutom lämpligt att skydda folkhälsan genom nationell lagstiftning, särskilt med tanke på de nära förbindelserna mellan producent och konsument. |
| --- | --- |

(11)

Gemenskapsreglerna bör inte tillämpas på primärproduktion för användning inom privathushåll eller på enskildas beredning, hantering eller lagring av livsmedel för konsumtion inom privathushåll. Vid direkta leveranser av små mängder primärprodukter eller vissa typer av kött från den producerande livsmedelsföretagaren till konsumenten eller en lokal detaljhandelsanläggning är det dessutom lämpligt att skydda folkhälsan genom nationell lagstiftning, särskilt med tanke på de nära förbindelserna mellan producent och konsument.

| (12) | Kraven i förordning (EG) nr .../2004 (5) är generellt tillräckliga för att garantera livsmedelssäkerhet i anläggningar som bedriver detaljhandelsverksamhet som omfattar direkt försäljning eller leverans av livsmedel av animaliskt ursprung till konsumenten. Den här förordningen bör generellt vara tillämplig på grossistverksamhet (det vill säga när en detaljhandelsanläggning vidtar åtgärder för att leverera livsmedel av animaliskt ursprung till en annan anläggning). Om man bortser från de särskilda temperaturkrav som fastställs i denna förordning bör dock kraven i förordning (EG) nr .../2004 (5) vara tillräckliga när det gäller sådan grossistverksamhet som endast omfattar lagring eller transport. |
| --- | --- |

(12)

Kraven i förordning (EG) nr .../2004 (5) är generellt tillräckliga för att garantera livsmedelssäkerhet i anläggningar som bedriver detaljhandelsverksamhet som omfattar direkt försäljning eller leverans av livsmedel av animaliskt ursprung till konsumenten. Den här förordningen bör generellt vara tillämplig på grossistverksamhet (det vill säga när en detaljhandelsanläggning vidtar åtgärder för att leverera livsmedel av animaliskt ursprung till en annan anläggning). Om man bortser från de särskilda temperaturkrav som fastställs i denna förordning bör dock kraven i förordning (EG) nr .../2004 (5) vara tillräckliga när det gäller sådan grossistverksamhet som endast omfattar lagring eller transport.

| (13) | Medlemsstaterna bör ges viss möjlighet att själva bedöma huruvida kraven i denna förordning bör utvidgas eller begränsas till att omfatta detaljhandel enligt nationell lagstiftning. De får dock begränsa tillämpningen endast om de anser att kraven i förordning (EG) nr .../2004 (5) är tillräckliga för att de livsmedelshygieniska kraven skall uppfyllas och om leverans av livsmedel av animaliskt ursprung från en detaljhandelsanläggning till en annan anläggning är en marginell, lokal och begränsad verksamhet. Sådan leverans bör därför endast utgöra en liten del av anläggningens näringsverksamhet. De anläggningar som erhåller leverans bör ligga i dess omedelbara närhet och leveransen bör avse endast vissa typer av produkter eller anläggningar. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör ges viss möjlighet att själva bedöma huruvida kraven i denna förordning bör utvidgas eller begränsas till att omfatta detaljhandel enligt nationell lagstiftning. De får dock begränsa tillämpningen endast om de anser att kraven i förordning (EG) nr .../2004 (5) är tillräckliga för att de livsmedelshygieniska kraven skall uppfyllas och om leverans av livsmedel av animaliskt ursprung från en detaljhandelsanläggning till en annan anläggning är en marginell, lokal och begränsad verksamhet. Sådan leverans bör därför endast utgöra en liten del av anläggningens näringsverksamhet. De anläggningar som erhåller leverans bör ligga i dess omedelbara närhet och leveransen bör avse endast vissa typer av produkter eller anläggningar.

| (14) | I enlighet med artikel 10 i fördraget skall medlemsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att livsmedelsföretagarna fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 10 i fördraget skall medlemsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att livsmedelsföretagarna fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning.

| (15) | Spårbarhet av livsmedel är väsentlig för livsmedelssäkerheten. Livsmedelsföretagare med ansvar för anläggningar som skall godkännas enligt den här förordningen bör inte endast följa de allmänna bestämmelserna i förordning (EG) nr 178/2002 (6) utan även se till att alla produkter av animaliskt ursprung som de släpper ut på marknaden är försedda med antingen kontroll- eller identifieringsmärke. |
| --- | --- |

(15)

Spårbarhet av livsmedel är väsentlig för livsmedelssäkerheten. Livsmedelsföretagare med ansvar för anläggningar som skall godkännas enligt den här förordningen bör inte endast följa de allmänna bestämmelserna i förordning (EG) nr 178/2002 (6) utan även se till att alla produkter av animaliskt ursprung som de släpper ut på marknaden är försedda med antingen kontroll- eller identifieringsmärke.

| (16) | Livsmedel som importeras till gemenskapen skall uppfylla de allmänna krav som föreskrivs i förordning (EG) nr 178/2002, eller uppfylla bestämmelser som är likvärdiga med gemenskapens bestämmelser. I den här förordningen fastställs vissa särskilda hygienkrav för livsmedel av animaliskt ursprung som importeras till gemenskapen. |
| --- | --- |

(16)

Livsmedel som importeras till gemenskapen skall uppfylla de allmänna krav som föreskrivs i förordning (EG) nr 178/2002, eller uppfylla bestämmelser som är likvärdiga med gemenskapens bestämmelser. I den här förordningen fastställs vissa särskilda hygienkrav för livsmedel av animaliskt ursprung som importeras till gemenskapen.

| (17) | Antagandet av denna förordning bör inte sänka den skyddsnivå som fastställs genom de tilläggsgarantier som Finland och Sverige fick vid anslutningen till gemenskapen och som har bekräftats av beslut 94/968/EG (7), 95/50/EG (8), 95/160/EG (9), 95/161/EG (10), 95/168/EG (11), 95/409/EG (12), 95/410/EG (13) och 95/411/EG (14). I förordningen bör det fastställas ett förfarande som under en övergångsperiod beviljar garantier åt alla medlemsstater som har ett motsvarande godkänt nationellt kontrollprogram som i fråga om de berörda livsmedlen av animaliskt ursprung är likvärdigt dem som godkänts för Finland och Sverige. I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (15) föreskrivs det ett liknande förfarande vad gäller levande djur och kläckägg. |
| --- | --- |

(17)

Antagandet av denna förordning bör inte sänka den skyddsnivå som fastställs genom de tilläggsgarantier som Finland och Sverige fick vid anslutningen till gemenskapen och som har bekräftats av beslut 94/968/EG (7), 95/50/EG (8), 95/160/EG (9), 95/161/EG (10), 95/168/EG (11), 95/409/EG (12), 95/410/EG (13) och 95/411/EG (14). I förordningen bör det fastställas ett förfarande som under en övergångsperiod beviljar garantier åt alla medlemsstater som har ett motsvarande godkänt nationellt kontrollprogram som i fråga om de berörda livsmedlen av animaliskt ursprung är likvärdigt dem som godkänts för Finland och Sverige. I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (15) föreskrivs det ett liknande förfarande vad gäller levande djur och kläckägg.

| (18) | Struktur- och hygienkraven i denna förordning bör gälla för alla anläggningar, även små företag och mobila slakterier. |
| --- | --- |

(18)

Struktur- och hygienkraven i denna förordning bör gälla för alla anläggningar, även små företag och mobila slakterier.

| (19) | Det är lämpligt med flexibilitet för att möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel och i förhållande till krav på anläggningarnas struktur. Flexibilitet är särskilt viktigt för områden med särskilda geografiska begränsningar, såsom de regioner i de yttersta randområdena som avses i artikel 299.2 i fördraget. Flexibiliteten bör dock inte äventyra livsmedelssäkerheten. Eftersom alla livsmedel som produceras i enlighet med hygienreglerna normalt kommer att omsättas fritt i gemenskapen, bör dessutom det förfarande som tillåter medlemsstaterna att vara flexibla vara helt öppet. Förfarandet bör omfatta möjligheten att, vid behov och för att lösa konflikter, diskutera i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002 och det bör bereda möjlighet för kommissionen att samordna processen och vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(19)

Det är lämpligt med flexibilitet för att möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel och i förhållande till krav på anläggningarnas struktur. Flexibilitet är särskilt viktigt för områden med särskilda geografiska begränsningar, såsom de regioner i de yttersta randområdena som avses i artikel 299.2 i fördraget. Flexibiliteten bör dock inte äventyra livsmedelssäkerheten. Eftersom alla livsmedel som produceras i enlighet med hygienreglerna normalt kommer att omsättas fritt i gemenskapen, bör dessutom det förfarande som tillåter medlemsstaterna att vara flexibla vara helt öppet. Förfarandet bör omfatta möjligheten att, vid behov och för att lösa konflikter, diskutera i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002 och det bör bereda möjlighet för kommissionen att samordna processen och vidta lämpliga åtgärder.

| (20) | Definitionen av maskinurbenat kött bör vara generisk och omfatta alla metoder av maskinurbening. Den snabba tekniska utvecklingen på detta område innebär att definitionen bör vara flexibel. De tekniska kraven på maskinurbenat kött bör dock variera beroende på en riskvärdering för produkten på grundval av olika metoder. |
| --- | --- |

(20)

Definitionen av maskinurbenat kött bör vara generisk och omfatta alla metoder av maskinurbening. Den snabba tekniska utvecklingen på detta område innebär att definitionen bör vara flexibel. De tekniska kraven på maskinurbenat kött bör dock variera beroende på en riskvärdering för produkten på grundval av olika metoder.

| (21) | Livsmedelsföretagarna, inbegripet fodersektorn, samverkar och de överväganden som görs i fråga om djurhälsa, djurens välbefinnande och folkhälsa i alla led av produktions-, bearbetnings- och distributionskedjor är kopplade till varandra. Detta förutsätter en tillfredsställande kommunikation mellan de olika intressenterna längs hela livsmedelskedjan, från primärproduktionen till detaljhandeln. |
| --- | --- |

(21)

Livsmedelsföretagarna, inbegripet fodersektorn, samverkar och de överväganden som görs i fråga om djurhälsa, djurens välbefinnande och folkhälsa i alla led av produktions-, bearbetnings- och distributionskedjor är kopplade till varandra. Detta förutsätter en tillfredsställande kommunikation mellan de olika intressenterna längs hela livsmedelskedjan, från primärproduktionen till detaljhandeln.

| (22) | För att säkerställa en korrekt besiktning av sådant kött av frilevande vilt som är föremål för jakt och som släpps ut på gemenskapsmarknaden, bör kropparna och inälvorna av dessa djur överlämnas till en vilthanteringsanläggning för officiell besiktning efter slakt. För att bevara vissa jakttraditioner utan att därigenom inverka menligt på livsmedelssäkerheten är det dock lämpligt att utbilda jägare som släpper ut kött av frilevande vilt för användning som livsmedel på marknaden. Detta bör ge jägarna möjlighet att på plats göra en första undersökning av viltet. Under dessa förhållanden är det inte nödvändigt att kräva att utbildade jägare lämnar in alla inälvor för besiktning efter slakt vid vilthanteringsanläggningen, om de gör en första undersökning och därvid inte konstaterar någon avvikelse eller fara. Medlemsstaterna bör dock tillåtas att fastställa strängare bestämmelser inom sina territorier för att ta hänsyn till särskilda risker. |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa en korrekt besiktning av sådant kött av frilevande vilt som är föremål för jakt och som släpps ut på gemenskapsmarknaden, bör kropparna och inälvorna av dessa djur överlämnas till en vilthanteringsanläggning för officiell besiktning efter slakt. För att bevara vissa jakttraditioner utan att därigenom inverka menligt på livsmedelssäkerheten är det dock lämpligt att utbilda jägare som släpper ut kött av frilevande vilt för användning som livsmedel på marknaden. Detta bör ge jägarna möjlighet att på plats göra en första undersökning av viltet. Under dessa förhållanden är det inte nödvändigt att kräva att utbildade jägare lämnar in alla inälvor för besiktning efter slakt vid vilthanteringsanläggningen, om de gör en första undersökning och därvid inte konstaterar någon avvikelse eller fara. Medlemsstaterna bör dock tillåtas att fastställa strängare bestämmelser inom sina territorier för att ta hänsyn till särskilda risker.

| (23) | I denna förordning bör kriterier fastställas för obehandlad mjölk i väntan på att nya krav antas för utsläppande av sådan mjölk på marknaden. Dessa kriterier bör utgöras av åtgärdsgränser som innebär att livsmedelsföretagare, när de överskrider dessa, måste vidta korrigerande åtgärder och underrätta den behöriga myndigheten. Kriterierna bör inte utgöras av maximinivåer ovanför vilka obehandlad mjölk inte får släppas ut på marknaden. Detta innebär att obehandlad mjölk som inte helt uppfyller kriterierna utan risk kan användas som livsmedel under vissa omständigheter, om lämpliga åtgärder vidtas. När det gäller obehandlad mjölk och obehandlad grädde som är avsedd för direkt konsumtion, är det lämpligt att göra det möjligt för varje medlemsstat att bibehålla eller fastställa lämpliga åtgärder rörande hälsoskydd, för att säkerställa att målen i denna förordning uppnås på dess territorium. |
| --- | --- |

(23)

I denna förordning bör kriterier fastställas för obehandlad mjölk i väntan på att nya krav antas för utsläppande av sådan mjölk på marknaden. Dessa kriterier bör utgöras av åtgärdsgränser som innebär att livsmedelsföretagare, när de överskrider dessa, måste vidta korrigerande åtgärder och underrätta den behöriga myndigheten. Kriterierna bör inte utgöras av maximinivåer ovanför vilka obehandlad mjölk inte får släppas ut på marknaden. Detta innebär att obehandlad mjölk som inte helt uppfyller kriterierna utan risk kan användas som livsmedel under vissa omständigheter, om lämpliga åtgärder vidtas. När det gäller obehandlad mjölk och obehandlad grädde som är avsedd för direkt konsumtion, är det lämpligt att göra det möjligt för varje medlemsstat att bibehålla eller fastställa lämpliga åtgärder rörande hälsoskydd, för att säkerställa att målen i denna förordning uppnås på dess territorium.

| (24) | Kriteriet för obehandlad mjölk som används för tillverkning av mejeriprodukter bör vara tre gånger högre än kriteriet för obehandlad mjölk som hämtas från mjölkproduktionsanläggningen. Kriteriet för mjölk som används för tillverkning av bearbetade mejeriprodukter utgörs av ett absolut värde medan det rör sig om ett genomsnitt för obehandlad mjölk som hämtas från mjölkproduktionsanläggningen. Även om temperaturkraven i denna förordning iakttas stoppar det inte all bakterieväxt under transport och lagring. |
| --- | --- |

(24)

Kriteriet för obehandlad mjölk som används för tillverkning av mejeriprodukter bör vara tre gånger högre än kriteriet för obehandlad mjölk som hämtas från mjölkproduktionsanläggningen. Kriteriet för mjölk som används för tillverkning av bearbetade mejeriprodukter utgörs av ett absolut värde medan det rör sig om ett genomsnitt för obehandlad mjölk som hämtas från mjölkproduktionsanläggningen. Även om temperaturkraven i denna förordning iakttas stoppar det inte all bakterieväxt under transport och lagring.

| (25) | Denna omarbetning innebär att de nuvarande hygienreglerna kan upphävas. Detta uppnås genom Europaparlamentets och rådets direktiv /... EG av den ... om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (16). |
| --- | --- |

(25)

Denna omarbetning innebär att de nuvarande hygienreglerna kan upphävas. Detta uppnås genom Europaparlamentets och rådets direktiv /... EG av den ... om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (16).

| (26) | Dessutom ersätter reglerna om ägg i denna förordning dem i rådets beslut 94/371/EG av den 20 juni 1994 om särskilda hygienvillkor för utsläppande på marknaden av vissa typer av ägg (17), som förlorar sin giltighet genom att bilaga II till rådets direktiv 92/118/EEG (18) upphävs. |
| --- | --- |

(26)

Dessutom ersätter reglerna om ägg i denna förordning dem i rådets beslut 94/371/EG av den 20 juni 1994 om särskilda hygienvillkor för utsläppande på marknaden av vissa typer av ägg (17), som förlorar sin giltighet genom att bilaga II till rådets direktiv 92/118/EEG (18) upphävs.

| (27) | Gemenskapens lagstiftning om livsmedelshygien bör grundas på vetenskapliga utlåtanden. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör därför rådfrågas när det är nödvändigt. |
| --- | --- |

(27)

Gemenskapens lagstiftning om livsmedelshygien bör grundas på vetenskapliga utlåtanden. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör därför rådfrågas när det är nödvändigt.

| (28) | Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära och effektivt samarbete inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att hänsyn skall kunna tas till tekniska och vetenskapliga framsteg. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära och effektivt samarbete inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att hänsyn skall kunna tas till tekniska och vetenskapliga framsteg.

| (29) | Kraven i denna förordning bör tillämpas först när alla delar av den nya lagstiftningen om livsmedelshygien har trätt i kraft. Det är också lämpligt att det går minst 18 månader mellan ikraftträdandet och tillämpningen av de nya reglerna, för att de berörda företagen skall få tid att anpassa sig. |
| --- | --- |

(29)

Kraven i denna förordning bör tillämpas först när alla delar av den nya lagstiftningen om livsmedelshygien har trätt i kraft. Det är också lämpligt att det går minst 18 månader mellan ikraftträdandet och tillämpningen av de nya reglerna, för att de berörda företagen skall få tid att anpassa sig.

| (30) | De åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (19). |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (19).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Räckvidd

1.   I denna förordning fastställs särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung för livsmedelsföretagare. Dessa regler kompletterar reglerna i förordning (EG) nr .../2004 (20). De skall tillämpas på obearbetade och bearbetade produkter av animaliskt ursprung.

2.   Såvida inte något annat uttryckligen föreskrivs, skall denna förordning inte tillämpas på livsmedel som innehåller både produkter av vegetabiliskt ursprung och bearbetade produkter av animaliskt ursprung. Bearbetade produkter av animaliskt ursprung som används vid tillverkningen av sådana livsmedel skall dock införskaffas och hanteras i enlighet med kraven i denna förordning.

3.   Denna förordning skall inte tillämpas på

| a) | primärproduktion för användning inom privathushåll, |
| --- | --- |

a)

primärproduktion för användning inom privathushåll,

| b) | enskildas beredning, hantering eller lagring av livsmedel för konsumtion inom privathushåll, |
| --- | --- |

b)

enskildas beredning, hantering eller lagring av livsmedel för konsumtion inom privathushåll,

| c) | producenters direkta leveranser av små mängder primärprodukter till konsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till konsumenter, |
| --- | --- |

c)

producenters direkta leveranser av små mängder primärprodukter till konsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till konsumenter,

| d) | producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till konsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar sådant kött direkt till konsumenter, |
| --- | --- |

d)

producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till konsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar sådant kött direkt till konsumenter,

| e) | jägare som levererar små mängder av frilevande vilt eller kött från frilevande vilt direkt till konsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till konsumenter. |
| --- | --- |

e)

jägare som levererar små mängder av frilevande vilt eller kött från frilevande vilt direkt till konsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till konsumenter.

4.   Medlemsstaterna skall i sin nationella lagstiftning fastställa regler för den verksamhet och de personer som avses i punkt 3 c, d och e. Sådana nationella regler skall garantera att målen i denna förordning uppnås.

| 5. | a) | Såvida inte något annat uttryckligen föreskrivs, skall denna förordning inte tillämpas på detaljhandeln. |
| --- | --- | --- |
| b) | Denna förordning skall dock tillämpas på detaljhandeln när verksamhet genomförs i syfte att leverera livsmedel av animaliskt ursprung till en annan anläggning, förutom i de fall då






  i) | verksamheten består av endast lagring eller transport, varvid de särskilda temperaturkraven i bilaga III skall tillämpas, eller |

5.

a)

Såvida inte något annat uttryckligen föreskrivs, skall denna förordning inte tillämpas på detaljhandeln.

b)

Denna förordning skall dock tillämpas på detaljhandeln när verksamhet genomförs i syfte att leverera livsmedel av animaliskt ursprung till en annan anläggning, förutom i de fall då

i)

verksamheten består av endast lagring eller transport, varvid de särskilda temperaturkraven i bilaga III skall tillämpas, eller

| ii) | leveransen av livsmedel av animaliskt ursprung från detaljhandelsanläggningen sker endast till andra detaljhandelsanläggningar och enligt den nationella lagstiftningen är marginell, av lokal karaktär och begränsad. |
| --- | --- |

ii)

leveransen av livsmedel av animaliskt ursprung från detaljhandelsanläggningen sker endast till andra detaljhandelsanläggningar och enligt den nationella lagstiftningen är marginell, av lokal karaktär och begränsad.

c)

Medlemsstaterna får anta nationella bestämmelser för att tillämpa kraven i denna förordning på de detaljhandelsanläggningar belägna på deras territorium som förordningen inte är tillämplig på enligt a eller b.

6.   Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar

| a) | relevanta regler för djurs och människors hälsa, inklusive strängare bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati, |
| --- | --- |

a)

relevanta regler för djurs och människors hälsa, inklusive strängare bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati,

| b) | krav på djurskydd, och |
| --- | --- |

b)

krav på djurskydd, och

| c) | krav på identifikation av djur och på spårbarhet för produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

c)

krav på identifikation av djur och på spårbarhet för produkter av animaliskt ursprung.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning skall följande definitioner gälla:

| 1. | De definitioner som fastställs i förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

1.

De definitioner som fastställs i förordning (EG) nr 178/2002.

| 2. | De definitioner som fastställs i förordning (EG) .../2004 (21). |
| --- | --- |

2.

De definitioner som fastställs i förordning (EG) .../2004 (21).

| 3. | De definitioner som fastställs i bilaga I. |
| --- | --- |

3.

De definitioner som fastställs i bilaga I.

| 4. | Tekniska definitioner i bilagorna II och III. |
| --- | --- |

4.

Tekniska definitioner i bilagorna II och III.

KAPITEL II

LIVSMEDELSFÖRETAGARNAS SKYLDIGHETER

Artikel 3

Allmänna skyldigheter

1.   Livsmedelsföretagare skall följa tillämpliga bestämmelser i bilagorna II och III.

2.   Livsmedelsföretagare får inte använda något annat ämne än dricksvatten eller, när förordning (EG) nr .../2004 (22) eller den här förordningen medger dess användning, rent vatten — för att avlägsna ytkontaminering från produkter av animaliskt ursprung, såvida inte ämnets användning godkänts i enlighet med förfarandet i artikel 12.2. Livsmedelsföretagare skall också uppfylla varje användningsvillkor som kan komma att antas i enlighet med samma förfarande. Användning av ett godkänt ämne får inte påverka livsmedelsföretagares skyldighet att uppfylla kraven i denna förordning.

Artikel 4

Registrering och godkännande av anläggningar

1.   Livsmedelsföretagare skall på marknaden släppa ut produkter av animaliskt ursprung som tillverkats i gemenskapen endast om de har beretts och hanterats uteslutande i anläggningar som

| a) | uppfyller tillämpliga krav i förordning (EG) nr .../2004 (22), i bilagorna II och III till den här förordningen samt andra relevanta krav i livsmedelslagstiftning, och |
| --- | --- |

a)

uppfyller tillämpliga krav i förordning (EG) nr .../2004 (22), i bilagorna II och III till den här förordningen samt andra relevanta krav i livsmedelslagstiftning, och

| b) | den behöriga myndigheten har registrerat eller, om detta krävs enligt punkt 2, godkänt. |
| --- | --- |

b)

den behöriga myndigheten har registrerat eller, om detta krävs enligt punkt 2, godkänt.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6.3 i förordning (EG) nr .../2004 (22) får anläggningar som hanterar de produkter av animaliskt ursprung för vilka krav fastställs i bilaga III till den här förordningen bedriva verksamhet endast om de har godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med punkt 3 i denna artikel, med undantag av de anläggningar som endast utför

| a) | primärproduktion, |
| --- | --- |

a)

primärproduktion,

| b) | transporter, |
| --- | --- |

b)

transporter,

| c) | lagring av produkter som inte kräver temperaturreglerade lagringsförhållanden, eller |
| --- | --- |

c)

lagring av produkter som inte kräver temperaturreglerade lagringsförhållanden, eller

| d) | annan detaljhandel än den som omfattas av denna förordning enligt artikel 1.5 b. |
| --- | --- |

d)

annan detaljhandel än den som omfattas av denna förordning enligt artikel 1.5 b.

3.   Anläggningar som omfattas av krav på godkännande enligt punkt 2 får bedriva verksamhet endast om den behöriga myndigheten, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den ... om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförande av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (22)

| a) | efter ett besök på plats har gett anläggningen ett godkännande för att bedriva verksamhet, eller |
| --- | --- |

a)

efter ett besök på plats har gett anläggningen ett godkännande för att bedriva verksamhet, eller

| b) | har gett anläggningen ett villkorat godkännande. |
| --- | --- |

b)

har gett anläggningen ett villkorat godkännande.

4.   Livsmedelsföretagare skall samarbeta med de behöriga myndigheterna i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (22) Livsmedelsföretagare skall särskilt se till att anläggningar upphör med driften om den behöriga myndigheten drar tillbaka sitt godkännande eller, vid villkorat tillstånd, inte ger förlängning eller fullständigt godkännande.

5.   Denna artikel skall inte hindra en anläggning från att släppa ut livsmedel på marknaden mellan den dag då denna förordning skall börja tillämpas och den första efterföljande besiktningen av den behöriga myndigheten, om anläggningen

| a) | omfattas av krav på godkännande enligt punkt 2 och släppte ut produkter av animaliskt ursprung på marknaden i enlighet med gemenskapslagstiftningen omedelbart före tillämpningen av denna förordning, eller |
| --- | --- |

a)

omfattas av krav på godkännande enligt punkt 2 och släppte ut produkter av animaliskt ursprung på marknaden i enlighet med gemenskapslagstiftningen omedelbart före tillämpningen av denna förordning, eller

| b) | är sådan att det inte fanns något krav på godkännande före tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

b)

är sådan att det inte fanns något krav på godkännande före tillämpningen av denna förordning.

Artikel 5

Kontroll- och identifieringsmärkning

1.   Livsmedelsföretagare skall på marknaden släppa ut produkter av animaliskt ursprung som hanterats på en anläggning som omfattas av krav på godkännande enligt artikel 4.2, endast om livsmedlen är försedda med antingen

| a) | ett kontrollmärke som anbringats i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (23), eller |
| --- | --- |

a)

ett kontrollmärke som anbringats i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (23), eller

| b) | ett identifieringsmärke i enlighet med avsnitt I i bilaga II till den här förordningen, om den ovannämnda förordningen inte föreskriver att ett kontrollmärke skall anbringas. |
| --- | --- |

b)

ett identifieringsmärke i enlighet med avsnitt I i bilaga II till den här förordningen, om den ovannämnda förordningen inte föreskriver att ett kontrollmärke skall anbringas.

2.   Livsmedelsföretagare får anbringa ett identifieringsmärke på en produkt av animaliskt ursprung endast om produkten har framställts i enlighet med denna förordning i anläggningar som uppfyller kraven i artikel 4.

3.   Livsmedelsföretagare får inte avlägsna ett kontrollmärke som anbringats i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 från kött, såvida de inte styckar, bearbetar eller behandlar det på annat sätt.

Artikel 6

Produkter av animaliskt ursprung från länder utanför gemenskapen

1.   Livsmedelsföretagare som importerar produkter av animaliskt ursprung från tredje land skall se till att import sker endast

| a) | om det avsändande tredje landet finns på en förteckning, upprättad i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004, över tredje länder från vilka import av denna produkt är tillåten, |
| --- | --- |

a)

om det avsändande tredje landet finns på en förteckning, upprättad i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004, över tredje länder från vilka import av denna produkt är tillåten,

| b) | i) | om den anläggning varifrån produkten har avsänts och där den har erhållits eller beretts finns på en förteckning, upprättad i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004, över anläggningar från vilka import av denna produkt är tillåten i förekommande fall, |
| --- | --- | --- |

b)

i)

om den anläggning varifrån produkten har avsänts och där den har erhållits eller beretts finns på en förteckning, upprättad i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004, över anläggningar från vilka import av denna produkt är tillåten i förekommande fall,

| ii) | om produkten, när det gäller färskt kött, malet kött, köttberedningar, köttprodukter och maskinurbenat kött, tillverkades av kött som erhållits i slakterier och styckningsanläggningar vilka finns på förteckningar upprättade i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004 eller i godkända gemenskapsanläggningar, och |
| --- | --- |

ii)

om produkten, när det gäller färskt kött, malet kött, köttberedningar, köttprodukter och maskinurbenat kött, tillverkades av kött som erhållits i slakterier och styckningsanläggningar vilka finns på förteckningar upprättade i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004 eller i godkända gemenskapsanläggningar, och

| iii) | om produktionsområdet, när det gäller levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor finns på en förteckning upprättad i enlighet med artikel 13 i den förordningen i förekommande fall |
| --- | --- |

iii)

om produktionsområdet, när det gäller levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor finns på en förteckning upprättad i enlighet med artikel 13 i den förordningen i förekommande fall

| c) | om produkten uppfyller






  i) | kraven enligt den här förordningen, inklusive kraven i artikel 5 om kontroll- och identifieringsmärkning, |
| --- | --- | --- |

c)

om produkten uppfyller

i)

kraven enligt den här förordningen, inklusive kraven i artikel 5 om kontroll- och identifieringsmärkning,

| ii) | kraven enligt förordning (EG) nr [... (23)]/2004, och |
| --- | --- |

ii)

kraven enligt förordning (EG) nr [... (23)]/2004, och

| iii) | alla importvillkor som fastställs i den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på importkontroller av produkter av animaliskt ursprung, och |
| --- | --- |

iii)

alla importvillkor som fastställs i den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på importkontroller av produkter av animaliskt ursprung, och

| d) | om kraven i artikel 14 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004 beträffande intyg och handlingar är uppfyllda i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

d)

om kraven i artikel 14 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004 beträffande intyg och handlingar är uppfyllda i tillämpliga fall.

2.   Genom undandag från punkt 1 får import av fiskeriprodukter även ske i enlighet med de särskilda bestämmelser som fastställs i artikel 15 i förordning (EG) nr [... (23)]/2004.

3.   Livsmedelsföretagare som importerar produkter av animaliskt ursprung skall se till att

| a) | produkterna vid import finns tillgängliga för kontroll i enlighet med direktiv 97/78/EG (24), |
| --- | --- |

a)

produkterna vid import finns tillgängliga för kontroll i enlighet med direktiv 97/78/EG (24),

| b) | importen uppfyller kraven i direktiv 2002/99/EG (25), och |
| --- | --- |

b)

importen uppfyller kraven i direktiv 2002/99/EG (25), och

| c) | verksamhet som bedrivs under deras kontroll och som äger rum efter importen bedrivs i enlighet med kraven i bilaga III. |
| --- | --- |

c)

verksamhet som bedrivs under deras kontroll och som äger rum efter importen bedrivs i enlighet med kraven i bilaga III.

4.   Livsmedelsföretagare som importerar livsmedel som innehåller både produkter av vegetabiliskt ursprung och bearbetade produkter av animaliskt ursprung skall se till att de bearbetade produkter av animaliskt ursprung som ingår i dessa livsmedel uppfyller kraven i punkterna 1-3. De måste kunna påvisa att de har gjort detta (till exempel genom lämplig dokumentation eller certifiering, men inte nödvändigtvis i det format som anges i punkt 1 d).

KAPITEL III

HANDEL

Artikel 7

Dokument

1.   När så krävs enligt bilaga II eller III skall livsmedelsföretagare se till att intyg eller andra dokument åtföljer sändningar av produkter av animaliskt ursprung.

2.   I enlighet med förfarandet i artikel 12.2 får

| a) | förlagor för dokumenten fastställas, och |
| --- | --- |

a)

förlagor för dokumenten fastställas, och

| b) | användning av elektroniska dokument tillåtas. |
| --- | --- |

b)

användning av elektroniska dokument tillåtas.

Artikel 8

Särskilda garantier

1.   Livsmedelsföretagare som avser att släppa ut följande livsmedel av animaliskt ursprung på marknaden i Sverige eller Finland skall uppfylla reglerna i punkt 2 beträffande salmonella:

| a) | Kött från nötkreatur och svin, inbegripet malet kött men undantaget köttberedningar och maskinurbenat kött. |
| --- | --- |

a)

Kött från nötkreatur och svin, inbegripet malet kött men undantaget köttberedningar och maskinurbenat kött.

| b) | Fjäderfäkött från tamhöns, kalkon, pärlhöns, ankor och gäss, inbegripet malet kött men med undantag för köttberedningar och maskinurbenat kött. |
| --- | --- |

b)

Fjäderfäkött från tamhöns, kalkon, pärlhöns, ankor och gäss, inbegripet malet kött men med undantag för köttberedningar och maskinurbenat kött.

| c) | Ägg. |
| --- | --- |

c)

Ägg.

| 2. | a) | När det gäller kött från nötkreatur och svin och kött från fjäderfän skall prov på sändningar ha tagits i avsändaranläggningen och ha genomgått mikrobiologisk analys med negativt resultat i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- | --- |
| b) | När det gäller ägg skall förpackningscentraler garantera att sändningarna härrör från besättningar som genomgått mikrobiologisk provtagning med negativt resultat i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| c) | När det gäller kött från nötkreatur och svin behöver inte provtagningen enligt a genomföras för sändningar som är avsedda för en anläggning för pastörisering, sterilisering eller annan behandling med motsvarande effekt. När det gäller ägg behöver provtagningen enligt b inte genomföras för sändningar som är avsedda för framställning av bearbetade produkter genom en process som garanterar eliminering av salmonella. |
| d) | Den provtagning som föreskrivs i a och b behöver inte genomföras för kött från en anläggning som omfattas av ett kontrollprogram vilket i enlighet med förfarandet i artikel 12.2 har erkänts som likvärdigt med det som har godkänts för Sverige och Finland när det gäller berörda livsmedel av animaliskt ursprung. |
| e) | När det gäller kött från nötkreatur och svin och kött från fjäderfän skall ett handelsdokument eller intyg som överensstämmer med en förlaga som fastställts enligt gemenskapslagstiftningen medfölja livsmedlet och ange






  i) | att kontrollerna i a har genomförts med negativt resultat, eller |

2.

a)

När det gäller kött från nötkreatur och svin och kött från fjäderfän skall prov på sändningar ha tagits i avsändaranläggningen och ha genomgått mikrobiologisk analys med negativt resultat i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

b)

När det gäller ägg skall förpackningscentraler garantera att sändningarna härrör från besättningar som genomgått mikrobiologisk provtagning med negativt resultat i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

c)

När det gäller kött från nötkreatur och svin behöver inte provtagningen enligt a genomföras för sändningar som är avsedda för en anläggning för pastörisering, sterilisering eller annan behandling med motsvarande effekt. När det gäller ägg behöver provtagningen enligt b inte genomföras för sändningar som är avsedda för framställning av bearbetade produkter genom en process som garanterar eliminering av salmonella.

d)

Den provtagning som föreskrivs i a och b behöver inte genomföras för kött från en anläggning som omfattas av ett kontrollprogram vilket i enlighet med förfarandet i artikel 12.2 har erkänts som likvärdigt med det som har godkänts för Sverige och Finland när det gäller berörda livsmedel av animaliskt ursprung.

e)

När det gäller kött från nötkreatur och svin och kött från fjäderfän skall ett handelsdokument eller intyg som överensstämmer med en förlaga som fastställts enligt gemenskapslagstiftningen medfölja livsmedlet och ange

i)

att kontrollerna i a har genomförts med negativt resultat, eller

| ii) | att köttet är avsett för något av de ändamål som anges i c, eller |
| --- | --- |

ii)

att köttet är avsett för något av de ändamål som anges i c, eller

| iii) | att köttet kommer från en anläggning som omfattas av d. |
| --- | --- |

iii)

att köttet kommer från en anläggning som omfattas av d.

f)

När det gäller ägg skall ett intyg om att provtagning enligt b har genomförts med negativt resultat eller att äggen är avsedda att användas på det sätt som anges i c medfölja sändningarna.

3.   I enlighet med förfarandet i artikel 12.2

| a) | får kraven i punkterna 1 och 2 uppdateras med hänsyn särskilt till ändringar av medlemsstaternas kontrollprogram eller antagandet av mikrobiologiska kriterier enligt förordning (EG) nr .../2004 (26), och |
| --- | --- |

a)

får kraven i punkterna 1 och 2 uppdateras med hänsyn särskilt till ändringar av medlemsstaternas kontrollprogram eller antagandet av mikrobiologiska kriterier enligt förordning (EG) nr .../2004 (26), och

| b) | får de regler i punkt 2 som avser något av de livsmedel som anges i punkt 1 utvidgas till att helt eller delvis omfatta en eller flera medlemsstater, eller en eller flera regioner i en medlemsstat, som har ett kontrollprogram som erkänts som likvärdigt med det som godkänts för Sverige och Finland när det gäller berörda livsmedel av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

b)

får de regler i punkt 2 som avser något av de livsmedel som anges i punkt 1 utvidgas till att helt eller delvis omfatta en eller flera medlemsstater, eller en eller flera regioner i en medlemsstat, som har ett kontrollprogram som erkänts som likvärdigt med det som godkänts för Sverige och Finland när det gäller berörda livsmedel av animaliskt ursprung.

4.   I denna artikel avses med kontrollprogram kontrollprogram som godkänts i enlighet med förordning (EG) nr 2160/2003.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 9

Genomförandeåtgärder och övergångsbestämmelser

Genomförandeåtgärder och övergångsbestämmelser får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 12.2.

Artikel 10

Ändring och anpassning av bilagorna II och III

1.   Bilagorna II och III får anpassas eller uppdateras i enlighet med förfarandet i artikel 12.2 med beaktande av följande:

| a) | Utvecklingen av riktlinjer för god praxis. |
| --- | --- |

a)

Utvecklingen av riktlinjer för god praxis.

| b) | Erfarenheter från genomförandet av HACCP-baserade system i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr .../2004 (26). |
| --- | --- |

b)

Erfarenheter från genomförandet av HACCP-baserade system i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr .../2004 (26).

| c) | Den tekniska utvecklingen och dess praktiska konsekvenser samt konsumentkrav när det gäller livsmedlens sammansättning. |
| --- | --- |

c)

Den tekniska utvecklingen och dess praktiska konsekvenser samt konsumentkrav när det gäller livsmedlens sammansättning.

| d) | Vetenskapliga utlåtanden, särskilt nya riskvärderingar. |
| --- | --- |

d)

Vetenskapliga utlåtanden, särskilt nya riskvärderingar.

| e) | Mikrobiologiska kriterier och temperaturkriterier för livsmedel. |
| --- | --- |

e)

Mikrobiologiska kriterier och temperaturkriterier för livsmedel.

| f) | Förändringar i konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

f)

Förändringar i konsumtionsmönster.

2.   Undantag från bilagorna II och III får beviljas i enlighet med förfarandet i artikel 12.2, under förutsättning att de inte motverkar denna förordnings syften.

3.   Medlemsstaterna får, utan att äventyra syftet med denna förordning, anta nationella åtgärder för att anpassa kraven i bilaga III i enlighet med punkterna 4-8.

| 4. | a) | De nationella åtgärder som avses i punkt 3 skall syfta till att






  i) | möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel, eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

De nationella åtgärder som avses i punkt 3 skall syfta till att

i)

möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel, eller

| ii) | tillgodose behoven för livsmedelsföretag som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar. |
| --- | --- |

ii)

tillgodose behoven för livsmedelsföretag som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar.

b)

I andra fall skall de enbart tillämpas på anläggningars konstruktion, utformning och utrustning.

5.   Den medlemsstat som önskar anta nationella åtgärder i enlighet med punkt 3 skall anmäla detta till kommissionen och de övriga medlemsstaterna. Varje anmälan skall

| a) | ge en detaljerad beskrivning av de krav som medlemsstaten anser sig behöva anpassa och vilken typ av anpassning som eftersträvas, |
| --- | --- |

a)

ge en detaljerad beskrivning av de krav som medlemsstaten anser sig behöva anpassa och vilken typ av anpassning som eftersträvas,

| b) | beskriva de livsmedel och anläggningar som berörs, |
| --- | --- |

b)

beskriva de livsmedel och anläggningar som berörs,

| c) | förklara skälen till anpassningen, bl.a. genom att när så är relevant göra en sammanfattning av den faroanalys som genomförts och vilka åtgärder som skall vidtas för att se till att anpassningen inte äventyrar syftet med denna förordning, och |
| --- | --- |

c)

förklara skälen till anpassningen, bl.a. genom att när så är relevant göra en sammanfattning av den faroanalys som genomförts och vilka åtgärder som skall vidtas för att se till att anpassningen inte äventyrar syftet med denna förordning, och

| d) | lämna övriga uppgifter som är relevanta. |
| --- | --- |

d)

lämna övriga uppgifter som är relevanta.

6.   Övriga medlemsstater skall ha tre månader på sig från det att de mottagit anmälan enligt punkt 5 för att översända skriftliga kommentarer till kommissionen. För anpassningar enligt punkt 4 b skall denna period förlängas till fyra månader, om någon medlemsstat begär detta. Kommissionen får och, om den får skriftliga kommentarer från en eller flera medlemsstater, skall samråda med medlemsstaterna inom den kommitté som avses i artikel 12.1. I enlighet med förfarandet i artikel 12.2 får kommissionen besluta om de aviserade åtgärderna får genomföras, när så är nödvändigt efter lämpliga ändringar. Om så är lämpligt får kommissionen föreslå allmänna åtgärder i enlighet med punkt 1 eller 2 i den här artikeln.

7.   En medlemsstat får endast anta nationella åtgärder för anpassning av kraven i bilaga III

| a) | i överensstämmelse med ett beslut som fattats enligt punkt 6, |
| --- | --- |

a)

i överensstämmelse med ett beslut som fattats enligt punkt 6,

| b) | om kommissionen en månad efter det att den period som anges i punkt 6 löpt ut inte har underrättat medlemsstaterna om att den har mottagit skriftliga kommentarer eller om att den avser att föreslå ett beslut enligt punkt 6, eller |
| --- | --- |

b)

om kommissionen en månad efter det att den period som anges i punkt 6 löpt ut inte har underrättat medlemsstaterna om att den har mottagit skriftliga kommentarer eller om att den avser att föreslå ett beslut enligt punkt 6, eller

| c) | enligt punkt 8. |
| --- | --- |

c)

enligt punkt 8.

8.   En medlemsstat får på eget initiativ och med förbehåll för de allmänna bestämmelserna i fördraget bibehålla eller fastställa nationella regler

| a) | som förbjuder eller begränsar utsläppande på marknaden inom dess territorium av obehandlad mjölk eller obehandlad grädde som är avsedd för direkt konsumtion, eller |
| --- | --- |

a)

som förbjuder eller begränsar utsläppande på marknaden inom dess territorium av obehandlad mjölk eller obehandlad grädde som är avsedd för direkt konsumtion, eller

| b) | som tillåter användningen, med den behöriga myndighetens tillstånd, av obehandlad mjölk som inte uppfyller de kriterier som fastställs i avsnitt IX i bilaga III avseende antal bakterier och somatiskt celltal för framställning av ost med en lagrings- eller mognadsperiod på minst 60 dagar och mjölkprodukter som erhållits i samband med tillverkningen av sådan ost, under förutsättning att detta inte hindrar uppfyllandet av syftet med denna förordning. |
| --- | --- |

b)

som tillåter användningen, med den behöriga myndighetens tillstånd, av obehandlad mjölk som inte uppfyller de kriterier som fastställs i avsnitt IX i bilaga III avseende antal bakterier och somatiskt celltal för framställning av ost med en lagrings- eller mognadsperiod på minst 60 dagar och mjölkprodukter som erhållits i samband med tillverkningen av sådan ost, under förutsättning att detta inte hindrar uppfyllandet av syftet med denna förordning.

Artikel 11

Särskilda beslut

Utan att det påverkar den generella tillämpningen av artikel 9 och artikel 10.1 får genomförandeåtgärder fastställas eller ändringar av bilaga II eller III antas, i enlighet med förfarandet i artikel 12.2,

| 1. | för att fastställa bestämmelser för transport av icke nedkylt kött, |
| --- | --- |

1.

för att fastställa bestämmelser för transport av icke nedkylt kött,

| 2. | för att i fråga om maskinurbenat kött specificera en kalciumhalt som inte är markant högre än den i malet kött, |
| --- | --- |

2.

för att i fråga om maskinurbenat kött specificera en kalciumhalt som inte är markant högre än den i malet kött,

| 3. | för att fastställa annan behandling som får användas i en bearbetningsanläggning när det gäller levande musslor från produktionsområden av klass B eller C som inte har genomgått rening eller återutläggning, |
| --- | --- |

3.

för att fastställa annan behandling som får användas i en bearbetningsanläggning när det gäller levande musslor från produktionsområden av klass B eller C som inte har genomgått rening eller återutläggning,

| 4. | för att specificera erkända metoder för provtagning när det gäller marina biotoxiner, |
| --- | --- |

4.

för att specificera erkända metoder för provtagning när det gäller marina biotoxiner,

| 5. | för att fastställa kompletterande hälsonormer för levande musslor i samarbete med berört referenslaboratorium i gemenskapen, inbegripet






  a) | gränsvärden och analysmetoder för andra marina biotoxiner, |
| --- | --- | --- |

5.

för att fastställa kompletterande hälsonormer för levande musslor i samarbete med berört referenslaboratorium i gemenskapen, inbegripet

a)

gränsvärden och analysmetoder för andra marina biotoxiner,

| b) | metoder för provtagning för virus och virologiska normer, och |
| --- | --- |

b)

metoder för provtagning för virus och virologiska normer, och

| c) | provtagningsplaner samt metoder och analystolerans för kontroll av att hälsonormerna följs, |
| --- | --- |

c)

provtagningsplaner samt metoder och analystolerans för kontroll av att hälsonormerna följs,

| 6. | för att fastställa andra hälsonormer eller kontroller, om vetenskapliga rön tyder på att de är nödvändiga för att skydda folkhälsan, |
| --- | --- |

6.

för att fastställa andra hälsonormer eller kontroller, om vetenskapliga rön tyder på att de är nödvändiga för att skydda folkhälsan,

| 7. | för att utvidga bilaga III, avsnitt VII, kapitel IX till att omfatta andra levande musslor än kammusslor, |
| --- | --- |

7.

för att utvidga bilaga III, avsnitt VII, kapitel IX till att omfatta andra levande musslor än kammusslor,

| 8. | för att ange kriterier för fastställande av att en fångstplats enligt epidemiologiska data inte utgör någon hälsorisk med avseende på förekomsten av parasiter och för fastställande av när den behöriga myndigheten följaktligen får ge livsmedelsföretagare tillstånd att inte behöva frysa fiskeriprodukter i enlighet med bilaga III, avsnitt VIII, kapitel III, del D, |
| --- | --- |

8.

för att ange kriterier för fastställande av att en fångstplats enligt epidemiologiska data inte utgör någon hälsorisk med avseende på förekomsten av parasiter och för fastställande av när den behöriga myndigheten följaktligen får ge livsmedelsföretagare tillstånd att inte behöva frysa fiskeriprodukter i enlighet med bilaga III, avsnitt VIII, kapitel III, del D,

| 9. | för att fastställa kriterier på färskhet och gränsvärden för histamin och total mängd flyktigt kväve för fiskeriprodukter, |
| --- | --- |

9.

för att fastställa kriterier på färskhet och gränsvärden för histamin och total mängd flyktigt kväve för fiskeriprodukter,

| 10. | för att tillåta användning av obehandlad mjölk som inte uppfyller de kriterier som fastställs i bilaga III avsnitt IX avseende antal bakterier och somatiskt celltal för framställning av vissa mjölkprodukter, |
| --- | --- |

10.

för att tillåta användning av obehandlad mjölk som inte uppfyller de kriterier som fastställs i bilaga III avsnitt IX avseende antal bakterier och somatiskt celltal för framställning av vissa mjölkprodukter,

| 11. | utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/23/EG (27) för att fastställa ett högsta tillåtna värde för den sammanlagda mängden rester av antibiotika i obehandlad mjölk, och |
| --- | --- |

11.

utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/23/EG (27) för att fastställa ett högsta tillåtna värde för den sammanlagda mängden rester av antibiotika i obehandlad mjölk, och

| 12. | för att godkänna likvärdiga processer för produktion av gelatin eller kollagen. |
| --- | --- |

12.

för att godkänna likvärdiga processer för produktion av gelatin eller kollagen.

Artikel 12

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 13

Samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Kommissionen skall samråda med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i frågor som omfattas av denna förordning och som kan ha väsentlig betydelse för folkhälsan, och i synnerhet före framläggandet av förslag om att utvidga bilaga III, avsnitt III till att omfatta även andra djurarter.

Artikel 14

Rapport till Europaparlamentet och rådet

1.   Kommissionen skall senast den ... (28) överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en genomgång av de erfarenheter som gjorts genom tillämpningen av denna förordning.

2.   Kommissionen skall när så är lämpligt låta rapporten åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 15

Denna förordning träder i kraft tjugo dagar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med 18 månader efter den dag då följande rättsakter har trätt i kraft:

| a) | Förordningen (EG) nr .../2004 (29). |
| --- | --- |

a)

Förordningen (EG) nr .../2004 (29).

| b) | Förordning (EG) nr .../2004 (29) |
| --- | --- |

b)

Förordning (EG) nr .../2004 (29)

| c) | direktiv 2004/.../EG (29). |
| --- | --- |

c)

direktiv 2004/.../EG (29).

Den skall dock inte tillämpas före den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 365 E, 19.12.2000, s. 58.

1

(2)  EGT C 155, 29.5.2001, s. 39.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 maj 2002 (EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 288), rådets gemensamma ståndpunkt av den 27 oktober 2003 (EUT C 48 E, 24.2.2004, s. 23) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

3

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

4

(5)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

6

(7)  EGT L 371, 31.12.1994, s. 36.

7

(8)  EGT L 53, 9.3.1995, s. 31.

8

(9)  EGT L 105, 9.5.1995, s. 40.

9

(10)  EGT L 105, 9.5.1995, s. 44.

10

(11)  EGT L 109, 16.5.1995, s. 44.

11

(12)  EGT L 243, 11.10.1995, s. 21.

12

(13)  EGT L 243, 11.10.1995, s. 25.

13

(14)  EGT L 243, 11.10.1995, s. 29.

14

(15)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1.

15

(16)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

16

(17)  EGT L 168, 2.7.1994, s. 34.

17

(18)  Rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992 om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A.I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, i direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter (EGT L 62, 15.3.1993, s. 49). Direktivet senast ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 445/2004 (EUT L 72, 11.3.2004, s. 60).

18

(19)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

19

(20)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

20

(21)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

21

(22)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

22

(23)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

23

(24)  Rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (EGT L 24, 30.1.1998, s. 9). Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

24

(25)  Rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. (EGT L 18, 23.1.2003, s. 11).

25

(26)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

26

(27)  Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav (EGT L 125, 23.5.1996, s. 10). Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

27

(28)  Fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

28

(29)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

29

BILAGA I

DEFINITIONER

I denna förordning avses med

1.   KÖTT

1.1.   Kött: alla ätliga delar av de djur som avses i punkterna 1.2-1.8, inklusive blod.

1.2.   Tama hov- och klövdjur: nötkreatur (inklusive vattenbuffel och bison), svin, får och getter samt tama hästdjur.

1.3.   Fjäderfä: tamfjäderfä, inklusive fåglar som inte betraktas som tamfjäderfä men som föds upp som sådana, med undantag av strutsfåglar.

1.4.   Hardjur: kaniner, harar och gnagare.

1.5.   Frilevande vilt:

| — | vilda hov- och klövdjur samt hardjur och landlevande däggdjur som är föremål för jakt i syfte att användas som livsmedel och anses vara frilevande vilt enligt tillämplig lagstiftning i den berörda medlemsstaten, däribland däggdjur som lever fritt inom ett inhägnat område under liknande förhållanden som vilda djur, och |
| --- | --- |

—

vilda hov- och klövdjur samt hardjur och landlevande däggdjur som är föremål för jakt i syfte att användas som livsmedel och anses vara frilevande vilt enligt tillämplig lagstiftning i den berörda medlemsstaten, däribland däggdjur som lever fritt inom ett inhägnat område under liknande förhållanden som vilda djur, och

| — | frilevande vild fågel som är föremål för jakt i syfte att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

—

frilevande vild fågel som är föremål för jakt i syfte att användas som livsmedel.

1.6.   Hägnat vilt: hägnade strutsfåglar och hägnade landlevande däggdjur, dock inte de som avses i punkt 1.2.

1.7.   Småvilt: frilevande fågel och hardjur som lever fritt i vilt tillstånd.

1.8   Storvilt: landlevande däggdjur som lever fritt i vilt tillstånd och inte omfattas av definitionen av småvilt.

1.9.   Slaktkropp: kroppen av ett djur efter avlivning och uppslaktning.

1.10.   Färskt kött: kött som inte har undergått någon annan konserverande behandling än kylning, frysning eller djupfrysning, inbegripet kött som är vakuumförpackat eller förpackat i kontrollerad atmosfär.

1.11.   Slaktbiprodukter: annat färskt kött än slaktkroppen, inbegripet inälvor och blod.

1.12.   Inälvor: organ från bröst-, buk- och bäckenhålorna, samt luft- och matstrupe och, när det gäller fjäderfä, kräva.

1.13.   Malet kött: benfritt kött som har finfördelats genom malning och som innehåller mindre än 1% salt.

1.14.   Maskinurbenat kött: produkt som framställs genom att kött avlägsnas från köttben efter urbening eller från slaktkroppar av fjäderfä med mekaniska metoder som medför att muskelfiberstrukturen försvinner eller förändras.

1.15.   Köttberedningar: färskt kött, inklusive finfördelat kött, till vilket livsmedel, smakämnen eller andra tillsatser har tillförts eller vilket har genomgått processer som inte är tillräckliga för att ändra köttets muskelfiberstruktur och som sålunda inte tar bort de egenskaper som är karakteristiska för färskt kött.

1.16.   Slakteri: anläggning för avlivning och uppslaktning av djur vars kött är avsett som livsmedel.

1.17   Styckningsanläggning: anläggning för urbening och/eller styckning av kött.

1.18.   Vilthanteringsanläggning: varje anläggning där vilt och kött från nedlagt vilt bereds innan det släpps ut på marknaden.

2.   LEVANDE MUSSLOR

2.1.   Musslor: blötdjur med lamellförgrenade gälar som livnär sig genom filtrering.

2.2.   Marina biotoxiner: giftiga ämnen lagrade i musslor, särskilt till följd av att de livnär sig på plankton som innehåller toxiner.

2.3.   Konditionering: lagring av levande musslor från klass A-produktionsområden, renings- eller leveranscentraler i tankar eller annan installation med rent havsvatten eller i naturliga miljöer för att avlägsna sand, dy eller slem och för att bevara eller förbättra de organoleptiska egenskaperna och se till att musslorna är livskraftiga innan de förpackas.

2.4.   Upptagare: varje fysisk eller juridisk person som med någon metod tar upp levande musslor från ett produktionsområde i avsikt att bereda och avyttra dem.

2.5   Produktionsområde: varje område i hav, i anslutning till flodmynning eller lagun som utgör en naturlig fyndplats för musslor eller område som används för odling av musslor och från vilket levande musslor tas upp.

2.6.   Återutläggningsområde: varje område i hav, i anslutning till flodmynning eller lagun som har klart markerade gränser, angivna med bojar, stolpar eller annan fast anordning, och som används uteslutande för naturlig rening av levande musslor.

2.7.   Leveranscentral: varje anläggning, vid eller utanför kusten, avsedd för mottagning, konditionering, tvättning, rening, klassificering, förpackning av levande musslor avsedda att användas som livsmedel.

2.8.   Reningsanläggning: anläggning med tank, försörjd med rent havsvatten, i vilken levande musslor placeras under den tid som krävs för att reducera kontaminering så att musslorna blir tjänliga som livsmedel.

2.9.   Återutläggning: överföring av levande musslor till ett område i hav, lagun eller i anslutning till flodmynning under den tid som krävs för att reducera kontaminering så att musslorna blir tjänliga som livsmedel. Överföring av musslor till områden som är mer lämpade för deras ytterligare tillväxt omfattas inte av denna definition.

3.   FISKERIPRODUKTER

3.1.   Fiskeriprodukter: alla viltlevande eller uppfödda salt- eller sötvattensdjur (med undantag för levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor samt alla däggdjur, kräldjur och groddjur) inklusive alla ätliga former, delar och produkter av sådana djur.

3.2.   Fabriksfartyg: fartyg på vilket fiskeriprodukter hanteras på ett eller flera av följande sätt samt därefter förpackas och, vid behov, kyls eller djupfryses: filéas, skivas, flås, skalas, urtas, mals eller bearbetas.

3.3.   Frysfartyg: fartyg på vilket frysning av fiskeriprodukter utförs, i lämpliga fall efter föregående avblodning, huvudskärning, rensning och borttagande av fenor samt vid behov följt av förpackning.

3.4.   Maskinurbenad fiskeriprodukt: alla produkter som framställs genom att kött avlägsnas från fiskeriprodukter med mekaniska metoder som medför att muskelfiberstrukturen försvinner eller förändras.

3.5.   Färska fiskeriprodukter: obearbetade fiskeriprodukter, vare sig de är hela eller beredda, inklusive produkter som har förpackats i vakuum eller i modifierad atmosfär och som inte har genomgått någon annan behandling än kylning för att garantera hållbarheten.

3.6.   Beredda fiskeriprodukter: obearbetade fiskeriprodukter som har genomgått ett moment som påverkar helheten, såsom rensning, huvudskärning, skivning, filetering och hackning.

4.   MJÖLK

4.1.   Obehandlad mjölk: mjölk som produceras genom utsöndring från mjölkkörtlar hos husdjur och som inte har uppvärmts till mer än 40°C eller behandlats på annat sätt med motsvarande verkan.

4.2.   Mjölkproduktionsanläggning: anläggning som håller ett eller flera husdjur för att de skall producera mjölk som är avsedd att släppas ut på marknaden som livsmedel.

5.   ÄGG

5.1.   Ägg: ägg i skal — med undantag av knäckta, ruvade och kokta, stekta eller på annat sätt tillagade ägg — som produceras av hägnat fjäderfä och som är lämpliga för direkt användning som livsmedel eller för beredning av äggprodukter.

5.2.   Flytande ägg: det obearbetade innehållet i ägg när skalet avlägsnats.

5.3   Skadade ägg: ägg med skadat skal och oskadade hinnor.

5.4.   Förpackningscentral: anläggning där ägg indelas i klasser efter kvalitet och vikt.

6.   GRODLÅR OCH SNÄCKOR

6.1.   Grodlår: bakre delarna av kroppen, avdelad på tvären bakom frambenen, urtagen och avhudad, av arten Rana (släktet Ranidae).

6.2.   Snäckor: landsnäckor av arten Helix pomatia Linné, Helix aspersa Muller, Helix lucorum och arter som tillhör släktet Achatinidae.

7.   BEARBETADE PRODUKTER

7.1.   Köttprodukter: bearbetade produkter som framställs genom bearbetning av kött eller genom vidare bearbetning av sådana bearbetade produkter och vars snittyta visar att produkten inte längre har karaktären av färskt kött.

7.2.   Mjölkprodukter: bearbetade produkter som framställs genom bearbetning av obehandlad mjölk eller genom vidare bearbetning av sådana bearbetade produkter.

7.3.   Äggprodukter: bearbetade produkter som framställts genom bearbetning av ägg, eller olika beståndsdelar eller blandningar av ägg, eller genom vidare bearbetning av sådana bearbetade produkter.

7.4.   Bearbetade fiskeriprodukter: bearbetade produkter som framställs genom bearbetning av fiskeriprodukter eller genom vidare bearbetning av sådana bearbetade produkter.

7.5.   Utsmält djurfett: fett som kommer från utsmältning av kött, inklusive ben, och är avsett att användas som livsmedel.

7.6.   Fettgrevar: proteinhaltiga rester efter utsmältning, efter partiell separation av fett och vatten.

7.7.   Gelatin: naturligt, lösligt protein, gelbildande eller icke gelbildande, som erhållits genom partiell hydrolys av kollagen som framställts av ben, hudar och skinn, ligament och senor från djur.

7.8.   Kollagen: den proteinbaserade produkt som utvinns ur djurben, hudar, skinn och senor och som framställs i enlighet med de relevanta kraven i denna förordning.

7.9.   Behandlade magar, blåsor och tarmar: magar, blåsor och tarmar som efter det att de har tagits ur och rengjorts har behandlats genom saltning, uppvärmning eller torkning.

8.   ANDRA DEFINITIONER

8.1.   Produkter av animaliskt ursprung:

| — | livsmedel av animaliskt ursprung, inklusive honung och blod, |
| --- | --- |

—

livsmedel av animaliskt ursprung, inklusive honung och blod,

| — | levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor avsedda att användas som livsmedel, och |
| --- | --- |

—

levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor avsedda att användas som livsmedel, och

| — | andra djur avsedda att behandlas i syfte att levereras levande till konsumenten. |
| --- | --- |

—

andra djur avsedda att behandlas i syfte att levereras levande till konsumenten.

8.2.   Grossistmarknad: ett livsmedelsföretag som innefattar flera separata enheter som delar gemensamma anläggningar och avdelningar och som säljer livsmedel till livsmedelsföretagare.

BILAGA II

KRAV SOM GÄLLER FLERA PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG

AVSNITT I

IDENTIFIERINGSMÄRKNING

När så erfordras enligt artikel 5 eller 6, och om inte annat följer av bestämmelserna i bilaga III, skall livsmedelsföretagare se till att produkter av animaliskt ursprung är identifieringsmärkta i enlighet med följande bestämmelser.

A.   ANBRINGANDE AV IDENTIFIERINGSMÄRKET

| 1. | Identifieringsmärket skall anbringas innan produkten lämnar anläggningen. |
| --- | --- |

1.

Identifieringsmärket skall anbringas innan produkten lämnar anläggningen.

| 2. | Det är dock inte nödvändigt att anbringa ett nytt märke på produkten såvida inte emballaget och/eller innerförpackningen avlägsnas eller produkten bearbetas vidare på en annan anläggning. Om så sker måste det nya märket ange godkännandenummer för den anläggning där denna verksamhet äger rum. |
| --- | --- |

2.

Det är dock inte nödvändigt att anbringa ett nytt märke på produkten såvida inte emballaget och/eller innerförpackningen avlägsnas eller produkten bearbetas vidare på en annan anläggning. Om så sker måste det nya märket ange godkännandenummer för den anläggning där denna verksamhet äger rum.

| 3. | Något identifieringsmärke krävs inte för ägg för vilka krav på märkning fastställs i förordning (EEG) nr 1907/90 (1). |
| --- | --- |

3.

Något identifieringsmärke krävs inte för ägg för vilka krav på märkning fastställs i förordning (EEG) nr 1907/90 (1).

| 4. | Livsmedelsföretagare är, i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 178/2002, skyldiga att ha system och förfaranden för att identifiera livsmedelsföretagare från vilka de har tagit emot och till vilka de har levererat produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

4.

Livsmedelsföretagare är, i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 178/2002, skyldiga att ha system och förfaranden för att identifiera livsmedelsföretagare från vilka de har tagit emot och till vilka de har levererat produkter av animaliskt ursprung.

B.   IDENTIFIERINGSMÄRKETS FORM

| 5. | Märket skall vara läsligt och outplånligt, och bokstäverna skall vara lätta att urskilja. Det skall vara väl synligt för den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

5.

Märket skall vara läsligt och outplånligt, och bokstäverna skall vara lätta att urskilja. Det skall vara väl synligt för den behöriga myndigheten.

| 6. | Märket skall ange namnet på det land där anläggningen är belägen, antingen fullt utskrivet eller förkortat till en kod bestående av två bokstäver enligt tillämplig ISO-standard.
  Medlemsstaternas koder är AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE och UK.
  Livsmedelsföretagare får fortsätta att använda lager och utrustning som de beställde före ikraftträdandet av denna förordning till dess att lagren har tömts eller utrustningen måste bytas ut. |
| --- | --- |

6.

Märket skall ange namnet på det land där anläggningen är belägen, antingen fullt utskrivet eller förkortat till en kod bestående av två bokstäver enligt tillämplig ISO-standard.

Medlemsstaternas koder är AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE och UK.

Livsmedelsföretagare får fortsätta att använda lager och utrustning som de beställde före ikraftträdandet av denna förordning till dess att lagren har tömts eller utrustningen måste bytas ut.

| 7. | Märket skall innehålla anläggningens godkännandenummer. Om en anläggning framställer både livsmedel som omfattas av denna förordning och livsmedel som inte omfattas av den, får livsmedelsföretagaren använda samma identifieringsmärke för båda typer av livsmedel. |
| --- | --- |

7.

Märket skall innehålla anläggningens godkännandenummer. Om en anläggning framställer både livsmedel som omfattas av denna förordning och livsmedel som inte omfattas av den, får livsmedelsföretagaren använda samma identifieringsmärke för båda typer av livsmedel.

| 8. | Om märket anbringas i en anläggning som är belägen i gemenskapen, skall det vara ovalt och innehålla förkortningen CE, EC, EF, EG, EK eller EY. |
| --- | --- |

8.

Om märket anbringas i en anläggning som är belägen i gemenskapen, skall det vara ovalt och innehålla förkortningen CE, EC, EF, EG, EK eller EY.

C.   MÄRKNINGSMETOD

| 9. | Beroende på hur de olika produkterna av animaliskt ursprung presenteras får märket anbringas direkt på produkten, innerförpackningen eller emballaget eller tryckas på en etikett som fästs på produkten, innerförpackningen eller emballaget. Märket kan även bestå av en bricka av hållfast material som inte kan avlägsnas. |
| --- | --- |

9.

Beroende på hur de olika produkterna av animaliskt ursprung presenteras får märket anbringas direkt på produkten, innerförpackningen eller emballaget eller tryckas på en etikett som fästs på produkten, innerförpackningen eller emballaget. Märket kan även bestå av en bricka av hållfast material som inte kan avlägsnas.

| 10. | Om förpackningar innehåller styckat kött eller slaktbiprodukter skall kontrollmärket fästas eller vara tryckt på emballaget på ett sådant sätt att det förstörs när förpackningen öppnas. Detta är dock inte nödvändigt om förpackningen förstörs vid själva öppnandet. Om innerförpackningen ger samma skydd som emballaget kan märket fästas på innerförpackningen. |
| --- | --- |

10.

Om förpackningar innehåller styckat kött eller slaktbiprodukter skall kontrollmärket fästas eller vara tryckt på emballaget på ett sådant sätt att det förstörs när förpackningen öppnas. Detta är dock inte nödvändigt om förpackningen förstörs vid själva öppnandet. Om innerförpackningen ger samma skydd som emballaget kan märket fästas på innerförpackningen.

| 11. | När det gäller produkter av animaliskt ursprung som transporteras i transportcontainrar eller grossistförpackningar och är avsedda för vidare hantering, bearbetning, inslagning eller emballering på en annan anläggning, får märket anbringas på transportcontainerns eller grossistförpackningens utsida. |
| --- | --- |

11.

När det gäller produkter av animaliskt ursprung som transporteras i transportcontainrar eller grossistförpackningar och är avsedda för vidare hantering, bearbetning, inslagning eller emballering på en annan anläggning, får märket anbringas på transportcontainerns eller grossistförpackningens utsida.

| 12. | För produkter av animaliskt ursprung i flytande form, i form av granulat eller pulver som transporteras i bulk och för fiskeriprodukter som transporteras i bulk är identifieringsmärkning inte nödvändig om den medföljande dokumentationen innehåller den information som specificeras i punkterna 6, 7 och, i förekommande fall, punkt 8. |
| --- | --- |

12.

För produkter av animaliskt ursprung i flytande form, i form av granulat eller pulver som transporteras i bulk och för fiskeriprodukter som transporteras i bulk är identifieringsmärkning inte nödvändig om den medföljande dokumentationen innehåller den information som specificeras i punkterna 6, 7 och, i förekommande fall, punkt 8.

| 13. | För produkter av animaliskt ursprung i konsumentförpackningar är det tillräckligt om märket anbringas endast på utsidan av nämnda förpackning. |
| --- | --- |

13.

För produkter av animaliskt ursprung i konsumentförpackningar är det tillräckligt om märket anbringas endast på utsidan av nämnda förpackning.

| 14. | Om märket anbringas direkt på produkter av animaliskt ursprung, skall de färger som används vara godkända enligt gemenskapsreglerna för färgämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

14.

Om märket anbringas direkt på produkter av animaliskt ursprung, skall de färger som används vara godkända enligt gemenskapsreglerna för färgämnen i livsmedel.

AVSNITT II

MÅLEN FÖR HACCP-BASERADE FÖRFARANDEN

| 1. | Livsmedelsföretagare som driver slakterier skall se till att de förfaranden som de har infört i enlighet med de allmänna kraven i artikel 5 i förordning (EG) nr .../2004 (2) uppfyller de krav som befinns nödvändiga efter en faroanalys samt de särskilda krav som förtecknas i punkt 2. |
| --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare som driver slakterier skall se till att de förfaranden som de har infört i enlighet med de allmänna kraven i artikel 5 i förordning (EG) nr .../2004 (2) uppfyller de krav som befinns nödvändiga efter en faroanalys samt de särskilda krav som förtecknas i punkt 2.

| 2. | Genom förfarandena skall det garanteras att varje djur, eller i förekommande fall, varje parti djur som tas emot på slakteriets område






  a) | har identifierats på ett ändamålsenligt sätt, |
| --- | --- | --- |

2.

Genom förfarandena skall det garanteras att varje djur, eller i förekommande fall, varje parti djur som tas emot på slakteriets område

a)

har identifierats på ett ändamålsenligt sätt,

| b) | åtföljs av relevanta uppgifter från den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, enligt avsnitt III, |
| --- | --- |

b)

åtföljs av relevanta uppgifter från den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, enligt avsnitt III,

| c) | inte kommer från en jordbruksanläggning eller ett område som varit föremål för transportbegränsningar som motiveras av människors eller djurs hälsa, utom om den behöriga myndigheten tillåter det, |
| --- | --- |

c)

inte kommer från en jordbruksanläggning eller ett område som varit föremål för transportbegränsningar som motiveras av människors eller djurs hälsa, utom om den behöriga myndigheten tillåter det,

| d) | är rent, |
| --- | --- |

d)

är rent,

| e) | är friskt, såvitt livsmedelsföretagaren kan bedöma, och |
| --- | --- |

e)

är friskt, såvitt livsmedelsföretagaren kan bedöma, och

| f) | befinner sig i ett enligt djurskyddskraven tillfredsställande tillstånd vid ankomsten till slakteriet. |
| --- | --- |

f)

befinner sig i ett enligt djurskyddskraven tillfredsställande tillstånd vid ankomsten till slakteriet.

| 3. | Om kraven enligt punkt 2 inte är uppfyllda, måste livsmedelsföretagaren underrätta den officiella veterinären och vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

3.

Om kraven enligt punkt 2 inte är uppfyllda, måste livsmedelsföretagaren underrätta den officiella veterinären och vidta lämpliga åtgärder.

AVSNITT III

INFORMATION FRÅN LIVSMEDELSKEDJAN

Livsmedelsföretagare som driver slakterier skall i tillämpliga delar begära, ta emot, kontrollera och reagera på information från livsmedelskedjan enligt detta avsnitt när det gäller alla djur, utom vilt, som sänds eller som kommer att sändas till slakteriet.

| 1. | De som ansvarar för driften på slakterier får inte ta emot djur på slakteriets område såvida de inte har begärt och fått sådan relevant information om livsmedelssäkerheten som finns i journalerna från den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, i enlighet med förordning (EG) nr/2004 (3). |
| --- | --- |

1.

De som ansvarar för driften på slakterier får inte ta emot djur på slakteriets område såvida de inte har begärt och fått sådan relevant information om livsmedelssäkerheten som finns i journalerna från den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, i enlighet med förordning (EG) nr/2004 (3).

| 2. | De som ansvarar för driften på slakterier skall ha fått informationen minst 24 timmar innan djuren anländer till slakteriet utom under de förhållanden som nämns i punkt 7. |
| --- | --- |

2.

De som ansvarar för driften på slakterier skall ha fått informationen minst 24 timmar innan djuren anländer till slakteriet utom under de förhållanden som nämns i punkt 7.

| 3. | Av den relevanta information om livsmedelssäkerheten som avses i punkt 1 skall särskilt följande framgå:






  a) | Tillståndet när det gäller den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer eller hälsotillståndet bland djuren i närområdet. |
| --- | --- | --- |

3.

Av den relevanta information om livsmedelssäkerheten som avses i punkt 1 skall särskilt följande framgå:

a)

Tillståndet när det gäller den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer eller hälsotillståndet bland djuren i närområdet.

| b) | Djurens hälsotillstånd. |
| --- | --- |

b)

Djurens hälsotillstånd.

| c) | Uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuren fått under en relevant period och med en karenstid på mer än noll dagar, tillsammans med behandlingsdatum samt karenstid. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuren fått under en relevant period och med en karenstid på mer än noll dagar, tillsammans med behandlingsdatum samt karenstid.

| d) | Förekomsten av sjukdomar som kan påverka köttets säkerhet som livsmedel. |
| --- | --- |

d)

Förekomsten av sjukdomar som kan påverka köttets säkerhet som livsmedel.

| e) | Analysresultat, om de har relevans för skyddet av folkhälsan, av prover som tagits av djur eller resultat av andra prover som tagits för att diagnostisera sjukdomar som kan påverka köttets säkerhet som livsmedel, däribland prover som tagits inom ramen för övervakning och kontroll av zoonoser och restsubstanser. |
| --- | --- |

e)

Analysresultat, om de har relevans för skyddet av folkhälsan, av prover som tagits av djur eller resultat av andra prover som tagits för att diagnostisera sjukdomar som kan påverka köttets säkerhet som livsmedel, däribland prover som tagits inom ramen för övervakning och kontroll av zoonoser och restsubstanser.

| f) | Relevanta rapporter om besiktningar före och efter slakt av djur från samma jordbruksanläggning, inbegripet särskilt rapporter från officiella veterinärer. |
| --- | --- |

f)

Relevanta rapporter om besiktningar före och efter slakt av djur från samma jordbruksanläggning, inbegripet särskilt rapporter från officiella veterinärer.

| g) | Produktionsuppgifter, i den mån de anger om sjukdomar förekommer, och |
| --- | --- |

g)

Produktionsuppgifter, i den mån de anger om sjukdomar förekommer, och

| h) | namn och adress på den privata veterinär som vanligtvis anlitas av det jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån. |
| --- | --- |

h)

namn och adress på den privata veterinär som vanligtvis anlitas av det jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån.

| 4. | a) | Det är dock inte nödvändigt att den som ansvarar för driften på slakteriet förses med






  i) | den information som avses i punkt 3 a, 3 b, 3 f och 3 h om den som ansvarar för driften på slakteriet redan känner till denna information (t.ex. genom ett permanent arrangemang eller ett system för kvalitetssäkring), eller |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

Det är dock inte nödvändigt att den som ansvarar för driften på slakteriet förses med

i)

den information som avses i punkt 3 a, 3 b, 3 f och 3 h om den som ansvarar för driften på slakteriet redan känner till denna information (t.ex. genom ett permanent arrangemang eller ett system för kvalitetssäkring), eller

| ii) | den information som avses i punkt 3 a, 3 b, 3 f och 3 g om producenten uppger att det inte finns någon relevant information att lägga fram. |
| --- | --- |

ii)

den information som avses i punkt 3 a, 3 b, 3 f och 3 g om producenten uppger att det inte finns någon relevant information att lägga fram.

| b) | Informationen behöver inte tillhandahållas som ett ordagrant utdrag ur journalerna från den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån. Den får lämnas genom elektroniskt datautbyte eller i form av en standardiserad förklaring som undertecknas av producenten. |
| --- | --- |

b)

Informationen behöver inte tillhandahållas som ett ordagrant utdrag ur journalerna från den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån. Den får lämnas genom elektroniskt datautbyte eller i form av en standardiserad förklaring som undertecknas av producenten.

| 5. | Livsmedelsföretagare som beslutar att ta emot djur på slakteriområdet efter att ha utvärderat den relevanta informationen från livsmedelskedjan, skall göra informationen tillgänglig för den officiella veterinären utan dröjsmål och, utom under de förhållanden som nämns i punkt 7, minst 24 timmar innan djuret eller djuren anländer. Livsmedelsföretagaren måste underrätta den officiella veterinären om varje sakförhållande som kan ge upphov till hälsofara innan besiktning före slakt av djuret i fråga äger rum. |
| --- | --- |

5.

Livsmedelsföretagare som beslutar att ta emot djur på slakteriområdet efter att ha utvärderat den relevanta informationen från livsmedelskedjan, skall göra informationen tillgänglig för den officiella veterinären utan dröjsmål och, utom under de förhållanden som nämns i punkt 7, minst 24 timmar innan djuret eller djuren anländer. Livsmedelsföretagaren måste underrätta den officiella veterinären om varje sakförhållande som kan ge upphov till hälsofara innan besiktning före slakt av djuret i fråga äger rum.

| 6. | Om ett djur anländer till slakteriet utan information från livsmedelskedjan skall företagaren genast underrätta den officiella veterinären. Slakt får inte äga rum förrän den officiella veterinären ger till-låtelse till det. |
| --- | --- |

6.

Om ett djur anländer till slakteriet utan information från livsmedelskedjan skall företagaren genast underrätta den officiella veterinären. Slakt får inte äga rum förrän den officiella veterinären ger till-låtelse till det.

| 7. | Om den behöriga myndigheten ger sitt tillstånd får information från livsmedelskedjan åtfölja de djur som den avser till slakteriet i stället för att ha inkommit minst 24 timmar i förväg, när det gäller






  a) | grisar, fjäderfä eller hägnat vilt som har genomgått besiktning före slakt på den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, om de åtföljs av ett intyg undertecknat av veterinären, där denne förklarar sig ha undersökt djuren på jordbruksanläggningen och funnit dem vara friska, |
| --- | --- | --- |

7.

Om den behöriga myndigheten ger sitt tillstånd får information från livsmedelskedjan åtfölja de djur som den avser till slakteriet i stället för att ha inkommit minst 24 timmar i förväg, när det gäller

a)

grisar, fjäderfä eller hägnat vilt som har genomgått besiktning före slakt på den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, om de åtföljs av ett intyg undertecknat av veterinären, där denne förklarar sig ha undersökt djuren på jordbruksanläggningen och funnit dem vara friska,

| b) | tama hästdjur, |
| --- | --- |

b)

tama hästdjur,

| c) | djur som har nödslaktats, om de åtföljs av ett intyg där veterinären har undertecknat att besiktningen före slakt var godkänd, och |
| --- | --- |

c)

djur som har nödslaktats, om de åtföljs av ett intyg där veterinären har undertecknat att besiktningen före slakt var godkänd, och

| d) | djur som inte levereras till slakteriet direkt från den jordbruksanläggning varifrån de kommer. |
| --- | --- |

d)

djur som inte levereras till slakteriet direkt från den jordbruksanläggning varifrån de kommer.

De som ansvarar för driften av slakterier skall utvärdera den relevanta informationen. Om de tar emot djuren till slakt, måste de lämna de handlingar som avses i led a-c till den officiella veterinären. Avlivning eller uppslaktning av djuren får inte ske förrän den officiella veterinären ger sin tillåtelse.

| 8. | Livsmedelsföretagare skall kontrollera de pass som åtföljer tama hästdjur för att se till att djuret är avsett för slakt i livsmedelssyfte. Om de tar emot djuret för slakt, skall de överlämna passet till den officiella veterinären. |
| --- | --- |

8.

Livsmedelsföretagare skall kontrollera de pass som åtföljer tama hästdjur för att se till att djuret är avsett för slakt i livsmedelssyfte. Om de tar emot djuret för slakt, skall de överlämna passet till den officiella veterinären.

---

(1)  Rådets förordning (EEG) nr 1907/90 av den 26 juni 1990 om vissa handelsnormer för ägg (EGT L 173, 6.7.1990, s. 5). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2052/2003 (EUT L 305, 22.11.2003, s. 1).

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA III

SÄRSKILDA KRAV

AVSNITT I

KÖTT FRÅN TAMA HOV- OCH KLÖVDJUR

KAPITEL I: TRANSPORT AV LEVANDE DJUR TILL SLAKTERIET

Livsmedelsföretagare som transporterar levande djur till slakterier skall se till att följande krav uppfylls:

| 1. | Djuren skall vid uppsamlingen och under transporten behandlas varsamt och så att onödigt lidande undviks. |
| --- | --- |

1.

Djuren skall vid uppsamlingen och under transporten behandlas varsamt och så att onödigt lidande undviks.

| 2. | Djur som uppvisar sjukdomssymtom eller har sitt ursprung i en besättning som är kontaminerad med agens som kan påverka folkhälsan får endast transporteras till slakteriet med den behöriga myndighetens tillstånd. |
| --- | --- |

2.

Djur som uppvisar sjukdomssymtom eller har sitt ursprung i en besättning som är kontaminerad med agens som kan påverka folkhälsan får endast transporteras till slakteriet med den behöriga myndighetens tillstånd.

KAPITEL II: KRAV FÖR SLAKTERIER

Livsmedelsföretagare skall se till att slakterier där hov- och klövdjur slaktas är byggda, planerade och utrustade i enlighet med följande krav:

| 1. | a) | Slakterierna skall ha lämpliga och hygieniska slaktdjursstall eller, om klimatet tillåter det, slaktdjursfållor som är lätta att rengöra och desinficera. Dessa utrymmen skall vara utrustade så att djuren kan få vatten och, vid behov, foder. Avrinning av avloppsvatten får inte äventyra principen om säkra livsmedel. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Slakterierna skall ha lämpliga och hygieniska slaktdjursstall eller, om klimatet tillåter det, slaktdjursfållor som är lätta att rengöra och desinficera. Dessa utrymmen skall vara utrustade så att djuren kan få vatten och, vid behov, foder. Avrinning av avloppsvatten får inte äventyra principen om säkra livsmedel.

| b) | Det skall också finnas särskilda låsbara utrymmen eller, om klimatet tillåter det, särskilda fållor för sjuka och misstänkt sjuka djur. Utrymmena eller båsen skall ha separat avlopp och vara placerade så att smittspridning till andra djur undviks, såvida inte den behöriga myndigheten anser att sådana utrymmen är onödiga. |
| --- | --- |

b)

Det skall också finnas särskilda låsbara utrymmen eller, om klimatet tillåter det, särskilda fållor för sjuka och misstänkt sjuka djur. Utrymmena eller båsen skall ha separat avlopp och vara placerade så att smittspridning till andra djur undviks, såvida inte den behöriga myndigheten anser att sådana utrymmen är onödiga.

| c) | Uppställningsutrymmena måste vara tillräckligt stora för att uppfylla djurskyddskraven. De måste vara planerade så att besiktningen före slakt, inklusive identifiering av djuren eller grupperna av djur, underlättas. |
| --- | --- |

c)

Uppställningsutrymmena måste vara tillräckligt stora för att uppfylla djurskyddskraven. De måste vara planerade så att besiktningen före slakt, inklusive identifiering av djuren eller grupperna av djur, underlättas.

| 2. | För att undvika kontaminering av kött skall slakterier






  a) | ha tillräckligt många lämpliga lokaler för att arbetsmomenten skall kunna utföras, |
| --- | --- | --- |

2.

För att undvika kontaminering av kött skall slakterier

a)

ha tillräckligt många lämpliga lokaler för att arbetsmomenten skall kunna utföras,

| b) | ha ett separat utrymme för tömning och rengöring av magar och tarmar, såvida inte den behöriga myndigheten i varje enskilt fall tillåter att dessa arbetsmoment skiljs åt i tid inom ett visst slakteri, |
| --- | --- |

b)

ha ett separat utrymme för tömning och rengöring av magar och tarmar, såvida inte den behöriga myndigheten i varje enskilt fall tillåter att dessa arbetsmoment skiljs åt i tid inom ett visst slakteri,

| c) | se till att följande arbetsmoment skiljs åt i rum eller tid:






  i) | Bedövning och avblodning. |
| --- | --- | --- |

c)

se till att följande arbetsmoment skiljs åt i rum eller tid:

i)

Bedövning och avblodning.

| ii) | När det gäller svin: skållning, avhårning, skrapning och svedning. |
| --- | --- |

ii)

När det gäller svin: skållning, avhårning, skrapning och svedning.

| iii) | Urtagning och vidare uppslaktning. |
| --- | --- |

iii)

Urtagning och vidare uppslaktning.

| iv) | Behandling av rena tarmar och magar. |
| --- | --- |

iv)

Behandling av rena tarmar och magar.

| v) | Beredning och rengöring av andra slaktbiprodukter, särskilt hantering av avhudade skallar om detta inte sker vid slaktbandet. |
| --- | --- |

v)

Beredning och rengöring av andra slaktbiprodukter, särskilt hantering av avhudade skallar om detta inte sker vid slaktbandet.

| vi) | Emballering av slaktbiprodukter. |
| --- | --- |

vi)

Emballering av slaktbiprodukter.

| vii) | Avsändning av kött. |
| --- | --- |

vii)

Avsändning av kött.

| d) | ha installationer som förhindrar att köttet kommer i kontakt med golv, väggar eller inredning, och |
| --- | --- |

d)

ha installationer som förhindrar att köttet kommer i kontakt med golv, väggar eller inredning, och

| e) | ha slaktband (där sådana används) som är utformade på ett sådant sätt att slaktförfarandet kan pågå utan avbrott och korskontaminering undviks mellan de olika delarna av slaktbandet. Om mer än ett slaktband används i samma lokaler, skall banden vara åtskilda så att ingen korskontaminering sker. |
| --- | --- |

e)

ha slaktband (där sådana används) som är utformade på ett sådant sätt att slaktförfarandet kan pågå utan avbrott och korskontaminering undviks mellan de olika delarna av slaktbandet. Om mer än ett slaktband används i samma lokaler, skall banden vara åtskilda så att ingen korskontaminering sker.

| 3. | Det måste finnas utrustning för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på minst 82 °C, eller ett alternativt system med samma verkan. |
| --- | --- |

3.

Det måste finnas utrustning för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på minst 82 °C, eller ett alternativt system med samma verkan.

| 4. | Den utrustning som personal som hanterar oskyddat kött använder för handtvätt skall ha kranar som är utformade på ett sådant sätt att föroreningar inte förs vidare. |
| --- | --- |

4.

Den utrustning som personal som hanterar oskyddat kött använder för handtvätt skall ha kranar som är utformade på ett sådant sätt att föroreningar inte förs vidare.

| 5. | Det skall finnas låsbara utrymmen för kylförvaring av beslagtaget kött och särskilda, låsbara utrymmen för lagring av kött som förklarats otjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

5.

Det skall finnas låsbara utrymmen för kylförvaring av beslagtaget kött och särskilda, låsbara utrymmen för lagring av kött som förklarats otjänligt som livsmedel.

| 6. | Det skall finnas en separat plats med lämpliga anordningar för rengöring, avspolning och desinficering av transportmedel för djur. Slakterier behöver dock inte ha dessa platser och anordningar om den behöriga myndigheten ger sitt tillstånd till detta och om officiellt godkända platser och anordningar finns i närheten. |
| --- | --- |

6.

Det skall finnas en separat plats med lämpliga anordningar för rengöring, avspolning och desinficering av transportmedel för djur. Slakterier behöver dock inte ha dessa platser och anordningar om den behöriga myndigheten ger sitt tillstånd till detta och om officiellt godkända platser och anordningar finns i närheten.

| 7. | Det skall finnas låsbara utrymmen som är reserverade för slakt av sjuka och misstänkta djur. Detta är inte nödvändigt om sådan slakt sker på andra anläggningar som godkänts av den behöriga myndigheten för ändamålet eller i slutet av en normal slaktperiod. |
| --- | --- |

7.

Det skall finnas låsbara utrymmen som är reserverade för slakt av sjuka och misstänkta djur. Detta är inte nödvändigt om sådan slakt sker på andra anläggningar som godkänts av den behöriga myndigheten för ändamålet eller i slutet av en normal slaktperiod.

| 8. | Om naturgödsel eller mag- och tarminnehåll lagras i slakteriet, skall ett separat område eller en separat plats avskiljas för detta ändamål. |
| --- | --- |

8.

Om naturgödsel eller mag- och tarminnehåll lagras i slakteriet, skall ett separat område eller en separat plats avskiljas för detta ändamål.

| 9. | Det skall finnas lämpligt utrustade och låsbara utrymmen eller, vid behov, ett rum som enbart får användas av tillsynspersonal. |
| --- | --- |

9.

Det skall finnas lämpligt utrustade och låsbara utrymmen eller, vid behov, ett rum som enbart får användas av tillsynspersonal.

KAPITEL III: KRAV FÖR STYCKNINGSANLÄGGNINGAR

Livsmedelsföretagare skall se till att styckningsanläggningar där kött från tama hov- och klövdjur hanteras uppfyller följande krav:

| 1. | De skall vara utformade så att kontaminering av köttet undviks, särskilt genom att






  a) | arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller |
| --- | --- | --- |

1.

De skall vara utformade så att kontaminering av köttet undviks, särskilt genom att

a)

arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller

| b) | åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs. |
| --- | --- |

b)

åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs.

| 2. | De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött, såvida köttet inte lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet. |
| --- | --- |

2.

De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött, såvida köttet inte lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet.

| 3. | De skall ha styckningslokaler som är utrustade för att garantera överensstämmelse med kraven i kapitel V. |
| --- | --- |

3.

De skall ha styckningslokaler som är utrustade för att garantera överensstämmelse med kraven i kapitel V.

| 4. | De skall ha utrustning för handtvätt som är försedd med kranar som är utformade på ett sådant sätt att föroreningar inte förs vidare. Utrustningen skall användas av den personal som hanterar oskyddat kött. |
| --- | --- |

4.

De skall ha utrustning för handtvätt som är försedd med kranar som är utformade på ett sådant sätt att föroreningar inte förs vidare. Utrustningen skall användas av den personal som hanterar oskyddat kött.

| 5. | Det skall finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på minst 82 °C, eller ett alternativt system med samma verkan. |
| --- | --- |

5.

Det skall finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på minst 82 °C, eller ett alternativt system med samma verkan.

KAPITEL IV: SLAKTHYGIEN

Livsmedelsföretagare som driver slakterier där tama hov- och klövdjur slaktas skall se till att följande krav uppfylls:

| 1. | Det får inte dröja onödigt länge mellan den tidpunkt då djuren anländer till slakteriet och själva slakten. Djuren skall dock ges vila före slakten om det är nödvändigt för deras välbefinnande. |
| --- | --- |

1.

Det får inte dröja onödigt länge mellan den tidpunkt då djuren anländer till slakteriet och själva slakten. Djuren skall dock ges vila före slakten om det är nödvändigt för deras välbefinnande.

| 2. | a) | Kött från andra djur än de som anges i b och c får inte användas till livsmedel om djuren har dött på annat sätt än genom avlivning i ett slakteri. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Kött från andra djur än de som anges i b och c får inte användas till livsmedel om djuren har dött på annat sätt än genom avlivning i ett slakteri.

| b) | Endast levande djur avsedda för slakt får föras in i slaktlokalerna, med undantag för






  i) | djur som nödslaktats utanför ett slakteri enligt kapitel VI, |
| --- | --- | --- |

b)

Endast levande djur avsedda för slakt får föras in i slaktlokalerna, med undantag för

i)

djur som nödslaktats utanför ett slakteri enligt kapitel VI,

| ii) | djur som avlivats i produktionsanläggningen enligt avsnitt III och |
| --- | --- |

ii)

djur som avlivats i produktionsanläggningen enligt avsnitt III och

| iii) | frilevande vilt i enlighet med kapitel II i avsnitt IV. |
| --- | --- |

iii)

frilevande vilt i enlighet med kapitel II i avsnitt IV.

| c) | Kött från djur som slaktas efter en olycka på slakteriet får användas som livsmedel, om inga andra allvarliga skador hittas vid besiktning än de som uppstod vid olyckan. |
| --- | --- |

c)

Kött från djur som slaktas efter en olycka på slakteriet får användas som livsmedel, om inga andra allvarliga skador hittas vid besiktning än de som uppstod vid olyckan.

| 3. | Djur eller, i tillämpliga fall, varje sändning av djur som skickas till slakt måste identifieras på ett sådant sätt att deras ursprung kan spåras. |
| --- | --- |

3.

Djur eller, i tillämpliga fall, varje sändning av djur som skickas till slakt måste identifieras på ett sådant sätt att deras ursprung kan spåras.

| 4. | Djuren måste vara rena. |
| --- | --- |

4.

Djuren måste vara rena.

| 5. | Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa instruktionerna från den veterinär som utsetts av den behöriga myndigheten i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (1) så att besiktningen före slakt av varje djur som skall slaktas genomförs under lämpliga betingelser. |
| --- | --- |

5.

Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa instruktionerna från den veterinär som utsetts av den behöriga myndigheten i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (1) så att besiktningen före slakt av varje djur som skall slaktas genomförs under lämpliga betingelser.

| 6. | Djur som förs in i slaktlokalen skall avlivas utan onödigt dröjsmål. |
| --- | --- |

6.

Djur som förs in i slaktlokalen skall avlivas utan onödigt dröjsmål.

| 7. | Bedövning, avblodning, avhudning, urtagning och annan uppslaktning skall utföras utan onödigt dröjsmål och på ett sådant sätt att kontaminering av köttet undviks. Särskilt följande krav skall uppfyllas:






  a) | Luft- och foderstrupe får inte skadas vid avblodningen, utom vid slakt enligt religiös sed. |
| --- | --- | --- |

7.

Bedövning, avblodning, avhudning, urtagning och annan uppslaktning skall utföras utan onödigt dröjsmål och på ett sådant sätt att kontaminering av köttet undviks. Särskilt följande krav skall uppfyllas:

a)

Luft- och foderstrupe får inte skadas vid avblodningen, utom vid slakt enligt religiös sed.

| b) | Då hudar och skinn avlägsnas






  i) | måste all kontakt mellan skinnets utsida och slaktkroppen förhindras, och |
| --- | --- | --- |

b)

Då hudar och skinn avlägsnas

i)

måste all kontakt mellan skinnets utsida och slaktkroppen förhindras, och

| ii) | får personal och utrustning som kommer i kontakt med utsidan av hudar och skinn inte komma i kontakt med köttet. |
| --- | --- |

ii)

får personal och utrustning som kommer i kontakt med utsidan av hudar och skinn inte komma i kontakt med köttet.

| c) | Åtgärder måste vidtas för att förhindra att mag- och tarminnehållet kommer ut under och efter urtagning och för att säkerställa att urtagningen görs så snabbt som möjligt efter bedövningen. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder måste vidtas för att förhindra att mag- och tarminnehållet kommer ut under och efter urtagning och för att säkerställa att urtagningen görs så snabbt som möjligt efter bedövningen.

| d) | Juvret måste avlägsnas på ett sådant sätt att ingen mjölk eller råmjölk förorenar slaktkroppen. |
| --- | --- |

d)

Juvret måste avlägsnas på ett sådant sätt att ingen mjölk eller råmjölk förorenar slaktkroppen.

| 8. | Fullständig avhudning av slaktkroppen och andra delar av kroppen som är avsedda att användas som livsmedel måste utföras, utom för svin och för skallar och fötter av får, getter och kalvar. Skallar och fötter skall hanteras på ett sådant sätt att kontaminering av annat kött undviks. |
| --- | --- |

8.

Fullständig avhudning av slaktkroppen och andra delar av kroppen som är avsedda att användas som livsmedel måste utföras, utom för svin och för skallar och fötter av får, getter och kalvar. Skallar och fötter skall hanteras på ett sådant sätt att kontaminering av annat kött undviks.

| 9. | Om svin inte avhudas, skall borsten avlägsnas omedelbart. Risken för kontaminering av köttet med skållningsvatten måste minimeras. Vid skållning får endast godkända ämnen användas. Svin måste efteråt sköljas grundligt med vatten av dricksvattenkvalitet. |
| --- | --- |

9.

Om svin inte avhudas, skall borsten avlägsnas omedelbart. Risken för kontaminering av köttet med skållningsvatten måste minimeras. Vid skållning får endast godkända ämnen användas. Svin måste efteråt sköljas grundligt med vatten av dricksvattenkvalitet.

| 10. | Ingen synlig fekal kontaminering får finnas på slaktkropparna. All synlig kontaminering skall utan dröjsmål avlägsnas genom putsning eller på alternativt sätt med motsvarande verkan. |
| --- | --- |

10.

Ingen synlig fekal kontaminering får finnas på slaktkropparna. All synlig kontaminering skall utan dröjsmål avlägsnas genom putsning eller på alternativt sätt med motsvarande verkan.

| 11. | Slaktkroppar och slaktbiprodukter får inte komma i kontakt med golv, väggar eller plattformar. |
| --- | --- |

11.

Slaktkroppar och slaktbiprodukter får inte komma i kontakt med golv, väggar eller plattformar.

| 12. | Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens instruktioner så att besiktningen efter slakt av alla slaktade djur genomförs under lämpliga betingelser i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (1). |
| --- | --- |

12.

Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens instruktioner så att besiktningen efter slakt av alla slaktade djur genomförs under lämpliga betingelser i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (1).

| 13. | Delar som avlägsnats från en slaktkropp som är underkastad besiktning.






  a) | skall förbli identifierbara som härrörande från en viss slaktkropp, och |
| --- | --- | --- |

13.

Delar som avlägsnats från en slaktkropp som är underkastad besiktning.

a)

skall förbli identifierbara som härrörande från en viss slaktkropp, och

| b) | får inte komma i kontakt med någon annan slaktkropp, slaktbiprodukter eller inälvor, inbegripet sådana som redan genomgått besiktning efter slakt, tills besiktningen efter slakt har avslutats. |
| --- | --- |

b)

får inte komma i kontakt med någon annan slaktkropp, slaktbiprodukter eller inälvor, inbegripet sådana som redan genomgått besiktning efter slakt, tills besiktningen efter slakt har avslutats.

Förutsatt att penisen inte uppvisar patologiska skador får den dock kasseras omedelbart.

| 14. | Båda njurarnas fettmantel skall avlägsnas. När det gäller nötkreatur, svin och hästdjur skall även njurkapseln avlägsnas. |
| --- | --- |

14.

Båda njurarnas fettmantel skall avlägsnas. När det gäller nötkreatur, svin och hästdjur skall även njurkapseln avlägsnas.

| 15. | Om blod eller andra slaktbiprodukter från flera djur samlas i samma behållare innan besiktningen efter slakt har avslutats, skall hela innehållet förklaras otjänligt som livsmedel om slaktkroppen av ett eller flera av djuren i partiet förklarats otjänlig som livsmedel. |
| --- | --- |

15.

Om blod eller andra slaktbiprodukter från flera djur samlas i samma behållare innan besiktningen efter slakt har avslutats, skall hela innehållet förklaras otjänligt som livsmedel om slaktkroppen av ett eller flera av djuren i partiet förklarats otjänlig som livsmedel.

| 16. | Efter besiktning efter slakt gäller följande:






  a) | Tonsillerna på nötkreatur och hästdjur skall avlägsnas på ett hygieniskt sätt. |
| --- | --- | --- |

16.

Efter besiktning efter slakt gäller följande:

a)

Tonsillerna på nötkreatur och hästdjur skall avlägsnas på ett hygieniskt sätt.

| b) | Delar som är otjänliga som livsmedel skall så snart som möjligt avlägsnas från den rena delen av anläggningen. |
| --- | --- |

b)

Delar som är otjänliga som livsmedel skall så snart som möjligt avlägsnas från den rena delen av anläggningen.

| c) | Kött som tagits i beslag eller förklarats otjänligt som livsmedel och oätliga biprodukter får inte komma i kontakt med kött som förklarats tjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

c)

Kött som tagits i beslag eller förklarats otjänligt som livsmedel och oätliga biprodukter får inte komma i kontakt med kött som förklarats tjänligt som livsmedel.

| d) | Inälvor, eller delar av dessa som inte har avlägsnats från slaktkroppen, med undantag av njurarna, skall avlägsnas fullständigt och så snart som möjligt, såvida inte den behöriga myndigheten medgett något annat. |
| --- | --- |

d)

Inälvor, eller delar av dessa som inte har avlägsnats från slaktkroppen, med undantag av njurarna, skall avlägsnas fullständigt och så snart som möjligt, såvida inte den behöriga myndigheten medgett något annat.

| 17. | När slakten och besiktningen efter slakt är slutförda skall köttet lagras enligt bestämmelserna i kapitel VII. |
| --- | --- |

17.

När slakten och besiktningen efter slakt är slutförda skall köttet lagras enligt bestämmelserna i kapitel VII.

| 18. | Före ytterligare hantering, måste






  a) | magar skållas eller rengöras, |
| --- | --- | --- |

18.

Före ytterligare hantering, måste

a)

magar skållas eller rengöras,

| b) | tarmar tömmas och rengöras, och |
| --- | --- |

b)

tarmar tömmas och rengöras, och

| c) | skallar och fötter avhudas eller skållas och avhåras. |
| --- | --- |

c)

skallar och fötter avhudas eller skållas och avhåras.

| 19. | Om anläggningar är godkända för slakt av olika djurarter eller för att hantera slaktkroppar av hägnat och frilevande vilt, skall försiktighetsåtgärder vidtas för att, genom åtskillnad antingen i tid eller rum av de arbetsmoment som utförs på de olika arterna, förhindra korskontaminering. Det skall finnas särskilda utrymmen för att ta emot respektive lagra icke avhudade slaktkroppar såväl av hägnat vilt som avlivats på jordbruksanläggningen som av frilevande vilt. |
| --- | --- |

19.

Om anläggningar är godkända för slakt av olika djurarter eller för att hantera slaktkroppar av hägnat och frilevande vilt, skall försiktighetsåtgärder vidtas för att, genom åtskillnad antingen i tid eller rum av de arbetsmoment som utförs på de olika arterna, förhindra korskontaminering. Det skall finnas särskilda utrymmen för att ta emot respektive lagra icke avhudade slaktkroppar såväl av hägnat vilt som avlivats på jordbruksanläggningen som av frilevande vilt.

| 20. | Om slakteriet saknar låsbara utrymmen som uteslutande används för slakt av sjuka eller misstänkt sjuka djur, måste de utrymmen som används för slakt av sådana djur rengöras, spolas och desinficeras under offentlig tillsyn innan de på nytt används för slakt av andra djur. |
| --- | --- |

20.

Om slakteriet saknar låsbara utrymmen som uteslutande används för slakt av sjuka eller misstänkt sjuka djur, måste de utrymmen som används för slakt av sådana djur rengöras, spolas och desinficeras under offentlig tillsyn innan de på nytt används för slakt av andra djur.

KAPITEL V: HYGIEN VID STYCKNING OCH URBENING

Livsmedelsföretagare skall se till att styckning och urbening av kött från tama hov- och klövdjur utförs i enlighet med följande krav:

| 1. | På slakterier får slaktkroppar av tama hov- och klövdjur styckas till halva slaktkroppar eller kvartsparter, och halva slaktkroppar till högst tre grovstyckade delar. Ytterligare styckning och urbening skall utföras på en styckningsanläggning. |
| --- | --- |

1.

På slakterier får slaktkroppar av tama hov- och klövdjur styckas till halva slaktkroppar eller kvartsparter, och halva slaktkroppar till högst tre grovstyckade delar. Ytterligare styckning och urbening skall utföras på en styckningsanläggning.

| 2. | Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför måste den som driver ett livsmedelsföretag särskilt se till följande:






  a) | Kött avsett för styckning skall föras in till arbetsplatsen efter hand som det behövs. |
| --- | --- | --- |

2.

Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför måste den som driver ett livsmedelsföretag särskilt se till följande:

a)

Kött avsett för styckning skall föras in till arbetsplatsen efter hand som det behövs.

| b) | Vid styckning, urbening, putsning, skivning, tärning, inslagning och emballering skall köttets temperatur hållas vid högst 3 °C för slaktbiprodukter och 7 °C för annat kött genom en rumstemperatur på högst 12 °C eller genom ett alternativt system med motsvarande verkan. |
| --- | --- |

b)

Vid styckning, urbening, putsning, skivning, tärning, inslagning och emballering skall köttets temperatur hållas vid högst 3 °C för slaktbiprodukter och 7 °C för annat kött genom en rumstemperatur på högst 12 °C eller genom ett alternativt system med motsvarande verkan.

| c) | Om lokalerna är godkända för styckning av kött från olika djurarter, skall säkerhetsåtgärder vidtas för att undvika korskontaminering, vid behov genom att arbetsmomenten för de olika arterna skiljs åt i rum eller tid. |
| --- | --- |

c)

Om lokalerna är godkända för styckning av kött från olika djurarter, skall säkerhetsåtgärder vidtas för att undvika korskontaminering, vid behov genom att arbetsmomenten för de olika arterna skiljs åt i rum eller tid.

| 3. | Dock får kött benas ur och styckas innan den temperatur som anges i punkt 2 b uppnåtts i enlighet med punkt 3 i kapitel VII. |
| --- | --- |

3.

Dock får kött benas ur och styckas innan den temperatur som anges i punkt 2 b uppnåtts i enlighet med punkt 3 i kapitel VII.

| 4. | Kött får även benas ur och styckas innan den temperatur som anges i punkt 2 b uppnåtts när styckningslokalen är belägen på samma plats som slaktlokalen. I detta fall måste köttet överföras till styckningslokalen antingen direkt från slaktlokalen eller efter en väntetid i ett sval- eller kylrum. Så snart köttet styckats och, i tillämpliga fall, emballerats, skall köttet kylas till den temperatur som anges i punkt 2 b. |
| --- | --- |

4.

Kött får även benas ur och styckas innan den temperatur som anges i punkt 2 b uppnåtts när styckningslokalen är belägen på samma plats som slaktlokalen. I detta fall måste köttet överföras till styckningslokalen antingen direkt från slaktlokalen eller efter en väntetid i ett sval- eller kylrum. Så snart köttet styckats och, i tillämpliga fall, emballerats, skall köttet kylas till den temperatur som anges i punkt 2 b.

KAPITEL VI: NÖDSLAKT UTANFÖR SLAKTERIET

Livsmedelsföretagare skall se till att kött från tama hov- och klövdjur som har nödslaktats på annan plats än slakteriet, endast får användas som livsmedel om det uppfyller alla nedanstående krav:

| 1. | Ett för övrigt friskt djur skall ha råkat ut för en olycka som, med beaktande av djurets välbefinnande, förhindrar dess transport till slakteriet. |
| --- | --- |

1.

Ett för övrigt friskt djur skall ha råkat ut för en olycka som, med beaktande av djurets välbefinnande, förhindrar dess transport till slakteriet.

| 2. | En veterinär skall genomföra en besiktning före slakt av djuret. |
| --- | --- |

2.

En veterinär skall genomföra en besiktning före slakt av djuret.

| 3. | Det avlivade och avblodade djuret skall transporteras utan onödigt dröjsmål till slakteriet på ett hygieniskt sätt. Under överinseende av en veterinär får mage och tarmar avlägsnas men ingen annan uppslaktning genomföras på plats. Avlägsnade inälvor skall åtfölja det avlivade djuret till slakteriet med uppgift om att de tillhör detta djur. |
| --- | --- |

3.

Det avlivade och avblodade djuret skall transporteras utan onödigt dröjsmål till slakteriet på ett hygieniskt sätt. Under överinseende av en veterinär får mage och tarmar avlägsnas men ingen annan uppslaktning genomföras på plats. Avlägsnade inälvor skall åtfölja det avlivade djuret till slakteriet med uppgift om att de tillhör detta djur.

| 4. | Om det tar mer än två timmar mellan avlivandet av djuret och dess ankomst till slakteriet skall det kylas. Aktiv nedkylning krävs inte om klimatförhållandena medger detta. |
| --- | --- |

4.

Om det tar mer än två timmar mellan avlivandet av djuret och dess ankomst till slakteriet skall det kylas. Aktiv nedkylning krävs inte om klimatförhållandena medger detta.

| 5. | Ett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare som födde upp djuret, med fastställande av djurets identitet och uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuret fått, behandlingsdatum samt karenstid skall åtfölja det avlivade djuret till slakteriet. |
| --- | --- |

5.

Ett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare som födde upp djuret, med fastställande av djurets identitet och uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuret fått, behandlingsdatum samt karenstid skall åtfölja det avlivade djuret till slakteriet.

| 6. | Ett intyg som utfärdats av veterinären och som visar att besiktningen före slakt givit ett gynnsamt resultat, med uppgifter om datum och tidpunkt för nödslakten och motivet till denna samt den eventuella behandling som veterinären har givit djuret skall åtfölja det avlivade djuret till slakteriet. |
| --- | --- |

6.

Ett intyg som utfärdats av veterinären och som visar att besiktningen före slakt givit ett gynnsamt resultat, med uppgifter om datum och tidpunkt för nödslakten och motivet till denna samt den eventuella behandling som veterinären har givit djuret skall åtfölja det avlivade djuret till slakteriet.

| 7. | Det avlivade djuret skall vara tjänligt som livsmedel efter en besiktning efter slakt som genomförs i slakteriet i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (2) och i vilken sådana eventuella prover ingår som krävs vid nödslakt. |
| --- | --- |

7.

Det avlivade djuret skall vara tjänligt som livsmedel efter en besiktning efter slakt som genomförs i slakteriet i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (2) och i vilken sådana eventuella prover ingår som krävs vid nödslakt.

| 8. | Livsmedelsföretagare måste följa de anvisningar om köttets användning som den officiella veterinären ger efter en besiktning efter slakt. |
| --- | --- |

8.

Livsmedelsföretagare måste följa de anvisningar om köttets användning som den officiella veterinären ger efter en besiktning efter slakt.

| 9. | Livsmedelsföretagare får på marknaden inte släppa ut kött från djur som har nödslaktats om detta kött inte är försett med en särskild kontrollmärkning, som inte kan förväxlas med den kontrollmärkning som föreskrivs i förordning (EG) nr .../2004 (2) eller den identifieringsmärkning som föreskrivs i bilaga II avsnitt I i den här förordningen. Sådant kött får endast släppas ut på marknaden i den medlemsstat där slakten sker och i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Livsmedelsföretagare får på marknaden inte släppa ut kött från djur som har nödslaktats om detta kött inte är försett med en särskild kontrollmärkning, som inte kan förväxlas med den kontrollmärkning som föreskrivs i förordning (EG) nr .../2004 (2) eller den identifieringsmärkning som föreskrivs i bilaga II avsnitt I i den här förordningen. Sådant kött får endast släppas ut på marknaden i den medlemsstat där slakten sker och i enlighet med nationell lagstiftning.

KAPITEL VII: LAGRING OCH TRANSPORT

Livsmedelsföretagare skall se till att lagring och transport av kött från tama hov- och klövdjur utförs i enlighet med följande krav:

| 1. | a) | Såvida inte annat föreskrivs i särskilda bestämmelser skall köttet efter besiktningen efter slakt omedelbart kylas i slakteriet för att garantera en temperatur genom hela köttet av högst 3 °C för slaktbiprodukter och 7 °C för annat kött, på ett sådant sätt att kylkurvan ger en kontinuerlig sänkning av temperaturen. Kött får dock styckas och urbenas under kylningen i enlighet med punkt 4 i kapitel V. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Såvida inte annat föreskrivs i särskilda bestämmelser skall köttet efter besiktningen efter slakt omedelbart kylas i slakteriet för att garantera en temperatur genom hela köttet av högst 3 °C för slaktbiprodukter och 7 °C för annat kött, på ett sådant sätt att kylkurvan ger en kontinuerlig sänkning av temperaturen. Kött får dock styckas och urbenas under kylningen i enlighet med punkt 4 i kapitel V.

| b) | Under kylningen skall ventilationen vara tillräcklig för att förhindra kondensbildning på köttets yta. |
| --- | --- |

b)

Under kylningen skall ventilationen vara tillräcklig för att förhindra kondensbildning på köttets yta.

| 2. | Köttet måste uppnå den temperatur som anges i punkt 1 och behålla denna temperatur under lagring. |
| --- | --- |

2.

Köttet måste uppnå den temperatur som anges i punkt 1 och behålla denna temperatur under lagring.

| 3. | Köttet måste uppnå den temperatur som anges i punkt 1 före transport och behålla denna temperatur under transporten. Transporten får dock även äga rum om den behöriga myndigheten tillåter detta för att möjliggöra produktion av specifika produkter, under förutsättning att






  a) | en sådan transport äger rum enligt de krav som den behöriga myndigheten anger för transport från en viss anläggning till en annan anläggning, och |
| --- | --- | --- |

3.

Köttet måste uppnå den temperatur som anges i punkt 1 före transport och behålla denna temperatur under transporten. Transporten får dock även äga rum om den behöriga myndigheten tillåter detta för att möjliggöra produktion av specifika produkter, under förutsättning att

a)

en sådan transport äger rum enligt de krav som den behöriga myndigheten anger för transport från en viss anläggning till en annan anläggning, och

| b) | köttet omedelbart lämnar slakteriet eller en styckningslokal belägen på samma plats som slaktlokalen, och transporten inte pågår mer än två timmar. |
| --- | --- |

b)

köttet omedelbart lämnar slakteriet eller en styckningslokal belägen på samma plats som slaktlokalen, och transporten inte pågår mer än två timmar.

| 4. | Kött avsett för infrysning skall frysas utan onödigt dröjsmål, vid behov med iakttagande av en stabiliseringsperiod före infrysningen. |
| --- | --- |

4.

Kött avsett för infrysning skall frysas utan onödigt dröjsmål, vid behov med iakttagande av en stabiliseringsperiod före infrysningen.

| 5. | Oskyddat kött måste lagras och transporteras skilt från emballerat kött, såvida inte lagringen eller transporten sker vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagrings- eller transportsätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet. |
| --- | --- |

5.

Oskyddat kött måste lagras och transporteras skilt från emballerat kött, såvida inte lagringen eller transporten sker vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagrings- eller transportsätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet.

AVSNITT II

KÖTT FRÅN FJÄDERFÄ OCH HARDJUR

KAPITEL I: TRANSPORT AV LEVANDE DJUR TILL SLAKTERIET

Livsmedelsföretagare som transporterar levande djur till slakterier skall se till att följande krav uppfylls:

| 1. | Djuren skall vid uppsamlingen och under transporten behandlas varsamt och så att onödigt lidande undviks. |
| --- | --- |

1.

Djuren skall vid uppsamlingen och under transporten behandlas varsamt och så att onödigt lidande undviks.

| 2. | Djur som uppvisar sjukdomssymtom eller har sitt ursprung i en besättning som är kontaminerad med agens som kan påverka folkhälsan får endast transporteras till slakteriet med den behöriga myndighetens tillstånd. |
| --- | --- |

2.

Djur som uppvisar sjukdomssymtom eller har sitt ursprung i en besättning som är kontaminerad med agens som kan påverka folkhälsan får endast transporteras till slakteriet med den behöriga myndighetens tillstånd.

| 3. | Transportlådor för leverans av djur till slakteriet och moduler, om sådana används, skall vara av korrosionsbeständigt material samt vara lätta att rengöra och desinficera. All utrustning som används för att samla upp och leverera levande djur skall omedelbart efter tömning och vid behov före återanvändning, rengöras, spolas och desinficeras. |
| --- | --- |

3.

Transportlådor för leverans av djur till slakteriet och moduler, om sådana används, skall vara av korrosionsbeständigt material samt vara lätta att rengöra och desinficera. All utrustning som används för att samla upp och leverera levande djur skall omedelbart efter tömning och vid behov före återanvändning, rengöras, spolas och desinficeras.

KAPITEL II: KRAV FÖR SLAKTERIER

Livsmedelsföretagare skall se till att slakterier där fjäderfän och hardjur slaktas är byggda, utformade och utrustade i enlighet med följande krav:

| 1. | De skall ha en lokal eller ett täckt utrymme för mottagning och besiktning av djuren före slakt. |
| --- | --- |

1.

De skall ha en lokal eller ett täckt utrymme för mottagning och besiktning av djuren före slakt.

| 2. | För att undvika kontaminering av kött skall slakterier






  a) | ha tillräckligt många lämpliga lokaler för att arbetsmomenten skall kunna utföras, |
| --- | --- | --- |

2.

För att undvika kontaminering av kött skall slakterier

a)

ha tillräckligt många lämpliga lokaler för att arbetsmomenten skall kunna utföras,

| b) | ha ett separat utrymme avdelat för urtagning och vidareberedning, bl.a. tillsats av smakämnen i hela slaktkroppar av fjäderfän, såvida inte den behöriga myndigheten i varje enskilt fall tillåter att dessa arbetsmoment skiljs åt i tid inom ett visst slakteri, |
| --- | --- |

b)

ha ett separat utrymme avdelat för urtagning och vidareberedning, bl.a. tillsats av smakämnen i hela slaktkroppar av fjäderfän, såvida inte den behöriga myndigheten i varje enskilt fall tillåter att dessa arbetsmoment skiljs åt i tid inom ett visst slakteri,

| c) | se till att följande arbetsmoment skiljs åt i rum eller tid:






  i) | Bedövning och avblodning. |
| --- | --- | --- |

c)

se till att följande arbetsmoment skiljs åt i rum eller tid:

i)

Bedövning och avblodning.

| ii) | Plockning eller avhudning och eventuell skållning. |
| --- | --- |

ii)

Plockning eller avhudning och eventuell skållning.

| iii) | Avsändning av kött, |
| --- | --- |

iii)

Avsändning av kött,

| d) | ha installationer som förhindrar att köttet kommer i kontakt med golv, väggar eller inredning, och |
| --- | --- |

d)

ha installationer som förhindrar att köttet kommer i kontakt med golv, väggar eller inredning, och

| e) | ha slaktband (där sådana används) som är utformade på ett sådant sätt att slaktförfarandet kan pågå fortlöpande och korskontaminering undviks mellan de olika delarna av slaktbandet. Om mer än ett slaktband används i samma lokaler, skall de vara åtskilda så att ingen korskontaminering sker. |
| --- | --- |

e)

ha slaktband (där sådana används) som är utformade på ett sådant sätt att slaktförfarandet kan pågå fortlöpande och korskontaminering undviks mellan de olika delarna av slaktbandet. Om mer än ett slaktband används i samma lokaler, skall de vara åtskilda så att ingen korskontaminering sker.

| 3. | Det måste finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur av minst 82 °C eller ett alternativt system med samma verkan. |
| --- | --- |

3.

Det måste finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur av minst 82 °C eller ett alternativt system med samma verkan.

| 4. | Den utrustning som personal som hanterar oskyddat kött använder för handtvätt skall ha kranar som är utformade på ett sådant sätt att inte föroreningar förs vidare. |
| --- | --- |

4.

Den utrustning som personal som hanterar oskyddat kött använder för handtvätt skall ha kranar som är utformade på ett sådant sätt att inte föroreningar förs vidare.

| 5. | Det skall finnas låsbara utrymmen för kylförvaring av beslagtaget kött och särskilda, låsbara utrymmen för lagring av kött som förklarats otjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

5.

Det skall finnas låsbara utrymmen för kylförvaring av beslagtaget kött och särskilda, låsbara utrymmen för lagring av kött som förklarats otjänligt som livsmedel.

| 6. | Det skall finnas en separat plats med lämpliga anordningar för rengöring, avspolning och desinficering av






  a) | transportutrustning, till exempel lådor, och |
| --- | --- | --- |

6.

Det skall finnas en separat plats med lämpliga anordningar för rengöring, avspolning och desinficering av

a)

transportutrustning, till exempel lådor, och

| b) | transportmedel. |
| --- | --- |

b)

transportmedel.

Dessa platser och anordningar är inte obligatoriska för b, om officiellt godkända platser och anordningar finns i närheten.

| 7. | Det skall finnas lämpligt utrustade och låsbara utrymmen eller, vid behov, ett rum som enbart får användas av tillsynspersonal. |
| --- | --- |

7.

Det skall finnas lämpligt utrustade och låsbara utrymmen eller, vid behov, ett rum som enbart får användas av tillsynspersonal.

KAPITEL III: KRAV FÖR STYCKNINGSANLÄGGNINGAR

| 1. | Livsmedelsföretagare skall se till att styckningsanläggningar där kött från fjäderfä eller hardjur hanteras uppfyller följande krav:






  a) | De skall vara utformade så att köttet inte kontamineras, särskilt genom att






  i) | arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare skall se till att styckningsanläggningar där kött från fjäderfä eller hardjur hanteras uppfyller följande krav:

a)

De skall vara utformade så att köttet inte kontamineras, särskilt genom att

i)

arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller

| ii) | så att åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs. |
| --- | --- |

ii)

så att åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs.

| b) | De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött, såvida köttet inte lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet. |
| --- | --- |

b)

De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött, såvida köttet inte lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet.

| c) | De skall ha styckningslokaler som är utrustade för att garantera överensstämmelse med kraven i kapitel V. |
| --- | --- |

c)

De skall ha styckningslokaler som är utrustade för att garantera överensstämmelse med kraven i kapitel V.

| d) | De skall, för personal som hanterar oskyddat kött, ha utrustning för handtvätt som är försedd med kranar som är konstruerade för att förhindra att föroreningar förs vidare. |
| --- | --- |

d)

De skall, för personal som hanterar oskyddat kött, ha utrustning för handtvätt som är försedd med kranar som är konstruerade för att förhindra att föroreningar förs vidare.

| e) | Det skall finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på minst 82 °C, eller ett alternativt system med samma verkan. |
| --- | --- |

e)

Det skall finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på minst 82 °C, eller ett alternativt system med samma verkan.

| 2. | Om följande moment utförs på styckningsanläggningen, skall livsmedelsföretagare se till att det finns separata lokaler för detta:






  a) | Urtagning av gäss och ankor som föds upp för produktion av gås- eller anklever (”foie gras”) och som har bedövats, avblodats och plockats på uppfödningsanläggningen, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Om följande moment utförs på styckningsanläggningen, skall livsmedelsföretagare se till att det finns separata lokaler för detta:

a)

Urtagning av gäss och ankor som föds upp för produktion av gås- eller anklever (”foie gras”) och som har bedövats, avblodats och plockats på uppfödningsanläggningen, eller

| b) | urtagning av fjäderfä som styckhanterats enligt metoden med senarelagd urtagning. |
| --- | --- |

b)

urtagning av fjäderfä som styckhanterats enligt metoden med senarelagd urtagning.

KAPITEL IV: SLAKTHYGIEN

Livsmedelsföretagare som driver slakterier där fjäderfä eller hardjur slaktas skall se till att följande krav uppfylls:

| 1. | a) | Kött från andra djur än de som anges i b får inte användas som livsmedel, om de har dött på annat sätt än genom avlivning i slakteriet. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kött från andra djur än de som anges i b får inte användas som livsmedel, om de har dött på annat sätt än genom avlivning i slakteriet.

| b) | Endast levande fjäderfän avsedda för slakt får föras in i slaktlokalerna, med undantag för






  i) | fjäderfän som styckhanterats enligt metoden med senarelagd urtagning, gäss och ankor som fötts upp för produktion av gås- eller anklever (”foie gras”) samt fåglar som inte betraktas som tamfjäderfä men som föds upp som sådana, om de slaktas på jordbruksföretaget enligt kapitel VI, |
| --- | --- | --- |

b)

Endast levande fjäderfän avsedda för slakt får föras in i slaktlokalerna, med undantag för

i)

fjäderfän som styckhanterats enligt metoden med senarelagd urtagning, gäss och ankor som fötts upp för produktion av gås- eller anklever (”foie gras”) samt fåglar som inte betraktas som tamfjäderfä men som föds upp som sådana, om de slaktas på jordbruksföretaget enligt kapitel VI,

| ii) | hägnat vilt som slaktas på produktionsplatsen enligt avsnitt III, och |
| --- | --- |

ii)

hägnat vilt som slaktas på produktionsplatsen enligt avsnitt III, och

| iii) | småvilt enligt kapitel III i avsnitt IV. |
| --- | --- |

iii)

småvilt enligt kapitel III i avsnitt IV.

| 2. | Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens instruktioner så att besiktningen före slakt genomförs under lämpliga betingelser. |
| --- | --- |

2.

Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens instruktioner så att besiktningen före slakt genomförs under lämpliga betingelser.

| 3. | Om anläggningar är godkända för slakt av olika djurarter eller för att hantera slaktkroppar av hägnade strutsfåglar och frilevande småvilt, skall försiktighetsåtgärder vidtas för att genom åtskillnad antingen i tid eller i rum av de arbetsmoment som utförs på de olika arterna förhindra korskontaminering mellan dessa. Det skall finnas särskilda utrymmen för att ta emot respektive lagra slaktkroppar av hägnade strutsfåglar som slaktats på jordbruksanläggningen och av småvilt. |
| --- | --- |

3.

Om anläggningar är godkända för slakt av olika djurarter eller för att hantera slaktkroppar av hägnade strutsfåglar och frilevande småvilt, skall försiktighetsåtgärder vidtas för att genom åtskillnad antingen i tid eller i rum av de arbetsmoment som utförs på de olika arterna förhindra korskontaminering mellan dessa. Det skall finnas särskilda utrymmen för att ta emot respektive lagra slaktkroppar av hägnade strutsfåglar som slaktats på jordbruksanläggningen och av småvilt.

| 4. | Fjäderfän som förs in i slaktlokalen skall slaktas utan onödigt dröjsmål. |
| --- | --- |

4.

Fjäderfän som förs in i slaktlokalen skall slaktas utan onödigt dröjsmål.

| 5. | Bedövning, avblodning, avhudning eller plockning, urtagning och annan uppslaktning skall utföras utan onödigt dröjsmål och på ett sådant sätt att kontaminering av köttet undviks. I synnerhet skall åtgärder vidtas för att förhindra att mag- och tarminnehåll kommer ut under urtagningen. |
| --- | --- |

5.

Bedövning, avblodning, avhudning eller plockning, urtagning och annan uppslaktning skall utföras utan onödigt dröjsmål och på ett sådant sätt att kontaminering av köttet undviks. I synnerhet skall åtgärder vidtas för att förhindra att mag- och tarminnehåll kommer ut under urtagningen.

| 6. | Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens instruktioner för att se till att besiktningen efter slakt genomförs under lämpliga betingelser, och särskilt att slaktade djur kan besiktigas på korrekt sätt. |
| --- | --- |

6.

Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens instruktioner för att se till att besiktningen efter slakt genomförs under lämpliga betingelser, och särskilt att slaktade djur kan besiktigas på korrekt sätt.

| 7. | Efter besiktning efter slakt gäller följande:






  a) | Delar som är otjänliga som livsmedel skall så snart som möjligt avlägsnas från den rena delen av anläggningen. |
| --- | --- | --- |

7.

Efter besiktning efter slakt gäller följande:

a)

Delar som är otjänliga som livsmedel skall så snart som möjligt avlägsnas från den rena delen av anläggningen.

| b) | Kött som tagits i beslag eller förklarats otjänligt som livsmedel och oätliga biprodukter får inte komma i kontakt med kött som förklarats tjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

b)

Kött som tagits i beslag eller förklarats otjänligt som livsmedel och oätliga biprodukter får inte komma i kontakt med kött som förklarats tjänligt som livsmedel.

| c) | Inälvor eller delar av dessa som inte har avlägsnats från slaktkroppen skall, med undantag av njurar, om möjligt avlägsnas fullständigt och så snart som möjligt, såvida inte den behöriga myndigheten medgivit något annat. |
| --- | --- |

c)

Inälvor eller delar av dessa som inte har avlägsnats från slaktkroppen skall, med undantag av njurar, om möjligt avlägsnas fullständigt och så snart som möjligt, såvida inte den behöriga myndigheten medgivit något annat.

| 8. | Efter besiktning och urtagning skall slaktade djur så snart som möjligt rengöras och kylas ned till en temperatur på högst 4 °C, utom om köttet styckas när det är varmt. |
| --- | --- |

8.

Efter besiktning och urtagning skall slaktade djur så snart som möjligt rengöras och kylas ned till en temperatur på högst 4 °C, utom om köttet styckas när det är varmt.

| 9. | När slaktkroppar vattenkyls skall följande beaktas:






  a) | Alla försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika kontaminering av slaktkroppar, varvid hänsyn skall tas till sådana parametrar som slaktkroppens vikt, vattnets temperatur, vattenflödets volym och riktning samt kyltiden. |
| --- | --- | --- |

9.

När slaktkroppar vattenkyls skall följande beaktas:

a)

Alla försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika kontaminering av slaktkroppar, varvid hänsyn skall tas till sådana parametrar som slaktkroppens vikt, vattnets temperatur, vattenflödets volym och riktning samt kyltiden.

| b) | Utrustningen skall tömmas helt, rengöras och desinficeras när det behövs och minst en gång om dagen. |
| --- | --- |

b)

Utrustningen skall tömmas helt, rengöras och desinficeras när det behövs och minst en gång om dagen.

| 10. | Sjuka eller misstänkt sjuka djur och djur som slaktas enligt program för utrotning eller bekämpning av djursjukdomar får slaktas på anläggningen endast med tillstånd av den behöriga myndigheten. Slakten skall då ske under offentlig tillsyn, och det skall vidtas åtgärder för att undvika kontaminering; lokalerna skall rengöras och desinficeras innan de får användas på nytt. |
| --- | --- |

10.

Sjuka eller misstänkt sjuka djur och djur som slaktas enligt program för utrotning eller bekämpning av djursjukdomar får slaktas på anläggningen endast med tillstånd av den behöriga myndigheten. Slakten skall då ske under offentlig tillsyn, och det skall vidtas åtgärder för att undvika kontaminering; lokalerna skall rengöras och desinficeras innan de får användas på nytt.

KAPITEL V: HYGIEN UNDER OCH EFTER STYCKNING OCH URBENING

Livsmedelsföretagare skall se till att styckning och urbening av kött från fjäderfä och hardjur utförs i enlighet med följande krav:

| 1. | Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför måste den som driver ett livsmedelsföretag särskilt se till följande:






  a) | Kött avsett för styckning skall föras in till arbetsplatsen efter hand som det behövs. |
| --- | --- | --- |

1.

Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför måste den som driver ett livsmedelsföretag särskilt se till följande:

a)

Kött avsett för styckning skall föras in till arbetsplatsen efter hand som det behövs.

| b) | Vid styckning, urbening, putsning, skivning, tärning, inslagning och emballering skall köttets temperatur hållas vid högst 4 °C genom en rumstemperatur på 12 °C eller ett alternativt system med samma verkan. |
| --- | --- |

b)

Vid styckning, urbening, putsning, skivning, tärning, inslagning och emballering skall köttets temperatur hållas vid högst 4 °C genom en rumstemperatur på 12 °C eller ett alternativt system med samma verkan.

| c) | Om lokalerna är godkända för styckning av kött från olika djurarter, skall säkerhetsåtgärder vidtas för att undvika korskontaminering, vid behov genom att arbetsmomenten för de olika arterna skiljs åt i rum eller tid. |
| --- | --- |

c)

Om lokalerna är godkända för styckning av kött från olika djurarter, skall säkerhetsåtgärder vidtas för att undvika korskontaminering, vid behov genom att arbetsmomenten för de olika arterna skiljs åt i rum eller tid.

| 2. | Dock får kött benas ur och styckas innan temperaturen i punkt 1 b har uppnåtts om styckningslokalen är belägen på samma plats som slaktlokalen, under förutsättning att köttet överförs till styckningslokalen antingen






  a) | direkt från slaktlokalen eller |
| --- | --- | --- |

2.

Dock får kött benas ur och styckas innan temperaturen i punkt 1 b har uppnåtts om styckningslokalen är belägen på samma plats som slaktlokalen, under förutsättning att köttet överförs till styckningslokalen antingen

a)

direkt från slaktlokalen eller

| b) | efter en väntetid i ett sval- eller kylrum. |
| --- | --- |

b)

efter en väntetid i ett sval- eller kylrum.

| 3. | Så snart köttet styckats och, i tillämpliga fall, emballerats, skall köttet kylas till den temperatur som anges i punkt 1 b. |
| --- | --- |

3.

Så snart köttet styckats och, i tillämpliga fall, emballerats, skall köttet kylas till den temperatur som anges i punkt 1 b.

| 4. | Oskyddat kött måste lagras och transporteras skilt från emballerat kött, såvida inte lagringen eller transporten sker vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagrings- eller transportsätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet. |
| --- | --- |

4.

Oskyddat kött måste lagras och transporteras skilt från emballerat kött, såvida inte lagringen eller transporten sker vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagrings- eller transportsätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet.

KAPITEL VI: AVLIVNING PÅ JORDBRUKSANLÄGGNINGEN

Livsmedelsföretagare får avliva fjäderfä enligt kapitel IV punkt 1 b i på jordbruksanläggningen endast med den behöriga myndighetens tillstånd och i enlighet med följande krav:

| 1. | Jordbruksanläggningen skall regelbundet genomgå veterinärkontroll. |
| --- | --- |

1.

Jordbruksanläggningen skall regelbundet genomgå veterinärkontroll.

| 2. | Livsmedelsföretagaren skall i förväg underrätta den behöriga myndigheten om vilken dag och vid vilken tidpunkt avlivningen skall äga rum. |
| --- | --- |

2.

Livsmedelsföretagaren skall i förväg underrätta den behöriga myndigheten om vilken dag och vid vilken tidpunkt avlivningen skall äga rum.

| 3. | Jordbruksanläggningen skall ha utrymmen där fåglarna kan föras samman för att genomgå besiktning före slakt. |
| --- | --- |

3.

Jordbruksanläggningen skall ha utrymmen där fåglarna kan föras samman för att genomgå besiktning före slakt.

| 4. | Jordbruksanläggningen skall ha lämpliga lokaler för hygienisk avlivning och vidare hantering av fåglarna. |
| --- | --- |

4.

Jordbruksanläggningen skall ha lämpliga lokaler för hygienisk avlivning och vidare hantering av fåglarna.

| 5. | Djurskyddsbestämmelserna skall följas. |
| --- | --- |

5.

Djurskyddsbestämmelserna skall följas.

| 6. | De avlivade fåglarna skall åtföljas till slakteriet av ett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare som födde upp djuret med uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuret fått, behandlingsdatum samt karenstid samt dagen och tidpunkten för slakten. |
| --- | --- |

6.

De avlivade fåglarna skall åtföljas till slakteriet av ett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare som födde upp djuret med uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuret fått, behandlingsdatum samt karenstid samt dagen och tidpunkten för slakten.

| 7. | Det slaktade djuret skall åtföljas till slakteriet av ett intyg som utfärdats av den officiella eller godkända veterinären i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (3). |
| --- | --- |

7.

Det slaktade djuret skall åtföljas till slakteriet av ett intyg som utfärdats av den officiella eller godkända veterinären i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (3).

| 8. | När det gäller fjäderfä som fötts upp för produktion av ”foie gras” skall de icke urtagna och i förekommande fall nedkylda fåglarna omedelbart transporteras till ett slakteri eller en styckningsanläggning. De skall tas ur inom 24 timmar efter avlivningen under den behöriga myndighetens tillsyn. |
| --- | --- |

8.

När det gäller fjäderfä som fötts upp för produktion av ”foie gras” skall de icke urtagna och i förekommande fall nedkylda fåglarna omedelbart transporteras till ett slakteri eller en styckningsanläggning. De skall tas ur inom 24 timmar efter avlivningen under den behöriga myndighetens tillsyn.

| 9. | Fjäderfä med senarelagd urtagning som erhållits på produktionsanläggningen får bevaras i högst 15 dagar vid en temperatur på högst 4 °C. Därefter måste fåglarna tas ur i ett slakteri eller en styckningsanläggning belägen i samma medlemsstat som produktionsanläggningen. |
| --- | --- |

9.

Fjäderfä med senarelagd urtagning som erhållits på produktionsanläggningen får bevaras i högst 15 dagar vid en temperatur på högst 4 °C. Därefter måste fåglarna tas ur i ett slakteri eller en styckningsanläggning belägen i samma medlemsstat som produktionsanläggningen.

AVSNITT III

KÖTT FRÅN HÄGNAT VILT

| 1. | Bestämmelserna i avsnitt I skall tillämpas på produktion och utsläppande på marknaden av kött från hägnat vilt av partåiga däggdjur (hjortdjur och vildsvin), såvida inte den behöriga myndigheten anser att de är omöjliga att tillämpa. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i avsnitt I skall tillämpas på produktion och utsläppande på marknaden av kött från hägnat vilt av partåiga däggdjur (hjortdjur och vildsvin), såvida inte den behöriga myndigheten anser att de är omöjliga att tillämpa.

| 2. | Bestämmelserna i avsnitt II skall tillämpas på produktion och utsläppande på marknaden av kött från strutsfåglar. Bestämmelserna i avsnitt I skall dock gälla om den behöriga myndigheten anser dem vara lämpliga. Det måste tillhandahållas lämpliga utrymmen, anpassade efter djurens storlek. |
| --- | --- |

2.

Bestämmelserna i avsnitt II skall tillämpas på produktion och utsläppande på marknaden av kött från strutsfåglar. Bestämmelserna i avsnitt I skall dock gälla om den behöriga myndigheten anser dem vara lämpliga. Det måste tillhandahållas lämpliga utrymmen, anpassade efter djurens storlek.

| 3. | Utan hinder av punkterna 1 och 2 får livsmedelsföretagare slakta hägnade strutsfåglar och de hägnade hov- och klövdjur som avses i punkt 1 på ursprungsplatsen med den behöriga myndighetens tillstånd under följande förutsättningar:






  a) | När djuren inte kan transporteras, för att undvika all risk för den som hanterar djuren eller för att skydda dessa. |
| --- | --- | --- |

3.

Utan hinder av punkterna 1 och 2 får livsmedelsföretagare slakta hägnade strutsfåglar och de hägnade hov- och klövdjur som avses i punkt 1 på ursprungsplatsen med den behöriga myndighetens tillstånd under följande förutsättningar:

a)

När djuren inte kan transporteras, för att undvika all risk för den som hanterar djuren eller för att skydda dessa.

| b) | Hjorden skall regelbundet genomgå veterinärkontroll. |
| --- | --- |

b)

Hjorden skall regelbundet genomgå veterinärkontroll.

| c) | En begäran skall göras av djurägaren. |
| --- | --- |

c)

En begäran skall göras av djurägaren.

| d) | Den behöriga myndigheten skall i förväg underrättas om vilken dag och vid vilken tidpunkt djuren kommer att slaktas. |
| --- | --- |

d)

Den behöriga myndigheten skall i förväg underrättas om vilken dag och vid vilken tidpunkt djuren kommer att slaktas.

| e) | Jordbruksanläggningen skall ha förfaranden för att sammanföra en grupp djur som skall slaktas så att de kan besiktigas före slakt. |
| --- | --- |

e)

Jordbruksanläggningen skall ha förfaranden för att sammanföra en grupp djur som skall slaktas så att de kan besiktigas före slakt.

| f) | Jordbruksanläggningen skall ha utrymmen som är lämpliga för avlivning och avblodning av djuren och, om strutsfåglar skall plockas, plockning av dessa. |
| --- | --- |

f)

Jordbruksanläggningen skall ha utrymmen som är lämpliga för avlivning och avblodning av djuren och, om strutsfåglar skall plockas, plockning av dessa.

| g) | Djurskyddskrav skall vara uppfyllda. |
| --- | --- |

g)

Djurskyddskrav skall vara uppfyllda.

| h) | De avlivade och avblodade djuren skall utan onödigt dröjsmål transporteras till slakteriet på ett hygieniskt sätt. Om transporttiden överskrider två timmar skall djuren vid behov kylas ned. Urtagning får genomföras på plats under överinseende av en veterinär. |
| --- | --- |

h)

De avlivade och avblodade djuren skall utan onödigt dröjsmål transporteras till slakteriet på ett hygieniskt sätt. Om transporttiden överskrider två timmar skall djuren vid behov kylas ned. Urtagning får genomföras på plats under överinseende av en veterinär.

| i) | Ett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare som födde upp dem, med fastställande av djurens identitet och uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuren fått, behandlingsdatum samt karenstid skall åtfölja de avlivade djuren till slakteriet. |
| --- | --- |

i)

Ett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare som födde upp dem, med fastställande av djurens identitet och uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuren fått, behandlingsdatum samt karenstid skall åtfölja de avlivade djuren till slakteriet.

| j) | Ett intyg som utfärdats och undertecknats av den officiella eller godkända veterinären och som visar att besiktningen före slakt givit ett gynnsamt resultat och att avlivning och avblodning genomförts på korrekt sätt, med datum och tidpunkt för slakten skall åtfölja de avlivade djuren under transport till den godkända anläggningen. |
| --- | --- |

j)

Ett intyg som utfärdats och undertecknats av den officiella eller godkända veterinären och som visar att besiktningen före slakt givit ett gynnsamt resultat och att avlivning och avblodning genomförts på korrekt sätt, med datum och tidpunkt för slakten skall åtfölja de avlivade djuren under transport till den godkända anläggningen.

| 4. | Livsmedelsföretagare får även avliva bison på jordbruksanläggningen i enlighet med punkt 3 under exceptionella förhållanden. |
| --- | --- |

4.

Livsmedelsföretagare får även avliva bison på jordbruksanläggningen i enlighet med punkt 3 under exceptionella förhållanden.

AVSNITT IV

VILTKÖTT

KAPITEL I: UTBILDNING AV JÄGARE I HÄLSA OCH HYGIEN

| 1. | Personer som jagar vilt i syfte att släppa ut det på marknaden som livsmedel skall ha tillräckliga kunskaper i viltpatologi och i produktion och hantering av frilevande vilt och kött från frilevande vilt för att kunna göra en första undersökning av det nedlagda viltet på plats. |
| --- | --- |

1.

Personer som jagar vilt i syfte att släppa ut det på marknaden som livsmedel skall ha tillräckliga kunskaper i viltpatologi och i produktion och hantering av frilevande vilt och kött från frilevande vilt för att kunna göra en första undersökning av det nedlagda viltet på plats.

| 2. | Det är emellertid tillräckligt om minst en person i ett jaktlag har de kunskaper som anges i punkt 1. Hänvisningar i detta avsnitt till en ”utbildad person” är hänvisningar till den personen. |
| --- | --- |

2.

Det är emellertid tillräckligt om minst en person i ett jaktlag har de kunskaper som anges i punkt 1. Hänvisningar i detta avsnitt till en ”utbildad person” är hänvisningar till den personen.

| 3. | Den utbildade personen kan även vara jakträttsinnehavare eller viltvårdare om de ingår i jaktlaget eller befinner sig i jaktområdets omedelbara närhet. I det senare fallet måste jägaren visa viltet för jakträttsinnehavaren eller viltvårdaren och informera denne om eventuellt onormalt beteende som iakttagits före avlivandet. |
| --- | --- |

3.

Den utbildade personen kan även vara jakträttsinnehavare eller viltvårdare om de ingår i jaktlaget eller befinner sig i jaktområdets omedelbara närhet. I det senare fallet måste jägaren visa viltet för jakträttsinnehavaren eller viltvårdaren och informera denne om eventuellt onormalt beteende som iakttagits före avlivandet.

| 4. | Den utbildning som tillhandahålls måste vara tillfredsställande enligt den behöriga myndigheten för att jägarna skall bli ”utbildade personer”. Den bör omfatta minst följande ämnen:






  a) | Normal anatomi, fysiologi och normalt beteende hos vilt. |
| --- | --- | --- |

4.

Den utbildning som tillhandahålls måste vara tillfredsställande enligt den behöriga myndigheten för att jägarna skall bli ”utbildade personer”. Den bör omfatta minst följande ämnen:

a)

Normal anatomi, fysiologi och normalt beteende hos vilt.

| b) | Onormalt beteende och sjukliga förändringar hos vilt på grund av sjukdomar, miljöföroreningar eller andra faktorer som kan påverka människors hälsa efter konsumtion av köttet. |
| --- | --- |

b)

Onormalt beteende och sjukliga förändringar hos vilt på grund av sjukdomar, miljöföroreningar eller andra faktorer som kan påverka människors hälsa efter konsumtion av köttet.

| c) | Hygienregler och korrekta metoder för att bland annat hantera, transportera och ta ur avlivat vilt. |
| --- | --- |

c)

Hygienregler och korrekta metoder för att bland annat hantera, transportera och ta ur avlivat vilt.

| d) | Lagstiftning och förvaltningsbestämmelser om de villkor i fråga om djur- och folkhälsa samt hygien som reglerar utsläppande av viltkött på marknaden. |
| --- | --- |

d)

Lagstiftning och förvaltningsbestämmelser om de villkor i fråga om djur- och folkhälsa samt hygien som reglerar utsläppande av viltkött på marknaden.

| 5. | Den behöriga myndigheten skall uppmuntra jägarnas organisationer att tillhandahålla sådan utbildning. |
| --- | --- |

5.

Den behöriga myndigheten skall uppmuntra jägarnas organisationer att tillhandahålla sådan utbildning.

KAPITEL II: HANTERING AV STORVILT

| 1. | Efter avlivning skall storvilt öppnas och magar och tarmar tas ut så snart som möjligt och skall vid behov avblodas. |
| --- | --- |

1.

Efter avlivning skall storvilt öppnas och magar och tarmar tas ut så snart som möjligt och skall vid behov avblodas.

| 2. | Den utbildade personen skall undersöka kroppen och alla urtagna inälvor för att leta efter tecken som kan tyda på att köttet utgör en hälsorisk. Undersökningen skall göras så snart som möjligt efter avlivningen. |
| --- | --- |

2.

Den utbildade personen skall undersöka kroppen och alla urtagna inälvor för att leta efter tecken som kan tyda på att köttet utgör en hälsorisk. Undersökningen skall göras så snart som möjligt efter avlivningen.

| 3. | Kött från storvilt får endast släppas ut på marknaden om kroppen transporteras till en vilthanteringsanläggning så snart som möjligt efter det att den undersökning som avses i punkt 2 har ägt rum. Inälvorna måste åtfölja kroppen i enlighet med punkt 4. Inälvorna måste gå att identifiera som tillhörande ett visst djur. |
| --- | --- |

3.

Kött från storvilt får endast släppas ut på marknaden om kroppen transporteras till en vilthanteringsanläggning så snart som möjligt efter det att den undersökning som avses i punkt 2 har ägt rum. Inälvorna måste åtfölja kroppen i enlighet med punkt 4. Inälvorna måste gå att identifiera som tillhörande ett visst djur.

| 4. | a) | Om inga onormala tecken upptäcks vid den undersökning som avses i punkt 2, om inget onormalt beteende observerats före avlivningen och om det inte finns misstanke om miljöförorening, skall den utbildade personen till djurkroppen bifoga ett intyg som anger detta. Intyget skall även innehålla datum, tidpunkt och plats för avlivning av djuret. I detta fall behöver inte skalle och inälvor åtfölja kroppen, utom när det gäller arter som kan tänkas ha trikinos (svin, hästdjur och andra), vars skalle (med undantag av betar) och mellangärde måste åtfölja kroppen. Jägare måste emellertid uppfylla alla tilläggskrav som åläggs dem i den medlemsstat där jakten äger rum, särskilt för att möjliggöra kontroll av vissa restsubstanser och ämnen i enlighet med direktiv 96/23/EG. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Om inga onormala tecken upptäcks vid den undersökning som avses i punkt 2, om inget onormalt beteende observerats före avlivningen och om det inte finns misstanke om miljöförorening, skall den utbildade personen till djurkroppen bifoga ett intyg som anger detta. Intyget skall även innehålla datum, tidpunkt och plats för avlivning av djuret. I detta fall behöver inte skalle och inälvor åtfölja kroppen, utom när det gäller arter som kan tänkas ha trikinos (svin, hästdjur och andra), vars skalle (med undantag av betar) och mellangärde måste åtfölja kroppen. Jägare måste emellertid uppfylla alla tilläggskrav som åläggs dem i den medlemsstat där jakten äger rum, särskilt för att möjliggöra kontroll av vissa restsubstanser och ämnen i enlighet med direktiv 96/23/EG.

| b) | I övriga fall måste skalle (med undantag av betar och horn) och samtliga inälvor utom mage och tarmar åtfölja kroppen. Den utbildade person som genomförde undersökningen måste underrätta den behöriga myndigheten om de onormala tecken, det onormala beteende eller den misstanke om miljöförorening som förhindrade honom eller henne från att utfärda ett intyg i enlighet med punkt 4 a. |
| --- | --- |

b)

I övriga fall måste skalle (med undantag av betar och horn) och samtliga inälvor utom mage och tarmar åtfölja kroppen. Den utbildade person som genomförde undersökningen måste underrätta den behöriga myndigheten om de onormala tecken, det onormala beteende eller den misstanke om miljöförorening som förhindrade honom eller henne från att utfärda ett intyg i enlighet med punkt 4 a.

| c) | Om det i ett enskilt fall inte finns någon utbildad person som kan genomföra undersökningen enligt punkt 2 skall skalle (med undantag av betar och horn) och samtliga inälvor utom mage och tarmar åtfölja kroppen. |
| --- | --- |

c)

Om det i ett enskilt fall inte finns någon utbildad person som kan genomföra undersökningen enligt punkt 2 skall skalle (med undantag av betar och horn) och samtliga inälvor utom mage och tarmar åtfölja kroppen.

| 5. | Kylning skall inledas inom skälig tid efter avlivningen och nå en temperatur genom hela köttet på högst 7 °C. Om klimatförhållandena medger det, är aktiv kylning inte nödvändig. |
| --- | --- |

5.

Kylning skall inledas inom skälig tid efter avlivningen och nå en temperatur genom hela köttet på högst 7 °C. Om klimatförhållandena medger det, är aktiv kylning inte nödvändig.

| 6. | Vid transport till vilthanteringsanläggningen får viltet inte staplas. |
| --- | --- |

6.

Vid transport till vilthanteringsanläggningen får viltet inte staplas.

| 7. | Storvilt som levereras till en vilthanteringsanläggning skall överlämnas till den behöriga myndigheten för besiktning. |
| --- | --- |

7.

Storvilt som levereras till en vilthanteringsanläggning skall överlämnas till den behöriga myndigheten för besiktning.

| 8. | Dessutom gäller att icke avhudat storvilt får avhudas och släppas ut på marknaden endast på följande villkor:






  a) | Före avhudning skall köttet lagras och hanteras åtskilt från andra livsmedel och får inte frysas ned. |
| --- | --- | --- |

8.

Dessutom gäller att icke avhudat storvilt får avhudas och släppas ut på marknaden endast på följande villkor:

a)

Före avhudning skall köttet lagras och hanteras åtskilt från andra livsmedel och får inte frysas ned.

| b) | Efter avhudning skall köttet genomgå en slutlig besiktning i enlighet med förordning (EG) nr/2004 (4). |
| --- | --- |

b)

Efter avhudning skall köttet genomgå en slutlig besiktning i enlighet med förordning (EG) nr/2004 (4).

| 9. | Bestämmelserna i kapitel V i avsnitt I gäller vid styckning och urbening av storvilt. |
| --- | --- |

9.

Bestämmelserna i kapitel V i avsnitt I gäller vid styckning och urbening av storvilt.

KAPITEL III: HANTERING AV SMÅVILT

| 1. | Den utbildade personen skall genomföra en undersökning för att finna tecken som kan tyda på att köttet utgör en hälsorisk. Undersökningen skall göras så snart som möjligt efter avlivningen. |
| --- | --- |

1.

Den utbildade personen skall genomföra en undersökning för att finna tecken som kan tyda på att köttet utgör en hälsorisk. Undersökningen skall göras så snart som möjligt efter avlivningen.

| 2. | Om onormala tecken upptäcks vid undersökningen, onormalt beteende observerades före avlivningen eller miljöförorening misstänks, skall den utbildade personen informera den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

2.

Om onormala tecken upptäcks vid undersökningen, onormalt beteende observerades före avlivningen eller miljöförorening misstänks, skall den utbildade personen informera den behöriga myndigheten.

| 3. | Kött från småvilt får endast släppas ut på marknaden om kroppen transporteras till en vilthanteringsanläggning så snart som möjligt efter det att den undersökning som avses i punkt 1 har ägt rum. |
| --- | --- |

3.

Kött från småvilt får endast släppas ut på marknaden om kroppen transporteras till en vilthanteringsanläggning så snart som möjligt efter det att den undersökning som avses i punkt 1 har ägt rum.

| 4. | Kylning skall inledas inom skälig tid efter avlivningen och nå en temperatur genom hela köttet på högst 4 °C. Om klimatförhållandena medger det, är aktiv kylning inte nödvändig. |
| --- | --- |

4.

Kylning skall inledas inom skälig tid efter avlivningen och nå en temperatur genom hela köttet på högst 4 °C. Om klimatförhållandena medger det, är aktiv kylning inte nödvändig.

| 5. | Urtagning skall ske, eller avslutas, utan onödigt dröjsmål vid ankomsten till vilthanteringsanläggningen om inte den behöriga myndigheten tillåter att så inte sker. |
| --- | --- |

5.

Urtagning skall ske, eller avslutas, utan onödigt dröjsmål vid ankomsten till vilthanteringsanläggningen om inte den behöriga myndigheten tillåter att så inte sker.

| 6. | Småvilt som levereras till en vilthanteringsanläggning skall överlämnas till den behöriga myndigheten för besiktning. |
| --- | --- |

6.

Småvilt som levereras till en vilthanteringsanläggning skall överlämnas till den behöriga myndigheten för besiktning.

| 7. | Bestämmelserna i kapitel V i avsnitt II gäller vid styckning och urbening av småvilt. |
| --- | --- |

7.

Bestämmelserna i kapitel V i avsnitt II gäller vid styckning och urbening av småvilt.

AVSNITT V:

MALET KÖTT, KÖTTBEREDNINGAR OCH MASKINURBENAT KÖTT

KAPITEL I: KRAV FÖR PRODUKTIONSANLÄGGNINGAR

Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar eller maskinurbenat kött skall se till att produktionsanläggningarna uppfyller följande krav:

| 1. | De skall vara utformade så att kontaminering av köttet och produkterna undviks, särskilt genom att






  a) | arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller |
| --- | --- | --- |

1.

De skall vara utformade så att kontaminering av köttet och produkterna undviks, särskilt genom att

a)

arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller

| b) | så att åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs. |
| --- | --- |

b)

så att åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs.

| 2. | De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött och produkter, såvida köttet inte lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet eller produkterna. |
| --- | --- |

2.

De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött och produkter, såvida köttet inte lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet eller produkterna.

| 3. | De skall ha utrymmen med sådan utrustning att temperaturkraven i kapitel III kan uppfyllas. |
| --- | --- |

3.

De skall ha utrymmen med sådan utrustning att temperaturkraven i kapitel III kan uppfyllas.

| 4. | De skall, för personal som hanterar oskyddat kött och oskyddade produkter, ha utrustning för handtvätt som är försedd med kranar som är konstruerade för att förhindra att föroreningar förs vidare. |
| --- | --- |

4.

De skall, för personal som hanterar oskyddat kött och oskyddade produkter, ha utrustning för handtvätt som är försedd med kranar som är konstruerade för att förhindra att föroreningar förs vidare.

| 5. | Det skall finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på minst 82 °C, eller ett alternativt system med samma verkan. |
| --- | --- |

5.

Det skall finnas anordningar för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en temperatur på minst 82 °C, eller ett alternativt system med samma verkan.

KAPITEL II: KRAV FÖR RÅVAROR

Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar och maskinurbenat kött skall se till att de råvaror som används uppfyller följande krav:

| 1. | De råvaror som används för beredning av malet kött skall uppfylla följande krav:






  a) | De måste uppfylla kraven för färskt kött. |
| --- | --- | --- |

1.

De råvaror som används för beredning av malet kött skall uppfylla följande krav:

a)

De måste uppfylla kraven för färskt kött.

| b) | De måste härröra från skelettmuskulatur, inklusive vidhängande fettvävnader. |
| --- | --- |

b)

De måste härröra från skelettmuskulatur, inklusive vidhängande fettvävnader.

| c) | De får inte härröra från






  i) | benskrap från styckning eller putsning (med undantag för hela muskelstycken), |
| --- | --- | --- |

c)

De får inte härröra från

i)

benskrap från styckning eller putsning (med undantag för hela muskelstycken),

| ii) | maskinurbenat kött, |
| --- | --- |

ii)

maskinurbenat kött,

| iii) | kött som innehåller benfragment eller hud, eller |
| --- | --- |

iii)

kött som innehåller benfragment eller hud, eller

| iv) | kött från skallar, utom tuggmuskler, den icke-muskulära delen av linea alba, området kring framknä och hasled, benskrap och musklerna i mellangärdet (utom om buk- och brösthinnan avlägsnats). |
| --- | --- |

iv)

kött från skallar, utom tuggmuskler, den icke-muskulära delen av linea alba, området kring framknä och hasled, benskrap och musklerna i mellangärdet (utom om buk- och brösthinnan avlägsnats).

| 2. | Följande råvaror får användas till köttberedningar:






  a) | Färskt kött. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande råvaror får användas till köttberedningar:

a)

Färskt kött.

| b) | Kött som uppfyller kraven i punkt 1 och, |
| --- | --- |

b)

Kött som uppfyller kraven i punkt 1 och,

| c) | om det är uppenbart att köttberedningen är avsedd att konsumeras endast om den först genomgått värmebehandling,






  i) | kött som framställts genom malning eller finfördelning av kött som uppfyller kraven i punkt 1, med undantag för punkt 1 c i, och |
| --- | --- | --- |

c)

om det är uppenbart att köttberedningen är avsedd att konsumeras endast om den först genomgått värmebehandling,

i)

kött som framställts genom malning eller finfördelning av kött som uppfyller kraven i punkt 1, med undantag för punkt 1 c i, och

| ii) | maskinurbenat kött som uppfyller kraven i kapitel III, punkt 3 d. |
| --- | --- |

ii)

maskinurbenat kött som uppfyller kraven i kapitel III, punkt 3 d.

| 3. | Råvaror till maskinurbenat kött måste uppfylla följande krav:






  a) | De måste uppfylla kraven på färskt kött. |
| --- | --- | --- |

3.

Råvaror till maskinurbenat kött måste uppfylla följande krav:

a)

De måste uppfylla kraven på färskt kött.

| b) | Följande material får inte användas till maskinurbenat kött:






  i) | Från fjäderfä: fötter, halshud och huvud. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande material får inte användas till maskinurbenat kött:

i)

Från fjäderfä: fötter, halshud och huvud.

| ii) | Från andra djur: huvudets ben, fötter, svansar, lårben, skenben, vadben, överarmsben och underarmsben. |
| --- | --- |

ii)

Från andra djur: huvudets ben, fötter, svansar, lårben, skenben, vadben, överarmsben och underarmsben.

KAPITEL III: HYGIEN UNDER OCH EFTER PRODUKTION

Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar eller maskinurbenat kött skall se till att följande krav uppfylls:

| 1. | Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför skall livsmedelsföretagare särskilt se till att det kött som används






  a) | har en temperatur på högst 4 °C för fjäderfä, 3 °C för slaktbiprodukter och 7 °C för annat kött, och |
| --- | --- | --- |

1.

Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför skall livsmedelsföretagare särskilt se till att det kött som används

a)

har en temperatur på högst 4 °C för fjäderfä, 3 °C för slaktbiprodukter och 7 °C för annat kött, och

| b) | förs in i beredningslokalen efterhand som det behövs. |
| --- | --- |

b)

förs in i beredningslokalen efterhand som det behövs.

| 2. | Följande krav gäller för produktion av malet kött och köttberedningar:






  a) | Såvida inte den behöriga myndigheten tillåter urbening omedelbart före malning, skall fryst eller djupfryst kött som används för beredning av malet kött eller köttberedningar ha urbenats före frysning. Det får bara lagras under en begränsad period. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande krav gäller för produktion av malet kött och köttberedningar:

a)

Såvida inte den behöriga myndigheten tillåter urbening omedelbart före malning, skall fryst eller djupfryst kött som används för beredning av malet kött eller köttberedningar ha urbenats före frysning. Det får bara lagras under en begränsad period.

| b) | Malet kött som beretts av kylt kött skall användas






  i) | inom 3 dagar efter slakten, om det rör sig om fjäderfä, |
| --- | --- | --- |

b)

Malet kött som beretts av kylt kött skall användas

i)

inom 3 dagar efter slakten, om det rör sig om fjäderfä,

| ii) | inom 6 dagar efter slakten, om det rör sig om andra djur än fjäderfä, eller |
| --- | --- |

ii)

inom 6 dagar efter slakten, om det rör sig om andra djur än fjäderfä, eller

| iii) | inom 15 dagar efter slakten av djuren när det gäller urbenat och vakuumförpackat nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

iii)

inom 15 dagar efter slakten av djuren när det gäller urbenat och vakuumförpackat nöt- och kalvkött.

| c) | Omedelbart efter produktionen skall malet kött och köttberedningar förpackas eller emballeras och






  i) | kylas ned till en innertemperatur på högst 2 °C för malet kött och 4 °C för köttberedningar, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Omedelbart efter produktionen skall malet kött och köttberedningar förpackas eller emballeras och

i)

kylas ned till en innertemperatur på högst 2 °C för malet kött och 4 °C för köttberedningar, eller

| ii) | djupfrysas till en innertemperatur på högst - 18 °C. |
| --- | --- |

ii)

djupfrysas till en innertemperatur på högst - 18 °C.

Dessa temperaturer måste hållas under lagring och transport.

| 3. | Följande krav gäller för produktion och användning av maskinurbenat kött erhållet med teknik som inte förändrar strukturen på de ben som använts vid framställningen av det maskinurbenade köttet och vars kalciumhalt inte är markant högre än den i malet kött.






  a) | Råvaror för urbening från ett slakteri på samma plats får vara högst 7 dagar gamla. Annars får råvaror för urbening inte vara äldre än 5 dagar. Slaktkroppar från fjäderfä får dock inte vara äldre än 3 dagar. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande krav gäller för produktion och användning av maskinurbenat kött erhållet med teknik som inte förändrar strukturen på de ben som använts vid framställningen av det maskinurbenade köttet och vars kalciumhalt inte är markant högre än den i malet kött.

a)

Råvaror för urbening från ett slakteri på samma plats får vara högst 7 dagar gamla. Annars får råvaror för urbening inte vara äldre än 5 dagar. Slaktkroppar från fjäderfä får dock inte vara äldre än 3 dagar.

| b) | Maskinurbening måste ske omedelbart efter urbening. |
| --- | --- |

b)

Maskinurbening måste ske omedelbart efter urbening.

| c) | Om det maskinurbenade köttet inte används omedelbart efter produktionen, måste det förpackas eller emballeras och därefter kylas till en temperatur på högst 2 °C eller frysas till en innertemperatur på högst - 18 °C. Dessa temperaturkrav skall bibehållas under lagring och transport. |
| --- | --- |

c)

Om det maskinurbenade köttet inte används omedelbart efter produktionen, måste det förpackas eller emballeras och därefter kylas till en temperatur på högst 2 °C eller frysas till en innertemperatur på högst - 18 °C. Dessa temperaturkrav skall bibehållas under lagring och transport.

| d) | Om livsmedelsföretagaren har genomfört analyser som visar att det maskinurbenade köttet uppfyller de mikrobiologiska kriterier för malet kött som antagits i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (5) får det användas i köttberedningar som är klart avsedda att konsumeras endast om de först genomgått värmebehandling och i köttprodukter. |
| --- | --- |

d)

Om livsmedelsföretagaren har genomfört analyser som visar att det maskinurbenade köttet uppfyller de mikrobiologiska kriterier för malet kött som antagits i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (5) får det användas i köttberedningar som är klart avsedda att konsumeras endast om de först genomgått värmebehandling och i köttprodukter.

| e) | Maskinurbenat kött som inte visat sig uppfylla de kriterier som avses i d får användas endast för att framställa värmebehandlade köttprodukter i anläggningar som godkänts i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

e)

Maskinurbenat kött som inte visat sig uppfylla de kriterier som avses i d får användas endast för att framställa värmebehandlade köttprodukter i anläggningar som godkänts i enlighet med denna förordning.

| 4. | Följande krav måste uppfyllas vid produktion och användning av maskinurbenat kött som framställs med annan teknik än den som nämns i punkt 3.






  a) | Råvaror för urbening från ett slakteri på samma plats får vara högst 7 dagar gamla. Annars får råvaror för urbening inte vara äldre än 5 dagar. Fågelkroppar får dock inte vara mer än 3 dagar gamla. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande krav måste uppfyllas vid produktion och användning av maskinurbenat kött som framställs med annan teknik än den som nämns i punkt 3.

a)

Råvaror för urbening från ett slakteri på samma plats får vara högst 7 dagar gamla. Annars får råvaror för urbening inte vara äldre än 5 dagar. Fågelkroppar får dock inte vara mer än 3 dagar gamla.

| b) | Om maskinurbeningen inte sker omedelbart efter urbening, skall köttbenen lagras och transporteras vid en temperatur på högst 2 °C eller, om de är frysta, vid en temperatur på högst - 18 °C. |
| --- | --- |

b)

Om maskinurbeningen inte sker omedelbart efter urbening, skall köttbenen lagras och transporteras vid en temperatur på högst 2 °C eller, om de är frysta, vid en temperatur på högst - 18 °C.

| c) | Köttben från frysta djurkroppar får inte frysas om. |
| --- | --- |

c)

Köttben från frysta djurkroppar får inte frysas om.

| d) | Om det maskinurbenade köttet inte skall användas inom en timme efter produktionen, skall det omedelbart kylas till en temperatur på högst 2 °C. |
| --- | --- |

d)

Om det maskinurbenade köttet inte skall användas inom en timme efter produktionen, skall det omedelbart kylas till en temperatur på högst 2 °C.

| e) | Om det maskinurbenade köttet inte behandlas inom 24 timmar efter kylning skall det frysas inom 12 timmar efter produktionen och nå en innertemperatur på högst - 18 °C inom sex timmar. |
| --- | --- |

e)

Om det maskinurbenade köttet inte behandlas inom 24 timmar efter kylning skall det frysas inom 12 timmar efter produktionen och nå en innertemperatur på högst - 18 °C inom sex timmar.

| f) | Fryst maskinurbenat kött skall slås in eller emballeras före lagring eller transport; det får inte lagras längre än tre månader, och dess temperatur skall hållas på högst - 18 °C under lagring och transport. |
| --- | --- |

f)

Fryst maskinurbenat kött skall slås in eller emballeras före lagring eller transport; det får inte lagras längre än tre månader, och dess temperatur skall hållas på högst - 18 °C under lagring och transport.

| g) | Maskinurbenat kött får användas endast för framställning av värmebehandlade köttprodukter i anläggningar som godkänts i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

g)

Maskinurbenat kött får användas endast för framställning av värmebehandlade köttprodukter i anläggningar som godkänts i enlighet med denna förordning.

| 5. | Malet kött, köttberedningar och maskinurbenat kött får inte frysas om efter upptining. |
| --- | --- |

5.

Malet kött, köttberedningar och maskinurbenat kött får inte frysas om efter upptining.

KAPITEL IV: MÄRKNING

| 1. | Utöver kraven i direktiv 2000/13/EG (6) måste livsmedelsföretagare se till att även kravet i punkt 2 uppfylls i den utsträckning som detta är nödvändigt enligt de nationella bestämmelserna i den medlemsstat där produkten släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

1.

Utöver kraven i direktiv 2000/13/EG (6) måste livsmedelsföretagare se till att även kravet i punkt 2 uppfylls i den utsträckning som detta är nödvändigt enligt de nationella bestämmelserna i den medlemsstat där produkten släpps ut på marknaden.

| 2. | Konsumentförpackningar som innehåller malet kött av fjäderfä eller hovdjur eller köttberedningar som innehåller maskinurbenat kött måste vara försedda med uppgifter om att sådana produkter bör tillredas före konsumtion. |
| --- | --- |

2.

Konsumentförpackningar som innehåller malet kött av fjäderfä eller hovdjur eller köttberedningar som innehåller maskinurbenat kött måste vara försedda med uppgifter om att sådana produkter bör tillredas före konsumtion.

AVSNITT VI

KÖTTPRODUKTER

| 1. | Livsmedelsföretagare skall se till att följande delar inte används för beredning av köttprodukter:






  a) | Könsorgan från antingen han- eller hondjur, med undantag för testiklar. |
| --- | --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare skall se till att följande delar inte används för beredning av köttprodukter:

a)

Könsorgan från antingen han- eller hondjur, med undantag för testiklar.

| b) | Urinorgan, med undantag för njurar och urinblåsa. |
| --- | --- |

b)

Urinorgan, med undantag för njurar och urinblåsa.

| c) | Brosk i struphuvudet, luftstrupe och extralobularbronker. |
| --- | --- |

c)

Brosk i struphuvudet, luftstrupe och extralobularbronker.

| d) | Ögon och ögonlock. |
| --- | --- |

d)

Ögon och ögonlock.

| e) | Yttre hörselgången. |
| --- | --- |

e)

Yttre hörselgången.

| f) | Hornvävnad. |
| --- | --- |

f)

Hornvävnad.

| g) | Hos fjäderfän: Huvudet — med undantag av kam och öron, skäggtömmar och slör — foderstrupe, kräva, tarmar och könsorgan. |
| --- | --- |

g)

Hos fjäderfän: Huvudet — med undantag av kam och öron, skäggtömmar och slör — foderstrupe, kräva, tarmar och könsorgan.

| 2. | Allt kött, inbegripet malet kött och köttberedningar, som skall användas vid produktion av köttprodukter måste uppfylla kraven på färskt kött. Malet kött och köttberedningar som används till köttprodukter behöver dock inte uppfylla andra särskilda krav i avsnitt V. |
| --- | --- |

2.

Allt kött, inbegripet malet kött och köttberedningar, som skall användas vid produktion av köttprodukter måste uppfylla kraven på färskt kött. Malet kött och köttberedningar som används till köttprodukter behöver dock inte uppfylla andra särskilda krav i avsnitt V.

AVSNITT VII:

LEVANDE MUSSLOR

| 1. | Detta avsnitt är tillämpligt på levande musslor. Med undantag av bestämmelser om rening skall det även gälla levande tagghudingar, manteldjur och marina snäckor. |
| --- | --- |

1.

Detta avsnitt är tillämpligt på levande musslor. Med undantag av bestämmelser om rening skall det även gälla levande tagghudingar, manteldjur och marina snäckor.

| 2. | Kapitlen I-VIII är tillämpliga på djur upptagna från sådana produktionsområden som den behöriga myndigheten klassificerat i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (7). Kapitel IX är tillämpligt på kammusslor upptagna utanför dessa områden.
  Kapitlen V, VI, VIII och IX samt punkt 3 i kapitel VII är tillämpliga på detaljhandeln. |
| --- | --- |

2.

Kapitlen I-VIII är tillämpliga på djur upptagna från sådana produktionsområden som den behöriga myndigheten klassificerat i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (7). Kapitel IX är tillämpligt på kammusslor upptagna utanför dessa områden.

Kapitlen V, VI, VIII och IX samt punkt 3 i kapitel VII är tillämpliga på detaljhandeln.

| 3. | Kraven i detta avsnitt kompletterar kraven i förordning (EG) nr .../2004 (7).






  a) | Åtgärder som vidtas innan levande musslor anländer till en leveranscentral eller en reningsanläggning, kompletterar kraven i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Kraven i detta avsnitt kompletterar kraven i förordning (EG) nr .../2004 (7).

a)

Åtgärder som vidtas innan levande musslor anländer till en leveranscentral eller en reningsanläggning, kompletterar kraven i bilaga I till den förordningen.

| b) | Åtgärder kompletterar kraven i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder kompletterar kraven i bilaga II till den förordningen.

KAPITEL I: ALLMÄNNA KRAV FÖR UTSLÄPP AV LEVANDE MUSSLOR PÅ MARKNADEN

| 1. | Levande musslor får inte släppas ut på marknaden för detaljhandelsförsäljning på annat sätt än via en leveranscentral, där ett identifieringsmärke skall anbringas i enlighet med kapitel VII. |
| --- | --- |

1.

Levande musslor får inte släppas ut på marknaden för detaljhandelsförsäljning på annat sätt än via en leveranscentral, där ett identifieringsmärke skall anbringas i enlighet med kapitel VII.

| 2. | Livsmedelsföretagare får endast ta emot sådana partier av levande musslor som uppfyller de bestämmelser om åtföljande handlingar som anges i punkterna 3-7. |
| --- | --- |

2.

Livsmedelsföretagare får endast ta emot sådana partier av levande musslor som uppfyller de bestämmelser om åtföljande handlingar som anges i punkterna 3-7.

| 3. | När en livsmedelsföretagare förflyttar ett parti levande musslor mellan anläggningar, fram till och med partiets ankomst till en leveranscentral eller bearbetningsanläggning, skall en registreringshandling åtfölja partiet. |
| --- | --- |

3.

När en livsmedelsföretagare förflyttar ett parti levande musslor mellan anläggningar, fram till och med partiets ankomst till en leveranscentral eller bearbetningsanläggning, skall en registreringshandling åtfölja partiet.

| 4. | Registreringshandlingen skall vara utfärdad på åtminstone ett av de officiella språken i den medlemsstat där den mottagande anläggningen är belägen och innehålla åtminstone den information som anges nedan.






  a) | När det gäller ett parti levande musslor som skickas från ett produktionsområde skall registreringshandlingen innehålla åtminstone följande information:






  i) | Upptagarens identitet och adress. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Registreringshandlingen skall vara utfärdad på åtminstone ett av de officiella språken i den medlemsstat där den mottagande anläggningen är belägen och innehålla åtminstone den information som anges nedan.

a)

När det gäller ett parti levande musslor som skickas från ett produktionsområde skall registreringshandlingen innehålla åtminstone följande information:

i)

Upptagarens identitet och adress.

| ii) | Datum för upptagningen. |
| --- | --- |

ii)

Datum för upptagningen.

| iii) | Produktionsområdets läge, beskrivet så detaljerat som möjligt eller angivet med hjälp av ett kodnummer. |
| --- | --- |

iii)

Produktionsområdets läge, beskrivet så detaljerat som möjligt eller angivet med hjälp av ett kodnummer.

| iv) | Produktionsområdets hygieniska status. |
| --- | --- |

iv)

Produktionsområdets hygieniska status.

| v) | Vilken art av skaldjur det rör sig om samt kvantiteten. |
| --- | --- |

v)

Vilken art av skaldjur det rör sig om samt kvantiteten.

| vi) | Partiets destination. |
| --- | --- |

vi)

Partiets destination.

| b) | När det gäller ett parti levande musslor som skickas från ett återutläggningsområde skall registreringshandlingen innehålla åtminstone den information som avses i a samt följande information:






  i) | Återutläggningsområdets läge. |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller ett parti levande musslor som skickas från ett återutläggningsområde skall registreringshandlingen innehålla åtminstone den information som avses i a samt följande information:

i)

Återutläggningsområdets läge.

| ii) | Återutläggningens varaktighet. |
| --- | --- |

ii)

Återutläggningens varaktighet.

| c) | När det gäller ett parti levande musslor som skickas från en reningsanläggning skall registreringshandlingen innehålla åtminstone den information som avses i a samt följande information:






  i) | Reningsanläggningens adress. |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller ett parti levande musslor som skickas från en reningsanläggning skall registreringshandlingen innehålla åtminstone den information som avses i a samt följande information:

i)

Reningsanläggningens adress.

| ii) | Reningens varaktighet. |
| --- | --- |

ii)

Reningens varaktighet.

| iii) | De datum när partiet anlände till respektive lämnade reningsanläggningen. |
| --- | --- |

iii)

De datum när partiet anlände till respektive lämnade reningsanläggningen.

| 5. | Livsmedelsföretagare som levererar partier av levande musslor skall fylla i de tillämpliga avsnitten i registreringshandlingen så att de är lättlästa och inte kan ändras. Livsmedelsföretagare som tar emot partier av levande musslor skall datumstämpla handlingen när de mottar partiet eller registrera mottagningsdatumet på annat sätt. |
| --- | --- |

5.

Livsmedelsföretagare som levererar partier av levande musslor skall fylla i de tillämpliga avsnitten i registreringshandlingen så att de är lättlästa och inte kan ändras. Livsmedelsföretagare som tar emot partier av levande musslor skall datumstämpla handlingen när de mottar partiet eller registrera mottagningsdatumet på annat sätt.

| 6. | Livsmedelsföretagare skall behålla en kopia av registreringshandlingen för varje parti som levererats och mottagits under minst tolv månader efter leverans eller mottagande (eller under en längre period som den behöriga myndigheten får fastställa). |
| --- | --- |

6.

Livsmedelsföretagare skall behålla en kopia av registreringshandlingen för varje parti som levererats och mottagits under minst tolv månader efter leverans eller mottagande (eller under en längre period som den behöriga myndigheten får fastställa).

| 7. | Om emellertid






  a) | den personal som tar upp levande musslor även sköter de leveranscentraler eller reningsanläggningar, återutläggningsområden eller bearbetningsanläggningar som tar emot de levande musslorna, och |
| --- | --- | --- |

7.

Om emellertid

a)

den personal som tar upp levande musslor även sköter de leveranscentraler eller reningsanläggningar, återutläggningsområden eller bearbetningsanläggningar som tar emot de levande musslorna, och

| b) | en enda behörig myndighet utövar tillsyn över alla berörda anläggningar, |
| --- | --- |

b)

en enda behörig myndighet utövar tillsyn över alla berörda anläggningar,

behövs inga registreringshandlingar om den behöriga myndigheten tillåter detta.

KAPITEL II: HYGIENKRAV FÖR PRODUKTION OCH UPPTAGNING AV LEVANDE MUSSLOR

A.   KRAV FÖR PRODUKTIONSOMRÅDEN

| 1. | En upptagare får endast ta upp levande musslor från produktionsområden med fasta lägen och fasta gränser som den behöriga myndigheten har klassificerat — om så är lämpligt i samarbete med berörda livsmedelsföretagare — som klass A, B eller C enligt förordning (EG) nr .../2004 (8). |
| --- | --- |

1.

En upptagare får endast ta upp levande musslor från produktionsområden med fasta lägen och fasta gränser som den behöriga myndigheten har klassificerat — om så är lämpligt i samarbete med berörda livsmedelsföretagare — som klass A, B eller C enligt förordning (EG) nr .../2004 (8).

| 2. | Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass A som livsmedel om de uppfyller kraven i kapitel V. |
| --- | --- |

2.

Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass A som livsmedel om de uppfyller kraven i kapitel V.

| 3. | Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass B som livsmedel endast efter behandling i en reningsanläggning eller efter återutläggning. |
| --- | --- |

3.

Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass B som livsmedel endast efter behandling i en reningsanläggning eller efter återutläggning.

| 4. | Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass C som livsmedel endast efter återutläggning under en längre period enligt del C i detta kapitel. |
| --- | --- |

4.

Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av klass C som livsmedel endast efter återutläggning under en längre period enligt del C i detta kapitel.

| 5. | Levande musslor från produktionsområden av klass B eller C skall efter rening eller återutläggning uppfylla alla krav i kapitel V. Levande musslor från sådana områden som inte har genomgått rening eller återutläggning får dock sändas till en bearbetningsanläggning, där de skall behandlas för att eliminera patogena mikroorganismer (i förekommande fall efter det att sand, dy eller slem har avlägsnats i samma eller i en annan anläggning). Följande behandlingsmetoder är godkända:






  a) | Sterilisering i hermetiskt förslutna behållare, och |
| --- | --- | --- |

5.

Levande musslor från produktionsområden av klass B eller C skall efter rening eller återutläggning uppfylla alla krav i kapitel V. Levande musslor från sådana områden som inte har genomgått rening eller återutläggning får dock sändas till en bearbetningsanläggning, där de skall behandlas för att eliminera patogena mikroorganismer (i förekommande fall efter det att sand, dy eller slem har avlägsnats i samma eller i en annan anläggning). Följande behandlingsmetoder är godkända:

a)

Sterilisering i hermetiskt förslutna behållare, och

| b) | följande typ av värmebehandlingar:






  i) | Nedsänkning i kokande vatten under den tid som behövs för att höja den inre temperaturen i blötdjurets kött till minst 90 °C och bibehållande av denna minimitemperatur i minst 90 sekunder. |
| --- | --- | --- |

b)

följande typ av värmebehandlingar:

i)

Nedsänkning i kokande vatten under den tid som behövs för att höja den inre temperaturen i blötdjurets kött till minst 90 °C och bibehållande av denna minimitemperatur i minst 90 sekunder.

| ii) | Kokning i 3-5 minuter i ett slutet kärl med en temperatur på 120-160 °C och ett tryck på 2-5 kg/cm2, varefter skalen avlägsnas och köttet fryses till en kärntemperatur av - 20 °C. |
| --- | --- |

ii)

Kokning i 3-5 minuter i ett slutet kärl med en temperatur på 120-160 °C och ett tryck på 2-5 kg/cm2, varefter skalen avlägsnas och köttet fryses till en kärntemperatur av - 20 °C.

| iii) | Ångkokning under tryck i ett slutet kärl där kraven på koktid och på den inre temperaturen i blötdjurens kött enligt led i skall respekteras. En validerad metod skall användas. Förfaranden, grundade på HACCP-principerna, skall inrättas för att kontrollera att värmen sprids jämnt. |
| --- | --- |

iii)

Ångkokning under tryck i ett slutet kärl där kraven på koktid och på den inre temperaturen i blötdjurens kött enligt led i skall respekteras. En validerad metod skall användas. Förfaranden, grundade på HACCP-principerna, skall inrättas för att kontrollera att värmen sprids jämnt.

| 6. | Livsmedelsföretagare får inte odla levande musslor i eller ta upp dem från områden som den behöriga myndigheten inte har klassificerat eller som är olämpliga av hälsoskäl. Livsmedelsföretagare skall beakta all relevant information om områdenas lämplighet för produktion och upptagning, inklusive information från egenkontrollen och från den behöriga myndigheten. De skall använda denna information, särskilt information om miljö- och väderförhållanden, för att fastställa hur upptagna partier skall behandlas på lämpligaste sätt. |
| --- | --- |

6.

Livsmedelsföretagare får inte odla levande musslor i eller ta upp dem från områden som den behöriga myndigheten inte har klassificerat eller som är olämpliga av hälsoskäl. Livsmedelsföretagare skall beakta all relevant information om områdenas lämplighet för produktion och upptagning, inklusive information från egenkontrollen och från den behöriga myndigheten. De skall använda denna information, särskilt information om miljö- och väderförhållanden, för att fastställa hur upptagna partier skall behandlas på lämpligaste sätt.

B.   KRAV FÖR UPPTAGNING OCH HANTERING EFTER UPPTAGNING

Livsmedelsföretagare som tar upp levande musslor eller hanterar dem omedelbart efter upptagningen skall se till att följande krav är uppfyllda:

| 1. | Upptagningsmetoder och efterföljande hantering får inte förorsaka ytterligare kontaminering eller svåra skador på levande musslors skal eller vävnad, eller leda till förändringar som avsevärt påverkar deras lämplighet för behandling genom rening, bearbetning eller återutläggning. Livsmedelsföretagare skall särskilt






  a) | skydda levande musslor på lämpligt sätt från att krossas, skrapas eller utsättas för vibrationer, |
| --- | --- | --- |

1.

Upptagningsmetoder och efterföljande hantering får inte förorsaka ytterligare kontaminering eller svåra skador på levande musslors skal eller vävnad, eller leda till förändringar som avsevärt påverkar deras lämplighet för behandling genom rening, bearbetning eller återutläggning. Livsmedelsföretagare skall särskilt

a)

skydda levande musslor på lämpligt sätt från att krossas, skrapas eller utsättas för vibrationer,

| b) | inte utsätta levande musslor för extrem värme eller kyla, |
| --- | --- |

b)

inte utsätta levande musslor för extrem värme eller kyla,

| c) | inte återföra levande musslor till vatten som skulle kunna kontaminera dem ytterligare, |
| --- | --- |

c)

inte återföra levande musslor till vatten som skulle kunna kontaminera dem ytterligare,

| d) | om de utför konditioneringen i naturliga miljöer, endast använda områden som den behöriga myndigheten klassificerat som klass A. |
| --- | --- |

d)

om de utför konditioneringen i naturliga miljöer, endast använda områden som den behöriga myndigheten klassificerat som klass A.

| 2. | Transportmedlet skall tillåta lämplig avrinning, vara utrustat för att ge bästa möjliga överlevnadsvillkor och ge ett effektivt skydd mot kontaminering. |
| --- | --- |

2.

Transportmedlet skall tillåta lämplig avrinning, vara utrustat för att ge bästa möjliga överlevnadsvillkor och ge ett effektivt skydd mot kontaminering.

C.   KRAV FÖR ÅTERUTLÄGGNING AV LEVANDE MUSSLOR

Livsmedelsföretagare som åter lägger ut levande musslor skall se till att följande krav är uppfyllda:

| 1. | Livsmedelsföretagare får endast utnyttja de områden för återutläggning av levande musslor som godkänts av den behöriga myndigheten. Områdenas gränser skall tydligt markeras med bojar, stolpar eller andra fasta hjälpmedel. Det skall vara ett minsta avstånd mellan återutläggningsområdena, och även mellan återutläggnings- och produktionsområden, för att minimera risken för att föroreningar förs vidare. |
| --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare får endast utnyttja de områden för återutläggning av levande musslor som godkänts av den behöriga myndigheten. Områdenas gränser skall tydligt markeras med bojar, stolpar eller andra fasta hjälpmedel. Det skall vara ett minsta avstånd mellan återutläggningsområdena, och även mellan återutläggnings- och produktionsområden, för att minimera risken för att föroreningar förs vidare.

| 2. | Genom villkoren för återutläggning skall bästa möjliga villkor för rening säkerställas. Livsmedelsföretagare skall särskilt






  a) | använda metoder för hantering av levande musslor avsedda för återutläggning som innebär att musslornas filtreringsförmåga återställs efter utläggning i naturliga vatten, |
| --- | --- | --- |

2.

Genom villkoren för återutläggning skall bästa möjliga villkor för rening säkerställas. Livsmedelsföretagare skall särskilt

a)

använda metoder för hantering av levande musslor avsedda för återutläggning som innebär att musslornas filtreringsförmåga återställs efter utläggning i naturliga vatten,

| b) | inte åter lägga ut levande musslor så tätt att reningen hindras, |
| --- | --- |

b)

inte åter lägga ut levande musslor så tätt att reningen hindras,

| c) | nedsänka levande musslor i havsvatten i återutläggningsområdet under en lämplig tidsperiod som skall fastställas på grundval av vattentemperaturen; perioden måste vara minst två månader om inte den behöriga myndigheten beslutar om en kortare period som bygger på livsmedelsföretagarens riskanalys, och |
| --- | --- |

c)

nedsänka levande musslor i havsvatten i återutläggningsområdet under en lämplig tidsperiod som skall fastställas på grundval av vattentemperaturen; perioden måste vara minst två månader om inte den behöriga myndigheten beslutar om en kortare period som bygger på livsmedelsföretagarens riskanalys, och

| d) | se till att det finns ett tillräckligt avstånd mellan delområdena inom ett återutläggningsområde för att förhindra att partierna sammanblandas. Systemet ”allt in allt ut” skall användas så att ett nytt parti inte kan införas innan hela det tidigare partiet har avlägsnats. |
| --- | --- |

d)

se till att det finns ett tillräckligt avstånd mellan delområdena inom ett återutläggningsområde för att förhindra att partierna sammanblandas. Systemet ”allt in allt ut” skall användas så att ett nytt parti inte kan införas innan hela det tidigare partiet har avlägsnats.

| 3. | Livsmedelsföretagare som förvaltar återutläggningsområden skall vid den behöriga myndighetens inspektion alltid kunna dokumentera de levande musslornas ursprung, återutläggningsperioderna, utnyttjade återutläggningsområden samt partiets destination efter återutläggning. |
| --- | --- |

3.

Livsmedelsföretagare som förvaltar återutläggningsområden skall vid den behöriga myndighetens inspektion alltid kunna dokumentera de levande musslornas ursprung, återutläggningsperioderna, utnyttjade återutläggningsområden samt partiets destination efter återutläggning.

KAPITEL III: STRUKTURELLA KRAV FÖR LEVERANSCENTRALER OCH RENINGSANLÄGGNINGAR

| 1. | Anläggningen på land får inte översvämmas vid normalt högt tidvatten eller genom avrinning från omgivande områden. |
| --- | --- |

1.

Anläggningen på land får inte översvämmas vid normalt högt tidvatten eller genom avrinning från omgivande områden.

| 2. | Tankar och vattenbehållare skall uppfylla följande krav:






  a) | Innerväggarna skall ha en slät, hård och tät yta och vara lätta att rengöra. |
| --- | --- | --- |

2.

Tankar och vattenbehållare skall uppfylla följande krav:

a)

Innerväggarna skall ha en slät, hård och tät yta och vara lätta att rengöra.

| b) | De skall vara konstruerade så att vattnet kan rinna av helt. |
| --- | --- |

b)

De skall vara konstruerade så att vattnet kan rinna av helt.

| c) | Vattenintag skall vara placerade så att vattnet inte kontamineras. |
| --- | --- |

c)

Vattenintag skall vara placerade så att vattnet inte kontamineras.

| 3. | Dessutom skall reningstankarna i reningsanläggningarna vara avpassade efter volym och typen av produkter som skall renas. |
| --- | --- |

3.

Dessutom skall reningstankarna i reningsanläggningarna vara avpassade efter volym och typen av produkter som skall renas.

KAPITEL IV: HYGIENKRAV FÖR LEVERANSCENTRALER OCH RENINGSANLÄGGNINGAR

A.   KRAV FÖR RENINGSANLÄGGNINGAR

Livsmedelsföretagare som renar levande musslor skall se till att följande krav är uppfyllda:

| 1. | Före rening skall levande musslor spolas rena från dy och ansamlad smuts med rent vatten. |
| --- | --- |

1.

Före rening skall levande musslor spolas rena från dy och ansamlad smuts med rent vatten.

| 2. | Reningssystemet skall fungera på ett sådant sätt att levande musslor snabbt återfår och upprätthåller filtreringsförmågan och skyddas från kontaminering via avfallsvatten och mot återkontamination. Efter rening skall musslorna kunna bevara en livskraft anpassad för förpackning, lagring och transport innan de släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

2.

Reningssystemet skall fungera på ett sådant sätt att levande musslor snabbt återfår och upprätthåller filtreringsförmågan och skyddas från kontaminering via avfallsvatten och mot återkontamination. Efter rening skall musslorna kunna bevara en livskraft anpassad för förpackning, lagring och transport innan de släpps ut på marknaden.

| 3. | Mängden levande musslor som renas får inte överstiga reningsanläggningens kapacitet. De levande musslorna skall utan avbrott renas under en period som är tillräckligt lång så att de normer för hygien som fastställs i kapitel V och de mikrobiologiska kriterier som antagits i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (9) uppfylls. |
| --- | --- |

3.

Mängden levande musslor som renas får inte överstiga reningsanläggningens kapacitet. De levande musslorna skall utan avbrott renas under en period som är tillräckligt lång så att de normer för hygien som fastställs i kapitel V och de mikrobiologiska kriterier som antagits i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (9) uppfylls.

| 4. | Om en reningstank innehåller flera partier av levande musslor skall de vara av samma art och behandlingens längd skall anpassas efter det parti som kräver den längsta reningsperioden. |
| --- | --- |

4.

Om en reningstank innehåller flera partier av levande musslor skall de vara av samma art och behandlingens längd skall anpassas efter det parti som kräver den längsta reningsperioden.

| 5. | Behållare som används för rening av levande musslor i reningssystemet skall vara konstruerade så att genomströmning av rent havsvatten kan ske. Lagren av levande musslor får inte vara så tjocka att öppning av skalen förhindras under reningen. |
| --- | --- |

5.

Behållare som används för rening av levande musslor i reningssystemet skall vara konstruerade så att genomströmning av rent havsvatten kan ske. Lagren av levande musslor får inte vara så tjocka att öppning av skalen förhindras under reningen.

| 6. | Kräftdjur, fisk och andra marina arter får inte hållas i reningstankar där levande musslor renas. |
| --- | --- |

6.

Kräftdjur, fisk och andra marina arter får inte hållas i reningstankar där levande musslor renas.

| 7. | Varje förpackning med renade levande musslor som sänds till en leveranscentral skall förses med en etikett som intygar att samtliga blötdjur är renade. |
| --- | --- |

7.

Varje förpackning med renade levande musslor som sänds till en leveranscentral skall förses med en etikett som intygar att samtliga blötdjur är renade.

B.   KRAV FÖR LEVERANSCENTRALER

Livsmedelsföretagare som driver leveranscentraler skall se till att följande krav är uppfyllda:

| 1. | Hantering av levande musslor, särskilt konditionering, sortering och förpackning, får inte orsaka kontaminering av produkten eller påverka musslornas livsduglighet. |
| --- | --- |

1.

Hantering av levande musslor, särskilt konditionering, sortering och förpackning, får inte orsaka kontaminering av produkten eller påverka musslornas livsduglighet.

| 2. | Före leverans skall skalen på levande musslor rengöras noggrant med rent vatten. |
| --- | --- |

2.

Före leverans skall skalen på levande musslor rengöras noggrant med rent vatten.

| 3. | Levande musslor skall komma från






  a) | ett produktionsområde av klass A, |
| --- | --- | --- |

3.

Levande musslor skall komma från

a)

ett produktionsområde av klass A,

| b) | ett återutläggningsområde, |
| --- | --- |

b)

ett återutläggningsområde,

| c) | en rengöringsanläggning, eller |
| --- | --- |

c)

en rengöringsanläggning, eller

| d) | en annan leveranscentral. |
| --- | --- |

d)

en annan leveranscentral.

| 4. | Kraven i punkterna 1 och 2 gäller även leveranscentraler ombord på fartyg. Musslor som hanteras i sådana centraler skall komma från ett produktionsområde av klass A eller ett återutläggningsområde. |
| --- | --- |

4.

Kraven i punkterna 1 och 2 gäller även leveranscentraler ombord på fartyg. Musslor som hanteras i sådana centraler skall komma från ett produktionsområde av klass A eller ett återutläggningsområde.

KAPITEL V: HÄLSONORMER FÖR LEVANDE MUSSLOR

Utöver att se till att de mikrobiologiska kriterier som antagits i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (10) följs, skall livsmedelsföretagare se till att levande musslor som avyttras som livsmedel uppfyller normerna i detta kapitel:

| 1. | De skall ha de organoleptiska egenskaper som färska och livskraftiga musslor normalt uppvisar, med skal fria från smuts, reagera normalt på slag och ha intravalvulär vätska i normal mängd. |
| --- | --- |

1.

De skall ha de organoleptiska egenskaper som färska och livskraftiga musslor normalt uppvisar, med skal fria från smuts, reagera normalt på slag och ha intravalvulär vätska i normal mängd.

| 2. | De får inte innehålla marina biotoxiner i sammanlagda kvantiteter (uppmätta i hela kroppen eller varje ätbar del separat) som överstiger följande gränsvärden:






  a) | För PSP (paralytiskt skaldjursgift), 800 mikrogram per kilogram. |
| --- | --- | --- |

2.

De får inte innehålla marina biotoxiner i sammanlagda kvantiteter (uppmätta i hela kroppen eller varje ätbar del separat) som överstiger följande gränsvärden:

a)

För PSP (paralytiskt skaldjursgift), 800 mikrogram per kilogram.

| b) | För ASP (amnesiframkallande skaldjursgift), 20 milligram domorinsyra per kilogram. |
| --- | --- |

b)

För ASP (amnesiframkallande skaldjursgift), 20 milligram domorinsyra per kilogram.

| c) | För okadasyra, dinophysistoxiner och pectenotoxiner tillsammans, 160 mikrogram okadasyrekvivalenter per kilogram. |
| --- | --- |

c)

För okadasyra, dinophysistoxiner och pectenotoxiner tillsammans, 160 mikrogram okadasyrekvivalenter per kilogram.

| d) | För yessotoxiner, 1 mg yessotoxinekvivalent per kilogram. |
| --- | --- |

d)

För yessotoxiner, 1 mg yessotoxinekvivalent per kilogram.

| e) | För azaspiracider, 160 mikrogram azaspiracidekvivalenter per kilogram. |
| --- | --- |

e)

För azaspiracider, 160 mikrogram azaspiracidekvivalenter per kilogram.

KAPITEL VI: FÖRPACKNING AV LEVANDE MUSSLOR

| 1. | Ostron skall förpackas med det konkava skalet nedåt. |
| --- | --- |

1.

Ostron skall förpackas med det konkava skalet nedåt.

| 2. | Konsumentförpackningar med levande musslor skall vara förseglade och förbli förseglade efter det att de har lämnat leveranscentralen, till dess att de saluförs till konsumenterna. |
| --- | --- |

2.

Konsumentförpackningar med levande musslor skall vara förseglade och förbli förseglade efter det att de har lämnat leveranscentralen, till dess att de saluförs till konsumenterna.

KAPITEL VII: IDENTIFIERINGSMÄRKNING OCH MÄRKNING

| 1. | Etiketten, inklusive identifieringsmärket, skall vara vattenbeständig. |
| --- | --- |

1.

Etiketten, inklusive identifieringsmärket, skall vara vattenbeständig.

| 2. | Utöver de allmänna kraven för identifieringsmärken i avsnitt I i bilaga II skall etiketten innehålla följande information:






  a) | Arten av mussla (vanligt och vetenskapligt namn). |
| --- | --- | --- |

2.

Utöver de allmänna kraven för identifieringsmärken i avsnitt I i bilaga II skall etiketten innehålla följande information:

a)

Arten av mussla (vanligt och vetenskapligt namn).

| b) | Förpackningsdatum, med uppgift om åtminstone dag och månad. |
| --- | --- |

b)

Förpackningsdatum, med uppgift om åtminstone dag och månad.

Utan hinder av direktiv 2000/13/EG får datum för kortaste hållbarhet ersättas med uppgiften ”dessa djur skall vara levande vid försäljning”.

| 3. | Den etikett som fästs på en förpackning med levande musslor som inte är förpackade i konsumentförpackningar skall av detaljhandlaren förvaras i minst 60 dagar efter det att innehållet i förpackningen har delats upp. |
| --- | --- |

3.

Den etikett som fästs på en förpackning med levande musslor som inte är förpackade i konsumentförpackningar skall av detaljhandlaren förvaras i minst 60 dagar efter det att innehållet i förpackningen har delats upp.

KAPITEL VIII: ÖVRIGA KRAV

| 1. | Livsmedelsföretagare som lagrar och transporterar levande musslor skall se till att de förvaras vid en temperatur som inte inverkar menligt på livsmedelssäkerheten eller deras livsduglighet. |
| --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare som lagrar och transporterar levande musslor skall se till att de förvaras vid en temperatur som inte inverkar menligt på livsmedelssäkerheten eller deras livsduglighet.

| 2. | Levande musslor får inte på nytt nedsänkas i eller sprayas med vatten sedan de förpackats för detaljhandelsförsäljning och lämnat leveranscentralen. |
| --- | --- |

2.

Levande musslor får inte på nytt nedsänkas i eller sprayas med vatten sedan de förpackats för detaljhandelsförsäljning och lämnat leveranscentralen.

KAPITEL IX: SÄRSKILDA KRAV FÖR UPPTAGNING AV KAMMUSSLOR UTANFÖR KLASSIFICERADE PRODUKTIONSOMRÅDEN

Livsmedelsföretagare som tar upp kammusslor utanför klassificerade produktionsområden eller hanterar sådana kammusslor skall uppfylla följande krav:

| 1. | Kammusslor får inte släppas ut på marknaden såvida de inte tagits upp och hanterats enligt kapitel II del B och uppfyller normerna i kapitel V inom ramen för ett egenkontrollsystem. |
| --- | --- |

1.

Kammusslor får inte släppas ut på marknaden såvida de inte tagits upp och hanterats enligt kapitel II del B och uppfyller normerna i kapitel V inom ramen för ett egenkontrollsystem.

| 2. | När uppgifter från officiella övervakningsprogram gör det möjligt för den behöriga myndigheten att klassificera fiskevattnen — i förekommande fall i samarbete med livsmedelsföretagare — skall dessutom bestämmelserna i kapitel II del A tillämpas analogt på kammusslor. |
| --- | --- |

2.

När uppgifter från officiella övervakningsprogram gör det möjligt för den behöriga myndigheten att klassificera fiskevattnen — i förekommande fall i samarbete med livsmedelsföretagare — skall dessutom bestämmelserna i kapitel II del A tillämpas analogt på kammusslor.

| 3. | Kammusslor får endast släppas ut på marknaden som livsmedel via en fiskauktion, en leveranscentral eller en bearbetningsanläggning. När livsmedelsföretagare hanterar kammusslor i sina anläggningar, skall de informera den behöriga myndigheten och, när det gäller leveranscentraler, uppfylla de tilllämpliga bestämmelserna i kapitlen III och IV. |
| --- | --- |

3.

Kammusslor får endast släppas ut på marknaden som livsmedel via en fiskauktion, en leveranscentral eller en bearbetningsanläggning. När livsmedelsföretagare hanterar kammusslor i sina anläggningar, skall de informera den behöriga myndigheten och, när det gäller leveranscentraler, uppfylla de tilllämpliga bestämmelserna i kapitlen III och IV.

| 4. | Livsmedelsföretagare som hanterar kammusslor skall






  a) | i tillämpliga fall uppfylla bestämmelserna om handlingar i kapitel I punkterna 3-7. I dessa fall skall registreringshandlingen klart ange läget för det område där kammusslorna togs upp eller |
| --- | --- | --- |

4.

Livsmedelsföretagare som hanterar kammusslor skall

a)

i tillämpliga fall uppfylla bestämmelserna om handlingar i kapitel I punkterna 3-7. I dessa fall skall registreringshandlingen klart ange läget för det område där kammusslorna togs upp eller

| b) | när det gäller emballerade kammusslor, och inslagna kammusslor om innerförpackningen ger samma skydd som emballaget, uppfylla bestämmelserna om identifieringsmärkning och märkning i kapitel VII. |
| --- | --- |

b)

när det gäller emballerade kammusslor, och inslagna kammusslor om innerförpackningen ger samma skydd som emballaget, uppfylla bestämmelserna om identifieringsmärkning och märkning i kapitel VII.

AVSNITT VIII

FISKERIPRODUKTER

| 1. | Detta avsnitt är inte tillämpligt på musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor som släpps ut på marknaden levande. Med undantag för kapitlen I och II är det tillämpligt på dessa djur när de inte släpps ut på marknaden levande, då de i annat fall måste ha erhållits i enlighet med bestämmelserna i avsnitt VII. |
| --- | --- |

1.

Detta avsnitt är inte tillämpligt på musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor som släpps ut på marknaden levande. Med undantag för kapitlen I och II är det tillämpligt på dessa djur när de inte släpps ut på marknaden levande, då de i annat fall måste ha erhållits i enlighet med bestämmelserna i avsnitt VII.

| 2. | Kapitel III del A, C och D, kapitel IV och kapitel V är tillämpliga på detaljhandeln. |
| --- | --- |

2.

Kapitel III del A, C och D, kapitel IV och kapitel V är tillämpliga på detaljhandeln.

| 3. | Kraven i detta avsnitt kompletterar kraven i förordning (EG) nr .../2004 (11).






  a) | För anläggningar, inklusive fartyg, som är verksamma inom primärproduktionen och därmed sammanhängande verksamheter kompletterar de kraven i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Kraven i detta avsnitt kompletterar kraven i förordning (EG) nr .../2004 (11).

a)

För anläggningar, inklusive fartyg, som är verksamma inom primärproduktionen och därmed sammanhängande verksamheter kompletterar de kraven i bilaga I till den förordningen.

| b) | För andra anläggningar, inklusive fartyg, kompletterar de kraven i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

b)

För andra anläggningar, inklusive fartyg, kompletterar de kraven i bilaga II till den förordningen.

| 4. | I fråga om fiskeriprodukter omfattar






  a) | primärproduktion: odling, fiske och uppsamling av levande fiskeriprodukter i syfte att släppa ut dem på marknaden, och |
| --- | --- | --- |

4.

I fråga om fiskeriprodukter omfattar

a)

primärproduktion: odling, fiske och uppsamling av levande fiskeriprodukter i syfte att släppa ut dem på marknaden, och

| b) | därmed sammanhängande verksamheter: alla följande verksamheter om de görs ombord på fiskefartyg: avlivning, avblodning, huvudskärning, rensning, borttagande av fenor, kylning och förpackning. Det omfattar även






  i) | transport och lagring av sådana fiskeriprodukter, inklusive levande fiskeriprodukter, vars egenskaper inte förändrats på avgörande sätt inom fiskodlingar på land, och |
| --- | --- | --- |

b)

därmed sammanhängande verksamheter: alla följande verksamheter om de görs ombord på fiskefartyg: avlivning, avblodning, huvudskärning, rensning, borttagande av fenor, kylning och förpackning. Det omfattar även

i)

transport och lagring av sådana fiskeriprodukter, inklusive levande fiskeriprodukter, vars egenskaper inte förändrats på avgörande sätt inom fiskodlingar på land, och

| ii) | transport av sådana fiskeriprodukter, inklusive levande fiskeriprodukter, vars egenskaper inte förändrats på avgörande sätt från produktionsplatsen till den första anläggningen. |
| --- | --- |

ii)

transport av sådana fiskeriprodukter, inklusive levande fiskeriprodukter, vars egenskaper inte förändrats på avgörande sätt från produktionsplatsen till den första anläggningen.

KAPITEL I: KRAV FÖR FARTYG

Livsmedelsföretagare skall se till att

| 1. | de fartyg som används för att ta upp fiskeriprodukter från deras naturliga miljö eller för att hantera eller bearbeta dem efter upptagningen, uppfyller de strukturella kraven och utrustningskraven i del I, och |
| --- | --- |

1.

de fartyg som används för att ta upp fiskeriprodukter från deras naturliga miljö eller för att hantera eller bearbeta dem efter upptagningen, uppfyller de strukturella kraven och utrustningskraven i del I, och

| 2. | den verksamhet som pågår ombord på fartygen bedrivs enligt bestämmelserna i del II. |
| --- | --- |

2.

den verksamhet som pågår ombord på fartygen bedrivs enligt bestämmelserna i del II.

I.   STRUKTURELLA KRAV OCH UTRUSTNINGSKRAV

A. Krav för alla fartyg

| 1. | Fartygen skall vara utformade och byggda så att produkterna inte kontamineras med slagvatten, avloppsvatten, rök, drivmedel, olja, smörjmedel eller andra skadliga ämnen. |
| --- | --- |

1.

Fartygen skall vara utformade och byggda så att produkterna inte kontamineras med slagvatten, avloppsvatten, rök, drivmedel, olja, smörjmedel eller andra skadliga ämnen.

| 2. | Ytor som fiskeriprodukterna kommer i kontakt med skall vara korrosionsbeständiga, släta och lätta att rengöra. Eventuella ytbeläggningar skall vara hållbara och får inte vara giftiga. |
| --- | --- |

2.

Ytor som fiskeriprodukterna kommer i kontakt med skall vara korrosionsbeständiga, släta och lätta att rengöra. Eventuella ytbeläggningar skall vara hållbara och får inte vara giftiga.

| 3. | Utrustning och material som används för att arbeta med fiskeriprodukter skall vara korrosionsbeständiga och lätta att rengöra och desinficera. |
| --- | --- |

3.

Utrustning och material som används för att arbeta med fiskeriprodukter skall vara korrosionsbeständiga och lätta att rengöra och desinficera.

| 4. | Intag för vatten, som används för fiskeriprodukter, skall vara placerade så att vattnet inte kontamineras. |
| --- | --- |

4.

Intag för vatten, som används för fiskeriprodukter, skall vara placerade så att vattnet inte kontamineras.

B. Krav för fartyg avsedda och utrustade för att bevara färska fiskeriprodukter i mer än 24 timmar

| 1. | Fartyg som är avsedda och utrustade för att bevara fiskeriprodukter i mer än 24 timmar skall vara utrustade med lastrum, tankar eller containrar för förvaring av fiskeriprodukter vid de temperaturer som fastställs i kapitel VII. |
| --- | --- |

1.

Fartyg som är avsedda och utrustade för att bevara fiskeriprodukter i mer än 24 timmar skall vara utrustade med lastrum, tankar eller containrar för förvaring av fiskeriprodukter vid de temperaturer som fastställs i kapitel VII.

| 2. | Lastrummen skall vara åtskilda från maskinrum och besättningsutrymmen genom skiljeväggar som skall skydda de förvarade fiskeriprodukterna från all kontaminering. Lastrum och containrar som används för förvaring av fiskeriprodukter skall vara utformade så att dessa bevaras på ett hygieniskt tillfredsställande sätt och vid behov se till att smältvatten inte förblir i kontakt med produkterna. |
| --- | --- |

2.

Lastrummen skall vara åtskilda från maskinrum och besättningsutrymmen genom skiljeväggar som skall skydda de förvarade fiskeriprodukterna från all kontaminering. Lastrum och containrar som används för förvaring av fiskeriprodukter skall vara utformade så att dessa bevaras på ett hygieniskt tillfredsställande sätt och vid behov se till att smältvatten inte förblir i kontakt med produkterna.

| 3. | Fartyg som är utrustade för kylning av fiskeriprodukter i kylt rent havsvatten skall ha tankar som är försedda med anordningar som gör det möjligt att hålla en jämn temperatur i hela tanken. Dessa anordningar skall åstadkomma sådan kylning att blandningen av fisk och rent havsvatten har en temperatur av högst 3 °C sex timmar efter lastning och högst 0 °C efter sexton timmar. Temperaturen skall kunna övervakas och, vid behov, registreras. |
| --- | --- |

3.

Fartyg som är utrustade för kylning av fiskeriprodukter i kylt rent havsvatten skall ha tankar som är försedda med anordningar som gör det möjligt att hålla en jämn temperatur i hela tanken. Dessa anordningar skall åstadkomma sådan kylning att blandningen av fisk och rent havsvatten har en temperatur av högst 3 °C sex timmar efter lastning och högst 0 °C efter sexton timmar. Temperaturen skall kunna övervakas och, vid behov, registreras.

C. Krav för frysfartyg

Frysfartyg skall

| 1. | vara utrustade med en frysanläggning med tillräcklig kapacitet för att snabbt sänka temperaturen till en kärntemperatur på högst - 18 °C, |
| --- | --- |

1.

vara utrustade med en frysanläggning med tillräcklig kapacitet för att snabbt sänka temperaturen till en kärntemperatur på högst - 18 °C,

| 2. | vara utrustade med en frysanläggning med tillräcklig kapacitet för att hålla fiskeriprodukterna i lagerutrymmena vid en temperatur på högst - 18 °C. Lagerutrymmena skall ha utrustning för temperaturregistrering placerad så att den lätt kan avläsas. Temperaturgivare skall placeras i den del av lagerutrymmet där temperaturen är högst, och |
| --- | --- |

2.

vara utrustade med en frysanläggning med tillräcklig kapacitet för att hålla fiskeriprodukterna i lagerutrymmena vid en temperatur på högst - 18 °C. Lagerutrymmena skall ha utrustning för temperaturregistrering placerad så att den lätt kan avläsas. Temperaturgivare skall placeras i den del av lagerutrymmet där temperaturen är högst, och

| 3. | uppfylla de krav för fartyg som är avsedda och utrustade för att bevara fiskeriprodukter i mer än 24 timmar som anges i del B, punkt 2. |
| --- | --- |

3.

uppfylla de krav för fartyg som är avsedda och utrustade för att bevara fiskeriprodukter i mer än 24 timmar som anges i del B, punkt 2.

D. Krav för fabriksfartyg

| 1. | Fabriksfartyg skall minst ha följande:






  a) | Ett särskilt mottagningsområde där fiskeriprodukterna tas ombord och som är så konstruerat att varje fångst kan hållas åtskild. Detta område skall vara lätt att rengöra och utformat så att produkterna skyddas mot väder och vind och mot kontaminering. |
| --- | --- | --- |

1.

Fabriksfartyg skall minst ha följande:

a)

Ett särskilt mottagningsområde där fiskeriprodukterna tas ombord och som är så konstruerat att varje fångst kan hållas åtskild. Detta område skall vara lätt att rengöra och utformat så att produkterna skyddas mot väder och vind och mot kontaminering.

| b) | Ett hygieniskt system för transport av fiskeriprodukter från mottagningsområdet till beredningsplatsen. |
| --- | --- |

b)

Ett hygieniskt system för transport av fiskeriprodukter från mottagningsområdet till beredningsplatsen.

| c) | Arbetsplatser som är tillräckligt stora för beredning och bearbetning av fiskeriprodukter under goda hygieniska förhållanden, lätta att rengöra och desinficera samt utformade och arrangerade så att all kontaminering av produkterna förhindras. |
| --- | --- |

c)

Arbetsplatser som är tillräckligt stora för beredning och bearbetning av fiskeriprodukter under goda hygieniska förhållanden, lätta att rengöra och desinficera samt utformade och arrangerade så att all kontaminering av produkterna förhindras.

| d) | Tillräckligt stora lagringsutrymmen för färdiga produkter utformade så att de är lätta att rengöra. Om ett system för avfallshantering är i drift ombord, skall ett särskilt lastrum finnas för lagring av avfallsprodukterna. |
| --- | --- |

d)

Tillräckligt stora lagringsutrymmen för färdiga produkter utformade så att de är lätta att rengöra. Om ett system för avfallshantering är i drift ombord, skall ett särskilt lastrum finnas för lagring av avfallsprodukterna.

| e) | Ett utrymme för förvaring av förpackningsmaterial som är avskilt från de utrymmen där produkter bereds och bearbetas. |
| --- | --- |

e)

Ett utrymme för förvaring av förpackningsmaterial som är avskilt från de utrymmen där produkter bereds och bearbetas.

| f) | Särskild utrustning för bortskaffande av avfall och fiskeriprodukter som är otjänliga som livsmedel, antingen direkt i havet eller, om omständigheterna så kräver, i en vattentät tank som är avsedd endast för detta ändamål. Om avfallet lagras och bearbetas ombord med desinfektionsmedel skall särskilda utrymmen finnas för detta. |
| --- | --- |

f)

Särskild utrustning för bortskaffande av avfall och fiskeriprodukter som är otjänliga som livsmedel, antingen direkt i havet eller, om omständigheterna så kräver, i en vattentät tank som är avsedd endast för detta ändamål. Om avfallet lagras och bearbetas ombord med desinfektionsmedel skall särskilda utrymmen finnas för detta.

| g) | Ett vattenintag med en sådan placering som förhindrar att vattentillförseln kontamineras. |
| --- | --- |

g)

Ett vattenintag med en sådan placering som förhindrar att vattentillförseln kontamineras.

| h) | Handrengöringsutrustning för den personal som hanterar oskyddade fiskeriprodukter, med kranar som är utformade så att föroreningar inte förs vidare. |
| --- | --- |

h)

Handrengöringsutrustning för den personal som hanterar oskyddade fiskeriprodukter, med kranar som är utformade så att föroreningar inte förs vidare.

| 2. | Fabriksfartyg på vilka skal och blötdjur kokas, kyls och förpackas ombord, behöver inte uppfylla kraven i punkt 1 om ingen annan form av hantering eller bearbetning sker ombord på sådana fartyg. |
| --- | --- |

2.

Fabriksfartyg på vilka skal och blötdjur kokas, kyls och förpackas ombord, behöver inte uppfylla kraven i punkt 1 om ingen annan form av hantering eller bearbetning sker ombord på sådana fartyg.

| 3. | Fabriksfartyg där fiskeriprodukter fryses in skall ha en utrustning som uppfyller kraven för frysfartyg enligt del C, punkterna 1 och 2. |
| --- | --- |

3.

Fabriksfartyg där fiskeriprodukter fryses in skall ha en utrustning som uppfyller kraven för frysfartyg enligt del C, punkterna 1 och 2.

II.   HYGIENKRAV

| 1. | Vid användning skall de delar av fartyg eller containrar som reserverats för förvaring av fiskeriprodukter hållas rena och i gott skick. De får i synnerhet inte kontamineras av fartygets drivmedel eller av slagvatten. |
| --- | --- |

1.

Vid användning skall de delar av fartyg eller containrar som reserverats för förvaring av fiskeriprodukter hållas rena och i gott skick. De får i synnerhet inte kontamineras av fartygets drivmedel eller av slagvatten.

| 2. | Så snart fiskeriprodukter har tagits ombord skall de skyddas mot kontaminering och all påverkan från solen eller andra värmekällor. För sköljning skall dricksvatten eller rent vatten, om så är lämpligt, användas. |
| --- | --- |

2.

Så snart fiskeriprodukter har tagits ombord skall de skyddas mot kontaminering och all påverkan från solen eller andra värmekällor. För sköljning skall dricksvatten eller rent vatten, om så är lämpligt, användas.

| 3. | Fiskeriprodukter skall hanteras och förvaras på sådant sätt att de inte skadas. Spetsiga redskap får användas för att flytta stora fiskar eller fiskar som kan orsaka personskada, under förutsättning att fiskköttet inte skadas. |
| --- | --- |

3.

Fiskeriprodukter skall hanteras och förvaras på sådant sätt att de inte skadas. Spetsiga redskap får användas för att flytta stora fiskar eller fiskar som kan orsaka personskada, under förutsättning att fiskköttet inte skadas.

| 4. | Alla fiskeriprodukter utom sådana som förvaras levande skall kylas snarast möjligt efter lastningen. Om kylning inte är möjlig skall fiskeriprodukterna landas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

4.

Alla fiskeriprodukter utom sådana som förvaras levande skall kylas snarast möjligt efter lastningen. Om kylning inte är möjlig skall fiskeriprodukterna landas så snart som möjligt.

| 5. | Is för kylning av fiskeriprodukterna skall vara gjord på dricksvatten eller rent vatten. |
| --- | --- |

5.

Is för kylning av fiskeriprodukterna skall vara gjord på dricksvatten eller rent vatten.

| 6. | Eventuell huvudskärning och/eller rensning, skall utföras på ett hygieniskt sätt snarast möjligt efter fångsten, och produkten skall omedelbart sköljas grundligt med dricksvatten eller rent vatten. Inälvorna och delar som kan utgöra en risk för människors hälsa skall avlägsnas snarast möjligt och hållas åtskilda från produkter som är avsedda att användas som livsmedel. Lever, rom och mjölke avsedda att användas som livsmedel skall förvaras i is vid en temperatur som närmar sig temperaturen för smältande is, eller frysas. |
| --- | --- |

6.

Eventuell huvudskärning och/eller rensning, skall utföras på ett hygieniskt sätt snarast möjligt efter fångsten, och produkten skall omedelbart sköljas grundligt med dricksvatten eller rent vatten. Inälvorna och delar som kan utgöra en risk för människors hälsa skall avlägsnas snarast möjligt och hållas åtskilda från produkter som är avsedda att användas som livsmedel. Lever, rom och mjölke avsedda att användas som livsmedel skall förvaras i is vid en temperatur som närmar sig temperaturen för smältande is, eller frysas.

| 7. | Vid frysning i saltlake av hel fisk avsedd för konservering skall produktens temperatur vara högst - 9 °C. Saltlaken får inte kontaminera fisken. |
| --- | --- |

7.

Vid frysning i saltlake av hel fisk avsedd för konservering skall produktens temperatur vara högst - 9 °C. Saltlaken får inte kontaminera fisken.

KAPITEL II: KRAV UNDER OCH EFTER LANDNING

| 1. | Livsmedelsföretagare som ansvarar för lossning och landning av fiskeriprodukter skall






  a) | se till att den utrustning för lossning och landning som kommer i kontakt med fiskeriprodukterna är av sådant material som är lätt att rengöra och desinficera, och den skall hållas i rent och gott skick, och |
| --- | --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare som ansvarar för lossning och landning av fiskeriprodukter skall

a)

se till att den utrustning för lossning och landning som kommer i kontakt med fiskeriprodukterna är av sådant material som är lätt att rengöra och desinficera, och den skall hållas i rent och gott skick, och

| b) | förhindra kontaminering av fiskeriprodukter under lossning och landning, särskilt genom att






  i) | genomföra lossning och landning skyndsamt, |
| --- | --- | --- |

b)

förhindra kontaminering av fiskeriprodukter under lossning och landning, särskilt genom att

i)

genomföra lossning och landning skyndsamt,

| ii) | utan dröjsmål placera fiskeriprodukterna i en skyddad miljö vid den temperatur som anges i kapitel VII, och |
| --- | --- |

ii)

utan dröjsmål placera fiskeriprodukterna i en skyddad miljö vid den temperatur som anges i kapitel VII, och

| iii) | inte använda utrustning och rutiner som förorsakar onödig skada på ätliga delar av fiskeriprodukterna. |
| --- | --- |

iii)

inte använda utrustning och rutiner som förorsakar onödig skada på ätliga delar av fiskeriprodukterna.

| 2. | Livsmedelsföretagare som ansvarar för auktionshallar och grossistmarknader eller delar av dessa där fiskeriprodukter bjuds ut till försäljning skall säkerställa överensstämmelse med följande krav:






  a) | i) | Det skall finnas låsbara utrymmen för kylförvaring av beslagtagna fiskeriprodukter och särskilda, låsbara utrymmen för lagring av fiskeriprodukter som förklarats otjänliga som livsmedel. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Livsmedelsföretagare som ansvarar för auktionshallar och grossistmarknader eller delar av dessa där fiskeriprodukter bjuds ut till försäljning skall säkerställa överensstämmelse med följande krav:

a)

i)

Det skall finnas låsbara utrymmen för kylförvaring av beslagtagna fiskeriprodukter och särskilda, låsbara utrymmen för lagring av fiskeriprodukter som förklarats otjänliga som livsmedel.

| ii) | Om den behöriga myndigheten kräver detta skall det finnas ett lämpligt utrustat och låsbart utrymme eller vid behov ett rum som enbart får användas av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

ii)

Om den behöriga myndigheten kräver detta skall det finnas ett lämpligt utrustat och låsbart utrymme eller vid behov ett rum som enbart får användas av den behöriga myndigheten.

| b) | När fiskeriprodukterna uppvisas eller lagras






  i) | får lokalerna inte används för andra ändamål, |
| --- | --- | --- |

b)

När fiskeriprodukterna uppvisas eller lagras

i)

får lokalerna inte används för andra ändamål,

| ii) | får fordon som avger avgaser som kan försämra fiskeriprodukternas kvalitet inte finns i lokalerna, |
| --- | --- |

ii)

får fordon som avger avgaser som kan försämra fiskeriprodukternas kvalitet inte finns i lokalerna,

| iii) | får de personer som har tillträde till lokalerna inte föra in andra djur i dessa, |
| --- | --- |

iii)

får de personer som har tillträde till lokalerna inte föra in andra djur i dessa,

| iv) | skall lokalerna vara väl upplysta för att underlätta offentlig kontroll. |
| --- | --- |

iv)

skall lokalerna vara väl upplysta för att underlätta offentlig kontroll.

| 3. | När kylning inte var möjlig ombord på fartyget skall färska fiskeriprodukter, utom sådana som förvaras levande, kylas snarast möjligt efter landning och lagras vid en temperatur som ligger nära den för smältande is. |
| --- | --- |

3.

När kylning inte var möjlig ombord på fartyget skall färska fiskeriprodukter, utom sådana som förvaras levande, kylas snarast möjligt efter landning och lagras vid en temperatur som ligger nära den för smältande is.

| 4. | Livsmedelsföretagare skall samarbeta med de relevanta behöriga myndigheterna för att göra det möjligt för dem att genomföra offentlig kontroll i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (12), särskilt när det gäller anmälningsförfaranden för landning av fiskeriprodukter som den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagga fartyget för eller den behöriga myndighet i den medlemsstat där fiskeriprodukterna landas kan anse vara nödvändiga. |
| --- | --- |

4.

Livsmedelsföretagare skall samarbeta med de relevanta behöriga myndigheterna för att göra det möjligt för dem att genomföra offentlig kontroll i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (12), särskilt när det gäller anmälningsförfaranden för landning av fiskeriprodukter som den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagga fartyget för eller den behöriga myndighet i den medlemsstat där fiskeriprodukterna landas kan anse vara nödvändiga.

KAPITEL III: KRAV FÖR ANLÄGGNINGAR, INKLUSIVE FARTYG, SOM HANTERAR FISKERIPRODUKTER

Livsmedelsföretagare skall se till att följande krav i tillämpliga fall uppfylls vid anläggningar som hanterar fiskeriprodukter.

A.   KRAV FÖR FÄRSKA FISKERIPRODUKTER

| 1. | Kylda oförpackade produkter som inte distribueras, sänds iväg, behandlas eller bereds omedelbart efter det att de anlänt till en anläggning på land, skall förvaras i is i lämpliga utrymmen. Ny is skall läggas på så ofta det behövs. Förpackade fiskeriprodukter skall kylas till en temperatur som ligger nära den för smältande is. |
| --- | --- |

1.

Kylda oförpackade produkter som inte distribueras, sänds iväg, behandlas eller bereds omedelbart efter det att de anlänt till en anläggning på land, skall förvaras i is i lämpliga utrymmen. Ny is skall läggas på så ofta det behövs. Förpackade fiskeriprodukter skall kylas till en temperatur som ligger nära den för smältande is.

| 2. | Huvudskärning och rensning skall utföras under hygieniska förhållanden. Om rensning är möjlig ur teknisk och kommersiell synpunkt skall den göras så fort som möjligt efter det att produkterna har fångats eller landats. Produkterna skall omedelbart därefter tvättas noggrant med dricksvatten eller, ombord på fartyg, rent vatten. |
| --- | --- |

2.

Huvudskärning och rensning skall utföras under hygieniska förhållanden. Om rensning är möjlig ur teknisk och kommersiell synpunkt skall den göras så fort som möjligt efter det att produkterna har fångats eller landats. Produkterna skall omedelbart därefter tvättas noggrant med dricksvatten eller, ombord på fartyg, rent vatten.

| 3. | Filetering och skivning skall utföras så att produkterna inte kontamineras eller förstörs. Beredda produkter skall avlägsnas omedelbart efter avslutad beredning. Filéer och skivor skall förpackas och kylas så snabbt som möjligt efter beredning. |
| --- | --- |

3.

Filetering och skivning skall utföras så att produkterna inte kontamineras eller förstörs. Beredda produkter skall avlägsnas omedelbart efter avslutad beredning. Filéer och skivor skall förpackas och kylas så snabbt som möjligt efter beredning.

| 4. | Containrar som används för leverans eller lagring av oförpackade beredda färska fiskeriprodukter som lagras under is skall vara så beskaffade att smältvatten inte förblir i kontakt med produkterna. |
| --- | --- |

4.

Containrar som används för leverans eller lagring av oförpackade beredda färska fiskeriprodukter som lagras under is skall vara så beskaffade att smältvatten inte förblir i kontakt med produkterna.

| 5. | Hela eller urtagna färska fiskeriprodukter får transporteras och lagras i kylt vatten ombord på fartygen. De får också transporteras i kylt vatten efter landning och transporteras från vattenbruksanläggningar tills de kommer fram till den första anläggningen i land som utför någon annan verksamhet än transport. |
| --- | --- |

5.

Hela eller urtagna färska fiskeriprodukter får transporteras och lagras i kylt vatten ombord på fartygen. De får också transporteras i kylt vatten efter landning och transporteras från vattenbruksanläggningar tills de kommer fram till den första anläggningen i land som utför någon annan verksamhet än transport.

B.   KRAV FÖR FRYSTA PRODUKTER

Anläggningar på land där fiskeriprodukter fryses skall ha utrustning som uppfyller de krav som fastställts för frysfartyg i kapitel I, del I C punkterna 1 och 2.

C.   KRAV FÖR MASKINURBENADE FISKERIPRODUKTER

1. Livsmedelsföretagare som framställer maskinurbenade fiskeriprodukter skall se till för att följande villkor uppfylls:

| 1. | Det råmaterial som används skall uppfylla följande villkor:






  a) | Endast hel fisk och fiskben efter filetering får användas för att framställa maskinurbenade fiskeriprodukter. |
| --- | --- | --- |

1.

Det råmaterial som används skall uppfylla följande villkor:

a)

Endast hel fisk och fiskben efter filetering får användas för att framställa maskinurbenade fiskeriprodukter.

| b) | Alla råvaror skall vara fria från inälvor. |
| --- | --- |

b)

Alla råvaror skall vara fria från inälvor.

| 2. | Tillverkningsprocessen skall uppfylla följande villkor:






  a) | Maskinurbening skall ske utan onödigt dröjsmål efter filetering. |
| --- | --- | --- |

2.

Tillverkningsprocessen skall uppfylla följande villkor:

a)

Maskinurbening skall ske utan onödigt dröjsmål efter filetering.

| b) | Om hel fisk används skall den vara rensad och tvättad i förväg. |
| --- | --- |

b)

Om hel fisk används skall den vara rensad och tvättad i förväg.

| c) | Efter produktion skall maskinurbenade fiskeriprodukter frysas så snabbt som möjligt eller blandas med en produkt som är avsedd för frys- eller stabiliseringsbehandling. |
| --- | --- |

c)

Efter produktion skall maskinurbenade fiskeriprodukter frysas så snabbt som möjligt eller blandas med en produkt som är avsedd för frys- eller stabiliseringsbehandling.

D.   KRAV BETRÄFFANDE PARASITER

| 1. | Nedan angivna fiskeriprodukter skall frysas vid en temperatur av - 20 °C eller lägre i alla delar av produkten under minst 24 timmar. Denna behandling skall tillämpas på råvaran eller slutprodukten.






  a) | Fiskeriprodukter som skall förtäras råa eller nästan råa. |
| --- | --- | --- |

1.

Nedan angivna fiskeriprodukter skall frysas vid en temperatur av - 20 °C eller lägre i alla delar av produkten under minst 24 timmar. Denna behandling skall tillämpas på råvaran eller slutprodukten.

a)

Fiskeriprodukter som skall förtäras råa eller nästan råa.

| b) | Fiskeriprodukter av följande arter om de skall kallrökas eller inte uppnår en temperatur av 60 °C:






  i) | Sill. |
| --- | --- | --- |

b)

Fiskeriprodukter av följande arter om de skall kallrökas eller inte uppnår en temperatur av 60 °C:

i)

Sill.

| ii) | Makrill. |
| --- | --- |

ii)

Makrill.

| iii) | Skarpsill. |
| --- | --- |

iii)

Skarpsill.

| iv) | (Vildfångad) Atlant- eller Stillahavslax. |
| --- | --- |

iv)

(Vildfångad) Atlant- eller Stillahavslax.

| c) | Marinerad och/eller saltad fiskeriprodukt om bearbetningen är otillräcklig för att förstöra nematodlarver. |
| --- | --- |

c)

Marinerad och/eller saltad fiskeriprodukt om bearbetningen är otillräcklig för att förstöra nematodlarver.

| 2. | Livsmedelsföretagare behöver inte utföra den behandling som krävs enligt punkt 1






  a) | om tillgängliga epidemiologiska data visar att de fiskevatten där råvaran har sitt ursprung inte utgör någon hälsofara med avseende på närvaron av parasiter, och |
| --- | --- | --- |

2.

Livsmedelsföretagare behöver inte utföra den behandling som krävs enligt punkt 1

a)

om tillgängliga epidemiologiska data visar att de fiskevatten där råvaran har sitt ursprung inte utgör någon hälsofara med avseende på närvaron av parasiter, och

| b) | om den behöriga myndigheten lämnar tillstånd till detta. |
| --- | --- |

b)

om den behöriga myndigheten lämnar tillstånd till detta.

| 3. | En handling från tillverkaren som anger vilken typ av behandling de har genomgått skall åtfölja de fiskeriprodukter som anges i punkt 1 när de släpps ut på marknaden, utom när de levereras till konsumenten. |
| --- | --- |

3.

En handling från tillverkaren som anger vilken typ av behandling de har genomgått skall åtfölja de fiskeriprodukter som anges i punkt 1 när de släpps ut på marknaden, utom när de levereras till konsumenten.

KAPITEL IV: KRAV FÖR BEARBETADE FISKERIPRODUKTER

Livsmedelsföretagare som kokar kräftdjur och blötdjur skall se till att följande krav är uppfyllda:

| 1. | Kokningen skall följas av snabb kylning. Vattnet som används skall vara dricksvatten eller, ombord på fartyg, rent vatten. Om inga andra konserveringsmetoder används, skall kylningen fortsätta till dess att en temperatur som ligger nära temperaturen för smältande is har nåtts. |
| --- | --- |

1.

Kokningen skall följas av snabb kylning. Vattnet som används skall vara dricksvatten eller, ombord på fartyg, rent vatten. Om inga andra konserveringsmetoder används, skall kylningen fortsätta till dess att en temperatur som ligger nära temperaturen för smältande is har nåtts.

| 2. | Skalning och urtagning av kött skall utföras under hygieniska förhållanden så att kontaminering av produkterna undviks. Om dessa moment utförs för hand, skall personalen vara extra noga med att tvätta händerna. |
| --- | --- |

2.

Skalning och urtagning av kött skall utföras under hygieniska förhållanden så att kontaminering av produkterna undviks. Om dessa moment utförs för hand, skall personalen vara extra noga med att tvätta händerna.

| 3. | Efter skalning och urtagning av köttet skall de kokta produkterna omedelbart frysas eller så snart som möjligt kylas till den temperatur som fastställs i kapitel VII. |
| --- | --- |

3.

Efter skalning och urtagning av köttet skall de kokta produkterna omedelbart frysas eller så snart som möjligt kylas till den temperatur som fastställs i kapitel VII.

KAPITEL V: HÄLSONORMER FÖR FISKERIPRODUKTER

Utöver att garantera att de mikrobiologiska kriterier som antagits i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (13) följs, skall livsmedelsföretagare se till, beroende på produkternas eller arternas natur, att fiskeriproduktersom avyttras som livsmedel uppfyller normerna i detta kapitel:

A.   FISKERIPRODUKTERS ORGANOLEPTISKA EGENSKAPER

Livsmedelsföretagare skall göra en organoleptisk undersökning av fiskeriprodukterna. Vid denna undersökningskall särskilt klargöras om fiskeriprodukterna uppfyller alla kriterier på färskhet.

B.   HISTAMIN

Livsmedelsföretagare skall säkerställa att gränsvärdena för histamin inte överskrids.

C.   TOTAL MÄNGD FLYKTIGT KVÄVE

Obearbetade fiskeriprodukter får inte släppas ut på marknaden om kemiska test visar att gränsvärdena för TVB-N eller TMA-N har överskridits.

D.   PARASITER

Livsmedelsföretagare skall se till att fiskprodukter har okulärbesiktigats i syfte att upptäcka synliga parasiter innan de släpps ut på marknaden. De får inte som livsmedel avyttra fiskeriprodukter eller delar därav som är tydligt angripna av parasiter.

E.   HÄLSOVÅDLIGA TOXINER

| 1. | Fiskeriprodukter som härrör från giftiga fiskar av följande familjer får inte släppas ut på marknaden: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae och Canthigasteridae. |
| --- | --- |

1.

Fiskeriprodukter som härrör från giftiga fiskar av följande familjer får inte släppas ut på marknaden: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae och Canthigasteridae.

| 2. | Fiskeriprodukter som innehåller biotoxiner, till exempel ciguateratoxiner eller muskelförlamande toxiner, får inte släppas ut på marknaden. Fiskeriprodukter som härrör från levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor får dock släppas ut på marknaden om de har framställts i överensstämmelse med bestämmelserna i avsnitt VII och uppfyller kraven i kapitel V punkt 2 i det avsnittet. |
| --- | --- |

2.

Fiskeriprodukter som innehåller biotoxiner, till exempel ciguateratoxiner eller muskelförlamande toxiner, får inte släppas ut på marknaden. Fiskeriprodukter som härrör från levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor får dock släppas ut på marknaden om de har framställts i överensstämmelse med bestämmelserna i avsnitt VII och uppfyller kraven i kapitel V punkt 2 i det avsnittet.

KAPITEL VI: FÖRPACKNING AV FISKERIPRODUKTER

| 1. | Behållare som används för att förvara färska fiskeriprodukter i is skall vara vattentäta och så beskaffade att smältvattnet inte kommer i kontakt med produkterna. |
| --- | --- |

1.

Behållare som används för att förvara färska fiskeriprodukter i is skall vara vattentäta och så beskaffade att smältvattnet inte kommer i kontakt med produkterna.

| 2. | Frysta block som bereds ombord på fartyg skall förpackas på lämpligt sätt före landning. |
| --- | --- |

2.

Frysta block som bereds ombord på fartyg skall förpackas på lämpligt sätt före landning.

| 3. | När fiskeriprodukter förpackas ombord på fiskerifartyg skall livsmedelsföretagare säkerställa att förpackningsmaterialet






  a) | inte utgör en kontaminationskälla, |
| --- | --- | --- |

3.

När fiskeriprodukter förpackas ombord på fiskerifartyg skall livsmedelsföretagare säkerställa att förpackningsmaterialet

a)

inte utgör en kontaminationskälla,

| b) | lagras på sådant sätt att det inte utsätts för en risk för kontaminering, |
| --- | --- |

b)

lagras på sådant sätt att det inte utsätts för en risk för kontaminering,

| c) | om det är avsett att återanvändas är lätt att rengöra och, om nödvändigt, desinficera. |
| --- | --- |

c)

om det är avsett att återanvändas är lätt att rengöra och, om nödvändigt, desinficera.

KAPITEL VII: LAGRING AV FISKERIPRODUKTER

Livsmedelsföretagare som lagrar fiskeriprodukter skall se till att följande villkor uppfylls:

| 1. | Färska fiskeriprodukter, upptinade obearbetade fiskeriprodukter samt kokta och kylda produkter av kräftdjur och blötdjur skall hållas vid en temperatur som ligger nära den för smältande is. |
| --- | --- |

1.

Färska fiskeriprodukter, upptinade obearbetade fiskeriprodukter samt kokta och kylda produkter av kräftdjur och blötdjur skall hållas vid en temperatur som ligger nära den för smältande is.

| 2. | Frysta fiskeriprodukter skall hållas vid en temperatur på högst - 18 °C i alla delar av produkten. Hel, fryst fisk i saltlake avsedd för produktion av konserver får dock förvaras vid högst - 9 °C. |
| --- | --- |

2.

Frysta fiskeriprodukter skall hållas vid en temperatur på högst - 18 °C i alla delar av produkten. Hel, fryst fisk i saltlake avsedd för produktion av konserver får dock förvaras vid högst - 9 °C.

| 3. | Fiskeriprodukter som förvaras levande skall hållas vid en temperatur och på ett sätt som inte inverkar menligt på livsmedelssäkerheten och deras livsduglighet. |
| --- | --- |

3.

Fiskeriprodukter som förvaras levande skall hållas vid en temperatur och på ett sätt som inte inverkar menligt på livsmedelssäkerheten och deras livsduglighet.

KAPITEL VIII: TRANSPORT AV FISKERIPRODUKTER

Livsmedelsföretagare som transporterar fiskeriprodukter skall se till att följande villkor uppfylls:

| 1. | Fiskeriprodukter skall under transport hållas vid de föreskrivna temperaturerna. Särskilt följande krav skall uppfyllas:






  a) | Färska fiskeriprodukter, upptinade obearbetade fiskeriprodukter samt kokta och kylda produkter av kräftdjur och blötdjur skall hållas vid en temperatur som ligger nära den för smältande is. |
| --- | --- | --- |

1.

Fiskeriprodukter skall under transport hållas vid de föreskrivna temperaturerna. Särskilt följande krav skall uppfyllas:

a)

Färska fiskeriprodukter, upptinade obearbetade fiskeriprodukter samt kokta och kylda produkter av kräftdjur och blötdjur skall hållas vid en temperatur som ligger nära den för smältande is.

| b) | Frysta fiskeriprodukter, med undantag för fryst fisk i saltlake avsedd för produktion av konserver, skall under transport hållas vid en jämn temperatur på högst - 18 °C i alla delar av produkten, eventuellt med kortvariga variationer uppåt på högst 3 °C. |
| --- | --- |

b)

Frysta fiskeriprodukter, med undantag för fryst fisk i saltlake avsedd för produktion av konserver, skall under transport hållas vid en jämn temperatur på högst - 18 °C i alla delar av produkten, eventuellt med kortvariga variationer uppåt på högst 3 °C.

| 2. | Livsmedelsföretagare behöver inte uppfylla kraven i punkt 1 b när frysta fiskeriprodukter transporteras från ett fryslager till en godkänd anläggning för att tinas när de kommer fram i syfte att beredas och/eller bearbetas om avståndet är kort och den behöriga myndigheten medger detta. |
| --- | --- |

2.

Livsmedelsföretagare behöver inte uppfylla kraven i punkt 1 b när frysta fiskeriprodukter transporteras från ett fryslager till en godkänd anläggning för att tinas när de kommer fram i syfte att beredas och/eller bearbetas om avståndet är kort och den behöriga myndigheten medger detta.

| 3. | Om fiskeriprodukterna förvaras under is får smältvattnet inte förbli i kontakt med produkterna. |
| --- | --- |

3.

Om fiskeriprodukterna förvaras under is får smältvattnet inte förbli i kontakt med produkterna.

| 4. | Fiskeriprodukter som skall släppas ut på marknaden levande skall transporteras på ett sätt som inte inverkar menligt på livsmedelssäkerheten och deras livsduglighet. |
| --- | --- |

4.

Fiskeriprodukter som skall släppas ut på marknaden levande skall transporteras på ett sätt som inte inverkar menligt på livsmedelssäkerheten och deras livsduglighet.

AVSNITT IX

OBEHANDLAD MJÖLK OCH MJÖLKPRODUKTER

KAPITEL I: OBEHANDLAD MJÖLK — PRIMÄRPRODUKTION

Livsmedelsföretagare som producerar eller, i förekommande fall, samlar upp obehandlad mjölk skall uppfylla de krav som fastställs i detta kapitel.

I.   HYGIENKRAV FÖR PRODUKTION AV OBEHANDLAD MJÖLK

| 1. | Obehandlad mjölk skall komma från djur






  a) | som inte uppvisar några som helst symtom på smittsamma sjukdomar som genom mjölk kan överföras till människor, |
| --- | --- | --- |

1.

Obehandlad mjölk skall komma från djur

a)

som inte uppvisar några som helst symtom på smittsamma sjukdomar som genom mjölk kan överföras till människor,

| b) | vilkas allmänna hälsotillstånd är gott, som inte uppvisar något tecken på sjukdom som kan leda till att mjölken kontamineras och som i synnerhet inte lider av någon infektion i könsorganen med flytningar, enterit med diarré och feber eller någon synlig juverinflammation, |
| --- | --- |

b)

vilkas allmänna hälsotillstånd är gott, som inte uppvisar något tecken på sjukdom som kan leda till att mjölken kontamineras och som i synnerhet inte lider av någon infektion i könsorganen med flytningar, enterit med diarré och feber eller någon synlig juverinflammation,

| c) | som inte uppvisar något sår på juvret som kan tänkas påverka mjölken, och |
| --- | --- |

c)

som inte uppvisar något sår på juvret som kan tänkas påverka mjölken, och

| d) | som inte har tillförts icke godkända ämnen eller produkter och som inte har genomgått en illegal behandling i den mening som avses i direktiv 96/23/EG, och |
| --- | --- |

d)

som inte har tillförts icke godkända ämnen eller produkter och som inte har genomgått en illegal behandling i den mening som avses i direktiv 96/23/EG, och

| e) | för vilka, om de har tillförts godkända produkter eller ämnen, den karenstid har iakttagits som föreskrivs för dessa produkter och ämnen. |
| --- | --- |

e)

för vilka, om de har tillförts godkända produkter eller ämnen, den karenstid har iakttagits som föreskrivs för dessa produkter och ämnen.

| 2. | a) | I synnerhet, när det gäller brucellos, skall obehandlad mjölk komma från






  i) | kor eller bufflar som tillhör en besättning som enligt direktiv 64/432/EEG (14) är fri eller officiellt fri från brucellos, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

I synnerhet, när det gäller brucellos, skall obehandlad mjölk komma från

i)

kor eller bufflar som tillhör en besättning som enligt direktiv 64/432/EEG (14) är fri eller officiellt fri från brucellos,

| ii) | får eller getter som tillhör en mjölkproduktionsanläggning som är officiellt fri eller fri från brucellos enligt direktiv 91/68/EEG (15), eller |
| --- | --- |

ii)

får eller getter som tillhör en mjölkproduktionsanläggning som är officiellt fri eller fri från brucellos enligt direktiv 91/68/EEG (15), eller

| iii) | hondjur av andra arter som, om de är mottagliga för brucellos, tillhör besättningar som regelbundet kontrolleras beträffande denna sjukdom i enlighet med en plan som godkänts av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

iii)

hondjur av andra arter som, om de är mottagliga för brucellos, tillhör besättningar som regelbundet kontrolleras beträffande denna sjukdom i enlighet med en plan som godkänts av den behöriga myndigheten.

| b) | När det gäller tuberkulos skall obehandlad mjölk komma från






  i) | kor eller bufflar som tillhör en besättning som enligt direktiv 64/432/EEG är officiellt fri från tuberkulos, eller |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller tuberkulos skall obehandlad mjölk komma från

i)

kor eller bufflar som tillhör en besättning som enligt direktiv 64/432/EEG är officiellt fri från tuberkulos, eller

| ii) | hondjur av andra arter som, om de är mottagliga för tuberkulos, tillhör besättningar som regelbundet kontrolleras beträffande denna sjukdom i enlighet med en plan som godkänts av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

ii)

hondjur av andra arter som, om de är mottagliga för tuberkulos, tillhör besättningar som regelbundet kontrolleras beträffande denna sjukdom i enlighet med en plan som godkänts av den behöriga myndigheten.

| c) | Om getter hålls tillsammans med kor, skall getterna genomgå tuberkuloskontroll. |
| --- | --- |

c)

Om getter hålls tillsammans med kor, skall getterna genomgå tuberkuloskontroll.

| 3. | Obehandlad mjölk från djur som inte uppfyller kraven i punkt 2 får dock användas med den behöriga myndighetens godkännande






  a) | när det gäller kor eller bufflar som inte visar någon positiv reaktion på tuberkulos- eller brucellostest eller några symptom på dessa sjukdomar, efter att ha värmebehandlats och sedan visat negativ reaktion i ett fosfatastest, |
| --- | --- | --- |

3.

Obehandlad mjölk från djur som inte uppfyller kraven i punkt 2 får dock användas med den behöriga myndighetens godkännande

a)

när det gäller kor eller bufflar som inte visar någon positiv reaktion på tuberkulos- eller brucellostest eller några symptom på dessa sjukdomar, efter att ha värmebehandlats och sedan visat negativ reaktion i ett fosfatastest,

| b) | när det gäller får eller getter som inte visar någon positiv reaktion på brucellostest eller som har vaccinerats mot brucellos som en del av ett godkänt utrotningsprogram och inte visar några symptom på denna sjukdom, antingen






  i) | för framställning av ost med en mognadsperiod på minst två månader, eller |
| --- | --- | --- |

b)

när det gäller får eller getter som inte visar någon positiv reaktion på brucellostest eller som har vaccinerats mot brucellos som en del av ett godkänt utrotningsprogram och inte visar några symptom på denna sjukdom, antingen

i)

för framställning av ost med en mognadsperiod på minst två månader, eller

| ii) | efter att ha värmebehandlats och sedan visat negativ reaktion i ett fosfatastest, och |
| --- | --- |

ii)

efter att ha värmebehandlats och sedan visat negativ reaktion i ett fosfatastest, och

| c) | när det gäller hondjur av andra arter som inte visar någon positiv reaktion på tuberkulos- eller brucellostest eller några symptom på dessa sjukdomar, men som tillhör en besättning där brucellos eller tuberkulos har detekterats efter de kontroller som avses i punkt 2 a iii eller 2 b ii, om den behandlas på ett sätt som garanterar mjölkens säkerhet. |
| --- | --- |

c)

när det gäller hondjur av andra arter som inte visar någon positiv reaktion på tuberkulos- eller brucellostest eller några symptom på dessa sjukdomar, men som tillhör en besättning där brucellos eller tuberkulos har detekterats efter de kontroller som avses i punkt 2 a iii eller 2 b ii, om den behandlas på ett sätt som garanterar mjölkens säkerhet.

| 4. | Obehandlad mjölk från djur som inte uppfyller kraven i punkterna 1-3, särskilt alla djur som visar en positiv reaktion på profylaktiska tester för tuberkulos eller brucellos enligt direktiven 64/432/EEG och 91/68/EEG, får inte användas som livsmedel. |
| --- | --- |

4.

Obehandlad mjölk från djur som inte uppfyller kraven i punkterna 1-3, särskilt alla djur som visar en positiv reaktion på profylaktiska tester för tuberkulos eller brucellos enligt direktiven 64/432/EEG och 91/68/EEG, får inte användas som livsmedel.

| 5. | Isolering av djur som är smittade eller som misstänks vara smittade med någon av de sjukdomar som anges i punkt 1 eller 2 måste vara effektivt för att undvika negativa effekter på andra djurs mjölk. |
| --- | --- |

5.

Isolering av djur som är smittade eller som misstänks vara smittade med någon av de sjukdomar som anges i punkt 1 eller 2 måste vara effektivt för att undvika negativa effekter på andra djurs mjölk.

II.   HYGIEN VID MJÖLKPRODUKTIONSANLÄGGNINGAR

A.   Krav på lokaler och utrustning

| 1. | Mjölkningsutrustning samt lokaler där mjölk förvaras, hanteras eller kyls skall vara så belägna och utformade att risken för att mjölken kontamineras begränsas. |
| --- | --- |

1.

Mjölkningsutrustning samt lokaler där mjölk förvaras, hanteras eller kyls skall vara så belägna och utformade att risken för att mjölken kontamineras begränsas.

| 2. | Lokaler för förvaring av mjölk skall vara skyddade mot skadedjur, vara tillräckligt avskilda från de lokaler där djuren hålls och, där så är nödvändigt för att uppfylla kraven i del B, ha lämplig utrustning för kylning av mjölken. |
| --- | --- |

2.

Lokaler för förvaring av mjölk skall vara skyddade mot skadedjur, vara tillräckligt avskilda från de lokaler där djuren hålls och, där så är nödvändigt för att uppfylla kraven i del B, ha lämplig utrustning för kylning av mjölken.

| 3. | Ytor på utrustning som kommer i kontakt med mjölk (redskap, behållare, tankar osv. avsedda för mjölkning, uppsamling eller transport) skall vara lätta att rengöra och, där så är nödvändigt, desinficera och hållas i gott skick. Detta kräver användning av släta, tvättbara och giftfria material. |
| --- | --- |

3.

Ytor på utrustning som kommer i kontakt med mjölk (redskap, behållare, tankar osv. avsedda för mjölkning, uppsamling eller transport) skall vara lätta att rengöra och, där så är nödvändigt, desinficera och hållas i gott skick. Detta kräver användning av släta, tvättbara och giftfria material.

| 4. | Efter användningen skall sådana ytor rengöras och, där så är nödvändigt, desinficeras. Efter varje transport, eller efter varje serie av transporter om det är en mycket kort tidrymd mellan lossning och påföljande lastning, men under alla omständigheter åtminstone en gång om dagen, skall behållare och tankar som används för transport av obehandlad mjölk rengöras och desinficeras på lämpligt sätt innan de används på nytt. |
| --- | --- |

4.

Efter användningen skall sådana ytor rengöras och, där så är nödvändigt, desinficeras. Efter varje transport, eller efter varje serie av transporter om det är en mycket kort tidrymd mellan lossning och påföljande lastning, men under alla omständigheter åtminstone en gång om dagen, skall behållare och tankar som används för transport av obehandlad mjölk rengöras och desinficeras på lämpligt sätt innan de används på nytt.

B.   Hygien vid mjölkning, uppsamling och transport

| 1. | Mjölkning skall utföras hygieniskt, varvid särskilt följande skall säkerställas:






  a) | Innan mjölkningen påbörjas skall spenar, juver och närliggande delar vara rena. |
| --- | --- | --- |

1.

Mjölkning skall utföras hygieniskt, varvid särskilt följande skall säkerställas:

a)

Innan mjölkningen påbörjas skall spenar, juver och närliggande delar vara rena.

| b) | Mjölk från samtliga djur skall kontrolleras avseende organoleptiska eller fysikalisk-kemiska avvikelser antingen av den person som mjölkar eller med en metod som ger motsvarande resultat, och mjölk som uppvisar sådana avvikelser får inte användas som livsmedel. |
| --- | --- |

b)

Mjölk från samtliga djur skall kontrolleras avseende organoleptiska eller fysikalisk-kemiska avvikelser antingen av den person som mjölkar eller med en metod som ger motsvarande resultat, och mjölk som uppvisar sådana avvikelser får inte användas som livsmedel.

| c) | Mjölk från djur som uppvisar kliniska symptom på juversjukdom får endast användas som livsmedel i överensstämmelse med instruktioner från en veterinär. |
| --- | --- |

c)

Mjölk från djur som uppvisar kliniska symptom på juversjukdom får endast användas som livsmedel i överensstämmelse med instruktioner från en veterinär.

| d) | Djur som genomgår en medicinsk behandling som sannolikt innebär att restsubstanser överförs till mjölken skall kunna identifieras, och mjölk som fås från sådana djur före karenstidens utgång får inte användas som livsmedel. |
| --- | --- |

d)

Djur som genomgår en medicinsk behandling som sannolikt innebär att restsubstanser överförs till mjölken skall kunna identifieras, och mjölk som fås från sådana djur före karenstidens utgång får inte användas som livsmedel.

| e) | Spendoppnings- eller spraymedel får endast användas om den behöriga myndigheten har godkänt dem och på sådant sätt att de inte ger oacceptabla halter av restsubstanser i mjölken. |
| --- | --- |

e)

Spendoppnings- eller spraymedel får endast användas om den behöriga myndigheten har godkänt dem och på sådant sätt att de inte ger oacceptabla halter av restsubstanser i mjölken.

| 2. | Omedelbart efter mjölkning skall mjölken förvaras i ett rent utrymme som är utformat och utrustat för att undvika kontaminering. Den skall omedelbart kylas till en temperatur på högst 8 °C om den samlas upp dagligen och till högst 6 °C om uppsamling inte sker dagligen. |
| --- | --- |

2.

Omedelbart efter mjölkning skall mjölken förvaras i ett rent utrymme som är utformat och utrustat för att undvika kontaminering. Den skall omedelbart kylas till en temperatur på högst 8 °C om den samlas upp dagligen och till högst 6 °C om uppsamling inte sker dagligen.

| 3. | Kylkedjan får inte brytas under transporten och vid ankomsten till bestämmelseanläggningen får mjölkens temperatur vara högst 10 °C. |
| --- | --- |

3.

Kylkedjan får inte brytas under transporten och vid ankomsten till bestämmelseanläggningen får mjölkens temperatur vara högst 10 °C.

| 4. | Livsmedelsföretagare behöver inte uppfylla de temperaturkrav som fastställs i punkterna 2 och 3 om mjölken uppfyller de kriterier som fastställs i del III och om






  a) | mjölken bearbetas inom två timmar efter mjölkning eller |
| --- | --- | --- |

4.

Livsmedelsföretagare behöver inte uppfylla de temperaturkrav som fastställs i punkterna 2 och 3 om mjölken uppfyller de kriterier som fastställs i del III och om

a)

mjölken bearbetas inom två timmar efter mjölkning eller

| b) | en högre temperatur är nödvändig av tekniska skäl i samband med tillverkningen av vissa mjölkprodukter och den behöriga myndigheten godkänner detta. |
| --- | --- |

b)

en högre temperatur är nödvändig av tekniska skäl i samband med tillverkningen av vissa mjölkprodukter och den behöriga myndigheten godkänner detta.

C.   Personalhygien

| 1. | Personer som mjölkar och/eller hanterar obehandlad mjölk skall bära lämpliga rena kläder. |
| --- | --- |

1.

Personer som mjölkar och/eller hanterar obehandlad mjölk skall bära lämpliga rena kläder.

| 2. | Personer som mjölkar skall iaktta god personlig renlighet. I närheten av mjölkningsplatsen skall det finnas lämpliga anordningar så att personer som mjölkar eller hanterar obehandlad mjölk kan tvätta händer och armar. |
| --- | --- |

2.

Personer som mjölkar skall iaktta god personlig renlighet. I närheten av mjölkningsplatsen skall det finnas lämpliga anordningar så att personer som mjölkar eller hanterar obehandlad mjölk kan tvätta händer och armar.

III.   KRITERIER FÖR OBEHANDLAD MJÖLK

| 1. | I väntan på att normer skall fastställas inom ramen för en mer specifik lagstiftning om kvaliteten på mjölk och mjölkprodukter skall följande kriterier gälla för obehandlad mjölk: |
| --- | --- |

1.

I väntan på att normer skall fastställas inom ramen för en mer specifik lagstiftning om kvaliteten på mjölk och mjölkprodukter skall följande kriterier gälla för obehandlad mjölk:

| 2. | Ett representativt antal stickprov på obehandlad mjölk som uppsamlats slumpvis från mjölkproduktionsanläggning måste kontrolleras med avseende på punkterna 3 och 4. Kontrollerna får utföras av eller för






  a) | livsmedelsföretagare som producerar mjölken, |
| --- | --- | --- |

2.

Ett representativt antal stickprov på obehandlad mjölk som uppsamlats slumpvis från mjölkproduktionsanläggning måste kontrolleras med avseende på punkterna 3 och 4. Kontrollerna får utföras av eller för

a)

livsmedelsföretagare som producerar mjölken,

| b) | livsmedelsföretagare som samlar upp eller bearbetar mjölken, |
| --- | --- |

b)

livsmedelsföretagare som samlar upp eller bearbetar mjölken,

| c) | en grupp av livsmedelsföretagare, eller |
| --- | --- |

c)

en grupp av livsmedelsföretagare, eller

| d) | inom ramen för ett nationellt eller regionalt kontrollprogram. |
| --- | --- |

d)

inom ramen för ett nationellt eller regionalt kontrollprogram.

| 3. | a) | Livsmedelsföretagare skall inleda förfaranden för att se till att obehandlad mjölk uppfyller följande kriterier:






  i) | För obehandlad mjölk från kor:






  Antal bakterier vid 30 °C (per ml) | ≤ 100 000 (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Somatiskt celltal (per ml) | ≤ 400 000 (17) |

3.

a)

Livsmedelsföretagare skall inleda förfaranden för att se till att obehandlad mjölk uppfyller följande kriterier:

i)

För obehandlad mjölk från kor:

Antal bakterier vid 30 °C (per ml)

≤ 100 000 (16)

Somatiskt celltal (per ml)

≤ 400 000 (17)

| ii) | För obehandlad mjölk från andra arter:






  Antal bakterier vid 30 °C (per ml) | ≤ 1 500 000 (16) |
| --- | --- | --- |

ii)

För obehandlad mjölk från andra arter:

Antal bakterier vid 30 °C (per ml)

≤ 1 500 000 (16)

| b) | Om obehandlad mjölk från andra arter än kor är avsedd för tillverkning av produkter som framställs av obehandlad mjölk genom en process som inte inbegriper värmebehandling skall livsmedelsföretagare se till att den obehandlade mjölken uppfyller följande kriterier:






  Antal bakterier vid 30 °C (per ml) | ≤ 500 000 (16) |
| --- | --- | --- |

b)

Om obehandlad mjölk från andra arter än kor är avsedd för tillverkning av produkter som framställs av obehandlad mjölk genom en process som inte inbegriper värmebehandling skall livsmedelsföretagare se till att den obehandlade mjölken uppfyller följande kriterier:

Antal bakterier vid 30 °C (per ml)

≤ 500 000 (16)

| 4. | Utan att det påverkar direktiv 96/23/EG måste livsmedelsföretagare inleda förfaranden för att se till att obehandlad mjölk inte släpps ut på marknaden om






  a) | den innehåller rester av antibiotika i en mängd som när det gäller något av de ämnen som anges i bilagorna I och III till förordning (EEG) nr 2377/90 (18) överskrider de godkända mängder som anges i den förordningen, eller |
| --- | --- | --- |

4.

Utan att det påverkar direktiv 96/23/EG måste livsmedelsföretagare inleda förfaranden för att se till att obehandlad mjölk inte släpps ut på marknaden om

a)

den innehåller rester av antibiotika i en mängd som när det gäller något av de ämnen som anges i bilagorna I och III till förordning (EEG) nr 2377/90 (18) överskrider de godkända mängder som anges i den förordningen, eller

| b) | den sammanlagda mängden rester av antibiotika överskrider ett högsta tillåtna värde. |
| --- | --- |

b)

den sammanlagda mängden rester av antibiotika överskrider ett högsta tillåtna värde.

| 5. | Om den obehandlade mjölken inte överensstämmer med punkt 3 eller 4 skall livsmedelsföretagaren underrätta behörig myndighet och vidta åtgärder för att avhjälpa detta. |
| --- | --- |

5.

Om den obehandlade mjölken inte överensstämmer med punkt 3 eller 4 skall livsmedelsföretagaren underrätta behörig myndighet och vidta åtgärder för att avhjälpa detta.

KAPITEL II: KRAV FÖR MJÖLKPRODUKTER

I.   TEMPERATURKRAV

| 1. | Livsmedelsföretagare skall se till att mjölken när den tas emot vid en bearbetningsanläggning snabbt kyls till en temperatur på högst 6 °C och förvaras vid den temperaturen till dess att den bearbetas. |
| --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare skall se till att mjölken när den tas emot vid en bearbetningsanläggning snabbt kyls till en temperatur på högst 6 °C och förvaras vid den temperaturen till dess att den bearbetas.

| 2. | Livsmedelsföretagare får emellertid förvara mjölk vid en högre temperatur






  a) | om den bearbetas omedelbart efter mjölkningen eller inom fyra timmar efter det att den har tagits emot vid bearbetningsanläggningen, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Livsmedelsföretagare får emellertid förvara mjölk vid en högre temperatur

a)

om den bearbetas omedelbart efter mjölkningen eller inom fyra timmar efter det att den har tagits emot vid bearbetningsanläggningen, eller

| b) | om den behöriga myndigheten av tekniska skäl godkänner en högre temperatur i samband med framställningen av vissa mjölkprodukter. |
| --- | --- |

b)

om den behöriga myndigheten av tekniska skäl godkänner en högre temperatur i samband med framställningen av vissa mjölkprodukter.

II.   KRAV AVSEENDE VÄRMEBEHANDLING

| 1. | När obehandlad mjölk eller mjölkprodukter värmebehandlas skall livsmedelsföretagare se till att kraven i förordning (EG) nr .../2004 (19) bilaga II, kapitel XI är uppfyllda. |
| --- | --- |

1.

När obehandlad mjölk eller mjölkprodukter värmebehandlas skall livsmedelsföretagare se till att kraven i förordning (EG) nr .../2004 (19) bilaga II, kapitel XI är uppfyllda.

| 2. | Livsmedelsföretagare skall, för att avgöra om obehandlad mjölk skall värmebehandlas,






  a) | beakta de förfaranden som utvecklats i överensstämmelse med HACCP-principerna enligt förordning (EG) nr .../2004 (19) och |
| --- | --- | --- |

2.

Livsmedelsföretagare skall, för att avgöra om obehandlad mjölk skall värmebehandlas,

a)

beakta de förfaranden som utvecklats i överensstämmelse med HACCP-principerna enligt förordning (EG) nr .../2004 (19) och

| b) | uppfylla alla krav som den behöriga myndigheten uppställer på denna punkt när den godkänner anläggningar eller genomför kontroller i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (19). |
| --- | --- |

b)

uppfylla alla krav som den behöriga myndigheten uppställer på denna punkt när den godkänner anläggningar eller genomför kontroller i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (19).

III.   KRITERIER FÖR OBEHANDLAD KOMJÖLK:

| 1. | Livsmedelsföretagare som framställer mjölkprodukter skall inleda förfaranden för att se till att omedelbart före bearbetningen






  a) | obehandlad komjölk som används för framställning av mjölkprodukter, innehåller mindre än 300 000 bakterier per ml vid 30 °C, och |
| --- | --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare som framställer mjölkprodukter skall inleda förfaranden för att se till att omedelbart före bearbetningen

a)

obehandlad komjölk som används för framställning av mjölkprodukter, innehåller mindre än 300 000 bakterier per ml vid 30 °C, och

| b) | bearbetad komjölk som används för framställning av mjölkprodukter innehåller mindre än 100 000 bakterier per ml vid 30 °C, |
| --- | --- |

b)

bearbetad komjölk som används för framställning av mjölkprodukter innehåller mindre än 100 000 bakterier per ml vid 30 °C,

| Om | mjölken inte uppfyller kriterierna i punkt 1, skall livsmedelsföretagaren underrätta behörig myndighet och vidta åtgärder för att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

Om

mjölken inte uppfyller kriterierna i punkt 1, skall livsmedelsföretagaren underrätta behörig myndighet och vidta åtgärder för att avhjälpa situationen.

KAPITEL III: FÖRPACKNING

Omedelbart efter tappningen i den anläggning där den sista värmebehandlingen genomförs skall konsumentförpackningar med flytande mjölkprodukter förslutas med hjälp av anordningar som hindrar kontaminering. Förslutningssystemet skall vara utformat på ett sådant sätt att det klart framgår och lätt kan kontrolleras om förslutningen har öppnats.

KAPITEL IV: MÄRKNING

| 1. | Utöver kraven i direktiv 2000/13/EG skall, utom i de fall som avses i artikel 13.4 och 13.5 i det direktivet, följande tydligt anges i märkningen:






  a) | För obehandlad mjölk som är avsedd för direkt konsumtion, orden ”obehandlad mjölk”. |
| --- | --- | --- |

1.

Utöver kraven i direktiv 2000/13/EG skall, utom i de fall som avses i artikel 13.4 och 13.5 i det direktivet, följande tydligt anges i märkningen:

a)

För obehandlad mjölk som är avsedd för direkt konsumtion, orden ”obehandlad mjölk”.

| b) | För produkter som framställs med obehandlad mjölk och där framställningsprocessen inte omfattar värmebehandling eller annan fysikalisk eller kemisk behandling, orden ”framställd av obehandlad mjölk”. |
| --- | --- |

b)

För produkter som framställs med obehandlad mjölk och där framställningsprocessen inte omfattar värmebehandling eller annan fysikalisk eller kemisk behandling, orden ”framställd av obehandlad mjölk”.

| 2. | Kraven i punkt 1 gäller för produkter som är avsedda för detaljhandeln. Termen ”märkning” avser varje form av förpackning, dokument, meddelande, etikett, ring eller hylsa som medföljer eller avser sådana produkter. |
| --- | --- |

2.

Kraven i punkt 1 gäller för produkter som är avsedda för detaljhandeln. Termen ”märkning” avser varje form av förpackning, dokument, meddelande, etikett, ring eller hylsa som medföljer eller avser sådana produkter.

KAPITEL V: IDENTIFIERINGSMÄRKNING

Genom undantag från kravet i avsnitt I i bilaga II

| 1. | att identifieringsmärket skall innehålla anläggningens godkännandenummer, får identifieringsmärket innehålla en hänvisning till var på innerförpackningen eller emballaget som anläggningens godkännandenummer anges, |
| --- | --- |

1.

att identifieringsmärket skall innehålla anläggningens godkännandenummer, får identifieringsmärket innehålla en hänvisning till var på innerförpackningen eller emballaget som anläggningens godkännandenummer anges,

| 2. | får identifieringsmärket, när det gäller återanvändningsbara flaskor, ange endast avsändarlandets initialer och anläggningens godkännandenummer. |
| --- | --- |

2.

får identifieringsmärket, när det gäller återanvändningsbara flaskor, ange endast avsändarlandets initialer och anläggningens godkännandenummer.

AVSNITT X

ÄGG OCH ÄGGPRODUKTER

KAPITEL I: ÄGG

| 1. | I producentens lokaler och under tiden fram till försäljning till konsumenten skall äggen förvaras rent, torrt och fritt från främmande lukter samt skyddas effektivt mot stötar och direkt solljus. |
| --- | --- |

1.

I producentens lokaler och under tiden fram till försäljning till konsumenten skall äggen förvaras rent, torrt och fritt från främmande lukter samt skyddas effektivt mot stötar och direkt solljus.

| 2. | Ägg skall förvaras och transporteras vid den, företrädesvis konstanta, temperatur som bäst bevarar deras hygieniska egenskaper. |
| --- | --- |

2.

Ägg skall förvaras och transporteras vid den, företrädesvis konstanta, temperatur som bäst bevarar deras hygieniska egenskaper.

| 3. | Ägg skall levereras till konsumenten inom högst 21 dagar från värpning. |
| --- | --- |

3.

Ägg skall levereras till konsumenten inom högst 21 dagar från värpning.

KAPITEL II: ÄGGPRODUKTER

I.   KRAV FÖR ANLÄGGNINGAR

Livsmedelsföretagare skall se till att anläggningar för tillverkning av äggprodukter är utformade, inredda och utrustade för att garantera att följande arbetsmoment skiljs åt:

| 1. | Tvättning, torkning och desinficering av smutsiga ägg, om dessa arbetsmoment utförs. |
| --- | --- |

1.

Tvättning, torkning och desinficering av smutsiga ägg, om dessa arbetsmoment utförs.

| 2. | Knäckning av ägg, uppsamling av ägginnehållet och borttagning av skal och hinnor. |
| --- | --- |

2.

Knäckning av ägg, uppsamling av ägginnehållet och borttagning av skal och hinnor.

| 3. | Andra arbetsmoment än de som anges i punkterna 1 och 2. |
| --- | --- |

3.

Andra arbetsmoment än de som anges i punkterna 1 och 2.

II.   RÅVAROR AVSEDDA FÖR FRAMSTÄLLNING AV ÄGGPRODUKTER

Livsmedelsföretagare skall se till att råvaror som används för framställning av äggprodukter uppfyller följande krav:

| 1. | Skalet på ägg som används för framställning av äggprodukter skall vara fullt utvecklat och utan sprickor. Skadade ägg får dock användas för framställning av äggprodukter om de levereras direkt från produktionsanläggningen eller en förpackningscentral till en bearbetningsanläggning där de skall knäckas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.

Skalet på ägg som används för framställning av äggprodukter skall vara fullt utvecklat och utan sprickor. Skadade ägg får dock användas för framställning av äggprodukter om de levereras direkt från produktionsanläggningen eller en förpackningscentral till en bearbetningsanläggning där de skall knäckas så snart som möjligt.

| 2. | Flytande ägg som framställts i en anläggning som godkänts för detta ändamål får användas som råvara. Vid framställning av flytande ägg skall kraven i punkterna 1, 2, 3, 4 och 7 i del III uppfyllas. |
| --- | --- |

2.

Flytande ägg som framställts i en anläggning som godkänts för detta ändamål får användas som råvara. Vid framställning av flytande ägg skall kraven i punkterna 1, 2, 3, 4 och 7 i del III uppfyllas.

III.   SÄRSKILDA HYGIENKRAV FÖR FRAMSTÄLLNING AV ÄGGPRODUKTER

Livsmedelsföretagare skall se till att alla arbetsmoment utförs på ett sådant sätt att all kontaminering under produktion, hantering och förvaring av äggprodukter undviks, särskilt genom att se till att följande krav uppfylls:

| 1. | Ägg får knäckas endast om de är rena och torra. |
| --- | --- |

1.

Ägg får knäckas endast om de är rena och torra.

| 2. | Äggen skall knäckas på ett sätt som minimerar kontaminering, särskilt genom att det säkerställs att denna verksamhet är avskild från andra arbetsmoment. Skadade ägg skall behandlas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

2.

Äggen skall knäckas på ett sätt som minimerar kontaminering, särskilt genom att det säkerställs att denna verksamhet är avskild från andra arbetsmoment. Skadade ägg skall behandlas så snart som möjligt.

| 3. | Andra ägg än hönsägg, kalkonägg eller pärlhönsägg skall hanteras och bearbetas för sig. All utrustning skall rengöras och desinficeras innan bearbetning av hönsägg, kalkonägg eller pärlhönsägg återupptas. |
| --- | --- |

3.

Andra ägg än hönsägg, kalkonägg eller pärlhönsägg skall hanteras och bearbetas för sig. All utrustning skall rengöras och desinficeras innan bearbetning av hönsägg, kalkonägg eller pärlhönsägg återupptas.

| 4. | Äggens innehåll får inte utvinnas genom centrifugering eller krossning, och det är inte heller tillåtet att utvinna äggviterester avsedda att användas som livsmedel genom att centrifugera tomma äggskal. |
| --- | --- |

4.

Äggens innehåll får inte utvinnas genom centrifugering eller krossning, och det är inte heller tillåtet att utvinna äggviterester avsedda att användas som livsmedel genom att centrifugera tomma äggskal.

| 5. | Efter knäckningen skall varje del av äggprodukten så snart som möjligt genomgå en bearbetning för att eliminera mikrobiologiska faror eller reducera dem till godtagbara nivåer. Ett parti som har blivit otillräckligt bearbetat får dock omedelbart utsättas för ny bearbetning i samma anläggning, förutsatt att denna bearbetning gör partiet tjänligt som livsmedel. När ett parti visar sig vara otjänligt som livsmedel, skall det först denatureras för att se till att det inte används som livsmedel. |
| --- | --- |

5.

Efter knäckningen skall varje del av äggprodukten så snart som möjligt genomgå en bearbetning för att eliminera mikrobiologiska faror eller reducera dem till godtagbara nivåer. Ett parti som har blivit otillräckligt bearbetat får dock omedelbart utsättas för ny bearbetning i samma anläggning, förutsatt att denna bearbetning gör partiet tjänligt som livsmedel. När ett parti visar sig vara otjänligt som livsmedel, skall det först denatureras för att se till att det inte används som livsmedel.

| 6. | Det krävs ingen bearbetning av äggvita avsedd för framställning av torkat eller kristalliserat albumin som senare skall värmebehandlas. |
| --- | --- |

6.

Det krävs ingen bearbetning av äggvita avsedd för framställning av torkat eller kristalliserat albumin som senare skall värmebehandlas.

| 7. | Om bearbetning inte sker omedelbart efter knäckning, skall flytande ägg lagras antingen frysta eller vid en temperatur av högst 4 °C. Lagringsperioden vid 4 °C före bearbetning får inte överstiga 48 timmar. Dessa krav gäller emellertid inte produkter som skall avsockras om avsockringen utförs så snart som möjligt. |
| --- | --- |

7.

Om bearbetning inte sker omedelbart efter knäckning, skall flytande ägg lagras antingen frysta eller vid en temperatur av högst 4 °C. Lagringsperioden vid 4 °C före bearbetning får inte överstiga 48 timmar. Dessa krav gäller emellertid inte produkter som skall avsockras om avsockringen utförs så snart som möjligt.

| 8. | Produkter som inte har hållbarhetsbehandlats för att kunna bevaras i omgivande temperatur skall kylas till en temperatur av högst 4 °C. Produkter avsedda för infrysning skall frysas omedelbart efter bearbetning. |
| --- | --- |

8.

Produkter som inte har hållbarhetsbehandlats för att kunna bevaras i omgivande temperatur skall kylas till en temperatur av högst 4 °C. Produkter avsedda för infrysning skall frysas omedelbart efter bearbetning.

IV.   ANALYSSPECIFIKATIONER

| 1. | Koncentrationen av 3-OH-smörsyra får inte överstiga 10 mg per kg torrsubstans av den icke-modifierade äggprodukten. |
| --- | --- |

1.

Koncentrationen av 3-OH-smörsyra får inte överstiga 10 mg per kg torrsubstans av den icke-modifierade äggprodukten.

| 2. | Mjölksyrahalten i råvara som används för att framställa äggprodukter får inte överstiga 1 g per kg torrsubstans. I jästa produkter skall dessa halter dock vara de som mäts före jäsningsprocessen. |
| --- | --- |

2.

Mjölksyrahalten i råvara som används för att framställa äggprodukter får inte överstiga 1 g per kg torrsubstans. I jästa produkter skall dessa halter dock vara de som mäts före jäsningsprocessen.

| 3. | Mängden äggskalsrester, ägghinnor och andra partiklar i den bearbetade äggprodukten får inte överstiga 100 mg per kg äggprodukt. |
| --- | --- |

3.

Mängden äggskalsrester, ägghinnor och andra partiklar i den bearbetade äggprodukten får inte överstiga 100 mg per kg äggprodukt.

V.   MÄRKNING OCH IDENTIFIERINGSMÄRKNING

| 1. | Förutom de allmänna kraven på identifieringsmärkning enligt avsnitt I i bilaga II skall sändningar av äggprodukter som inte är avsedda för detaljhandeln utan som ingredienser vid framställning av en annan produkt förses med en etikett med uppgift om förvaringstemperatur och garanterad hållbarhetstid för äggprodukterna. |
| --- | --- |

1.

Förutom de allmänna kraven på identifieringsmärkning enligt avsnitt I i bilaga II skall sändningar av äggprodukter som inte är avsedda för detaljhandeln utan som ingredienser vid framställning av en annan produkt förses med en etikett med uppgift om förvaringstemperatur och garanterad hållbarhetstid för äggprodukterna.

| 2. | När det gäller flytande ägg skall etiketten enligt punkt 1 även innehålla texten ”opastöriserade äggprodukter — skall behandlas på destinationsorten” samt ange datum och klockslag då äggen knäcktes. |
| --- | --- |

2.

När det gäller flytande ägg skall etiketten enligt punkt 1 även innehålla texten ”opastöriserade äggprodukter — skall behandlas på destinationsorten” samt ange datum och klockslag då äggen knäcktes.

AVSNITT XI

GRODLÅR OCH SNÄCKOR

Livsmedelsföretagare som bereder grodlår och snäckor till livsmedel skall se till att följande villkor uppfylls:

| 1. | Grodor och snäckor får endast avlivas i anläggningar som är byggda, inredda och utrustade för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Grodor och snäckor får endast avlivas i anläggningar som är byggda, inredda och utrustade för detta ändamål.

| 2. | Anläggningar där grodlåren bereds måste ha en lokal som är reserverad för förvaring och tvättning av levande grodor samt för avlivning och avblodning av dessa. Denna lokal skall vara fysiskt skild från beredningslokalen. |
| --- | --- |

2.

Anläggningar där grodlåren bereds måste ha en lokal som är reserverad för förvaring och tvättning av levande grodor samt för avlivning och avblodning av dessa. Denna lokal skall vara fysiskt skild från beredningslokalen.

| 3. | Grodor och snäckor som dör på annat sätt än genom att avlivas i anläggningen får inte beredas till livsmedel. |
| --- | --- |

3.

Grodor och snäckor som dör på annat sätt än genom att avlivas i anläggningen får inte beredas till livsmedel.

| 4. | Grodor och snäckor måste utsättas för en organoleptisk undersökning genom provtagning. Om denna undersökning anger att de kan utgöra en fara, får de inte användas till livsmedel. |
| --- | --- |

4.

Grodor och snäckor måste utsättas för en organoleptisk undersökning genom provtagning. Om denna undersökning anger att de kan utgöra en fara, får de inte användas till livsmedel.

| 5. | Omedelbart efter beredningen skall grodlåren sköljas i rikligt med rinnande dricksvatten och utan dröjsmål kylas till en temperatur som ligger nära den för smältande is, frysas eller bearbetas. |
| --- | --- |

5.

Omedelbart efter beredningen skall grodlåren sköljas i rikligt med rinnande dricksvatten och utan dröjsmål kylas till en temperatur som ligger nära den för smältande is, frysas eller bearbetas.

| 6. | Efter avlivningen måste snäckornas lever och bukspottkörtel, om den kan utgöra en fara, avlägsnas och inte användas till livsmedel. |
| --- | --- |

6.

Efter avlivningen måste snäckornas lever och bukspottkörtel, om den kan utgöra en fara, avlägsnas och inte användas till livsmedel.

AVSNITT XII

UTSMÄLT DJURFETT OCH FETTGREVAR

KAPITEL I: KRAV FÖR ANLÄGGNINGAR DÄR RÅVAROR SAMLAS ELLER BEARBETAS

Livsmedelsföretagare skall se till att anläggningar som samlar in eller bearbetar råvaror för produktion av utsmält djurfett och fettgrevar uppfyller följande krav:

| 1. | Centraler för uppsamling av råvaror och vidare transport till bearbetningsanläggningar skall vara utrustade med utrymmen för lagring av råvaror vid en temperatur av högst 7 °C. |
| --- | --- |

1.

Centraler för uppsamling av råvaror och vidare transport till bearbetningsanläggningar skall vara utrustade med utrymmen för lagring av råvaror vid en temperatur av högst 7 °C.

| 2. | Varje bearbetningsanläggning måste ha






  a) | kylutrymmen, |
| --- | --- | --- |

2.

Varje bearbetningsanläggning måste ha

a)

kylutrymmen,

| b) | en leveranslokal, såvida anläggningen inte distribuerar utsmält djurfett endast i tankar, och |
| --- | --- |

b)

en leveranslokal, såvida anläggningen inte distribuerar utsmält djurfett endast i tankar, och

| c) | vid behov lämplig utrustning för beredning av produkter som består av utsmält djurfett blandat med andra råvaror och/eller smakämnen. |
| --- | --- |

c)

vid behov lämplig utrustning för beredning av produkter som består av utsmält djurfett blandat med andra råvaror och/eller smakämnen.

| 3. | De kylutrymmen som krävs enligt punkterna 1 och 2 a är dock inte nödvändiga om råvarorna levereras så att de aldrig lagras eller transporteras utan aktiv kylning på annat sätt än som avses i kapitel II, punkt 1 d. |
| --- | --- |

3.

De kylutrymmen som krävs enligt punkterna 1 och 2 a är dock inte nödvändiga om råvarorna levereras så att de aldrig lagras eller transporteras utan aktiv kylning på annat sätt än som avses i kapitel II, punkt 1 d.

KAPITEL II: HYGIENKRAV FÖR BEREDNING AV UTSMÄLT DJURFETT OCH FETTGREVAR

Livsmedelsföretagare som bereder utsmält djurfett och fettgrevar skall se till att följande krav uppfylls.

| 1. | Råvarorna skall






  a) | komma från djur som har slaktats på ett slakteri och som har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt, |
| --- | --- | --- |

1.

Råvarorna skall

a)

komma från djur som har slaktats på ett slakteri och som har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt,

| b) | bestå av fettvävnad eller ben som är så fria som möjligt från blod och orena beståndsdelar, |
| --- | --- |

b)

bestå av fettvävnad eller ben som är så fria som möjligt från blod och orena beståndsdelar,

| c) | komma från anläggningar som är registrerade eller godkända enligt förordning (EG) nr .../2004 (20)eller enligt den här förordningen och |
| --- | --- |

c)

komma från anläggningar som är registrerade eller godkända enligt förordning (EG) nr .../2004 (20)eller enligt den här förordningen och

| d) | transporteras och lagras under hygieniska förhållanden och vid en inre temperatur av högst 7 °C. Råvarorna får dock lagras och transporteras utan aktiv kylning om de smälts ned inom tolv timmar efter det att de utvunnits. |
| --- | --- |

d)

transporteras och lagras under hygieniska förhållanden och vid en inre temperatur av högst 7 °C. Råvarorna får dock lagras och transporteras utan aktiv kylning om de smälts ned inom tolv timmar efter det att de utvunnits.

| 2. | Under utsmältningen är det förbjudet att använda lösningsmedel. |
| --- | --- |

2.

Under utsmältningen är det förbjudet att använda lösningsmedel.

| 3. | Om det fett som skall raffineras uppfyller de krav som anges i punkt 4, får utsmält djurfett som beretts i enlighet med punkterna 1 och 2 raffineras i samma anläggning eller i någon annan anläggning för att dess fysikalisk-kemiska kvalitet skall förbättras. |
| --- | --- |

3.

Om det fett som skall raffineras uppfyller de krav som anges i punkt 4, får utsmält djurfett som beretts i enlighet med punkterna 1 och 2 raffineras i samma anläggning eller i någon annan anläggning för att dess fysikalisk-kemiska kvalitet skall förbättras.

| 4. | Utsmält djurfett skall beroende på typ uppfylla följande krav: | Fett av idisslare | Svinfett | Annat animaliskt fett |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ätbar talg | Talg för raffinering | Ätbart fett | Ister och annat fett för raffinering | Ätbart | För raffinering |
| Premier jus (21) | Övriga | Ister (22) | Övriga |
| Högsta tillåtna halt fria fettsyror (viktprocent oljesyra) | 0,75 | 1,25 | 3,0 | 0,75 | 1,25 | 2,0 | 1,25 | 3,0 |
| Högsta tillåtna peroxidtal | 4 mekv/kg | 4 mekv/kg | 6 mekv/kg | 4 mekv/kg | 4 mekv/kg | 6 mekv/kg | 4 mekv/kg | 10 mekv/kg |
| Total andel olösliga orenheter | Högst 0,15% | Högst 0,5% |
| Lukt, smak, färg | Normal |

4.

Utsmält djurfett skall beroende på typ uppfylla följande krav:

Fett av idisslare

Svinfett

Annat animaliskt fett

Ätbar talg

Talg för raffinering

Ätbart fett

Ister och annat fett för raffinering

Ätbart

För raffinering

Premier jus (21)

Övriga

Ister (22)

Övriga

Högsta tillåtna halt fria fettsyror (viktprocent oljesyra)

0,75

1,25

3,0

0,75

1,25

2,0

1,25

3,0

Högsta tillåtna peroxidtal

4 mekv/kg

4 mekv/kg

6 mekv/kg

4 mekv/kg

4 mekv/kg

6 mekv/kg

4 mekv/kg

10 mekv/kg

Total andel olösliga orenheter

Högst 0,15%

Högst 0,5%

Lukt, smak, färg

Normal

| 5. | Fettgrevar avsedda att användas som livsmedel skall lagras i enlighet med följande temperaturkrav:






  a) | Fettgrevar utsmälta vid högst 70 °C skall lagras






  i) | vid en temperatur på högst 7 °C i högst 24 timmar, eller |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Fettgrevar avsedda att användas som livsmedel skall lagras i enlighet med följande temperaturkrav:

a)

Fettgrevar utsmälta vid högst 70 °C skall lagras

i)

vid en temperatur på högst 7 °C i högst 24 timmar, eller

| ii) | vid en temperatur på högst - 18 °C. |
| --- | --- |

ii)

vid en temperatur på högst - 18 °C.

| b) | Fettgrevar utsmälta vid en temperatur som är högre än 70 °C och med en vattenhalt på 10% (m/m) eller mer skall lagras.






  i) | vid en temperatur på högst 7 °C i högst 48 timmar eller vid en temperatur som i förhållande till tiden ger likvärdiga garantier, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Fettgrevar utsmälta vid en temperatur som är högre än 70 °C och med en vattenhalt på 10% (m/m) eller mer skall lagras.

i)

vid en temperatur på högst 7 °C i högst 48 timmar eller vid en temperatur som i förhållande till tiden ger likvärdiga garantier, eller

| ii) | vid en temperatur på högst - 18 °C. |
| --- | --- |

ii)

vid en temperatur på högst - 18 °C.

| c) | Det finns inga särskilda krav beträffande fettgrevar utsmälta vid en temperatur som är högre än 70 °C och med en vattenhalt på mindre än 10% (m/m). |
| --- | --- |

c)

Det finns inga särskilda krav beträffande fettgrevar utsmälta vid en temperatur som är högre än 70 °C och med en vattenhalt på mindre än 10% (m/m).

AVSNITT XIII

BEHANDLADE MAGAR, URINBLÅSOR OCH TARMAR

Livsmedelsföretagare som behandlar magar, urinblåsor och tarmar skall se till att följande krav uppfylls:

| 1. | Tarmar, urinblåsor och magar från djur får släppas ut på marknaden endast om






  a) | de kommer från djur som har slaktats på ett slakteri och som har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt, |
| --- | --- | --- |

1.

Tarmar, urinblåsor och magar från djur får släppas ut på marknaden endast om

a)

de kommer från djur som har slaktats på ett slakteri och som har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt,

| b) | de har saltats, upphettats eller torkats, och |
| --- | --- |

b)

de har saltats, upphettats eller torkats, och

| c) | effektiva åtgärder i enlighet med b har vidtagits för att förhindra att de kontamineras på nytt. |
| --- | --- |

c)

effektiva åtgärder i enlighet med b har vidtagits för att förhindra att de kontamineras på nytt.

| 2. | Behandlade magar, urinblåsor och tarmar som inte kan förvaras vid omgivande temperatur måste lagras kylda med användning av anordningar avsedda för detta ändamål till dess att de skall levereras. I synnerhet skall produkter som inte är saltade eller torkade förvaras vid en temperatur på högst 3 °C. |
| --- | --- |

2.

Behandlade magar, urinblåsor och tarmar som inte kan förvaras vid omgivande temperatur måste lagras kylda med användning av anordningar avsedda för detta ändamål till dess att de skall levereras. I synnerhet skall produkter som inte är saltade eller torkade förvaras vid en temperatur på högst 3 °C.

AVSNITT XIV

GELATIN

| 1. | Livsmedelsföretagare som framställer gelatin skall se till att villkoren i detta avsnitt uppfylls. |
| --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare som framställer gelatin skall se till att villkoren i detta avsnitt uppfylls.

| 2. | I detta avsnitt avses med garvning hårdgörande av hudar med vegetabiliska garvmedel, kromsalter eller andra ämnen såsom aluminiumsalter, järnsalter, kiselsyrasalter, aldehyder och kinoner eller andra syntetiska härdare. |
| --- | --- |

2.

I detta avsnitt avses med garvning hårdgörande av hudar med vegetabiliska garvmedel, kromsalter eller andra ämnen såsom aluminiumsalter, järnsalter, kiselsyrasalter, aldehyder och kinoner eller andra syntetiska härdare.

KAPITEL I: KRAV FÖR RÅVAROR

| 1. | För produktion av gelatin avsett för användning i livsmedel får följande råvaror användas:






  a) | Ben. |
| --- | --- | --- |

1.

För produktion av gelatin avsett för användning i livsmedel får följande råvaror användas:

a)

Ben.

| b) | Hudar och skinn av idisslande tamdjur. |
| --- | --- |

b)

Hudar och skinn av idisslande tamdjur.

| c) | Svinhudar. |
| --- | --- |

c)

Svinhudar.

| d) | Hud av fjäderfä. |
| --- | --- |

d)

Hud av fjäderfä.

| e) | Ligament och senor. |
| --- | --- |

e)

Ligament och senor.

| f) | Hudar och skinn av vilt. |
| --- | --- |

f)

Hudar och skinn av vilt.

| g) | Skinn och ben av fisk. |
| --- | --- |

g)

Skinn och ben av fisk.

| 2. | Det är förbjudet att använda hudar och skinn som har genomgått garvning, oberoende av om denna avslutades eller inte. |
| --- | --- |

2.

Det är förbjudet att använda hudar och skinn som har genomgått garvning, oberoende av om denna avslutades eller inte.

| 3. | De råvaror som förtecknas i punkt 1 a-e skall komma från djur som har slaktats på ett slakteri och vars slaktkroppar har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt eller, när det gäller hudar och skinn från vilt, som befunnits tjänliga som livsmedel. |
| --- | --- |

3.

De råvaror som förtecknas i punkt 1 a-e skall komma från djur som har slaktats på ett slakteri och vars slaktkroppar har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt eller, när det gäller hudar och skinn från vilt, som befunnits tjänliga som livsmedel.

| 4. | Råvarorna skall komma från anläggningar som är registrerade eller godkända enligt förordning (EG) nr .../2004 (23) eller enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Råvarorna skall komma från anläggningar som är registrerade eller godkända enligt förordning (EG) nr .../2004 (23) eller enligt den här förordningen.

| 5. | Uppsamlingscentraler och garverier får även leverera råvaror för produktion av gelatin avsett att användas som livsmedel om de behöriga myndigheterna särskilt godkänner dem för detta ändamål och de uppfyller följande krav:






  a) | De skall ha lagerlokaler med hårt golv och släta väggar som är lätta att rengöra och desinficera samt vid behov ha kylanläggningar. |
| --- | --- | --- |

5.

Uppsamlingscentraler och garverier får även leverera råvaror för produktion av gelatin avsett att användas som livsmedel om de behöriga myndigheterna särskilt godkänner dem för detta ändamål och de uppfyller följande krav:

a)

De skall ha lagerlokaler med hårt golv och släta väggar som är lätta att rengöra och desinficera samt vid behov ha kylanläggningar.

| b) | Lagerlokalerna skall hållas rena och i gott skick så att råvarorna inte riskeras att kontamineras. |
| --- | --- |

b)

Lagerlokalerna skall hållas rena och i gott skick så att råvarorna inte riskeras att kontamineras.

| c) | Om råvaror som inte uppfyller kraven i detta kapitel lagras och/eller bearbetas i dessa lokaler, skall de hållas åtskilda från råvaror som uppfyller kraven i detta kapitel under mottagning, lagring, bearbetning och leverans. |
| --- | --- |

c)

Om råvaror som inte uppfyller kraven i detta kapitel lagras och/eller bearbetas i dessa lokaler, skall de hållas åtskilda från råvaror som uppfyller kraven i detta kapitel under mottagning, lagring, bearbetning och leverans.

KAPITEL II: TRANSPORT OCH LAGRING AV RÅVAROR

| 1. | I stället för det identifieringsmärke som avses i avsnitt I i bilaga II skall ett dokument i vilket ursprungsanläggningen anges och som innehåller information enligt tillägget till denna bilaga medfölja råvarorna under transport, när de levereras till en uppsamlingscentral eller ett garveri samt när de levereras till anläggningen för gelatinbearbetning. |
| --- | --- |

1.

I stället för det identifieringsmärke som avses i avsnitt I i bilaga II skall ett dokument i vilket ursprungsanläggningen anges och som innehåller information enligt tillägget till denna bilaga medfölja råvarorna under transport, när de levereras till en uppsamlingscentral eller ett garveri samt när de levereras till anläggningen för gelatinbearbetning.

| 2. | Om råvarorna inte bearbetas inom 24 timmar efter avsändningen, skall de transporteras och lagras i kylt eller fryst skick. Avfettade och torkade ben och ossein, saltade, torkade och kalkbehandlade hudar samt hudar och skinn som behandlats med alkali eller syra får dock transporteras och lagras vid omgivande temperatur. |
| --- | --- |

2.

Om råvarorna inte bearbetas inom 24 timmar efter avsändningen, skall de transporteras och lagras i kylt eller fryst skick. Avfettade och torkade ben och ossein, saltade, torkade och kalkbehandlade hudar samt hudar och skinn som behandlats med alkali eller syra får dock transporteras och lagras vid omgivande temperatur.

KAPITEL III: KRAV FÖR GELATINFRAMSTÄLLNING

| 1. | Följande måste säkerställas vid produktion av gelatiner:






  a) | Allt benmaterial från idisslare som härrör från djur som fötts, fötts upp eller slaktats i länder eller regioner som klassificerats med låg incidens av BSE i enlighet med gemenskapslagstiftningen skall genomgå en process som garanterar att allt benmaterial behandlas antingen på ett sätt som gör att det finfördelas och avfettas med hett vatten och behandlas med utspädd saltsyra (med en lägsta koncentration på 4% och pH < 1,5) under minst två dagar, och därefter alkalibehandlas under minst 20 dagar med mättad kalklösning (pH > 12,5) och sterilisering vid 138-140 °C under 4 sekunder eller genom en motsvarande erkänd metod. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande måste säkerställas vid produktion av gelatiner:

a)

Allt benmaterial från idisslare som härrör från djur som fötts, fötts upp eller slaktats i länder eller regioner som klassificerats med låg incidens av BSE i enlighet med gemenskapslagstiftningen skall genomgå en process som garanterar att allt benmaterial behandlas antingen på ett sätt som gör att det finfördelas och avfettas med hett vatten och behandlas med utspädd saltsyra (med en lägsta koncentration på 4% och pH < 1,5) under minst två dagar, och därefter alkalibehandlas under minst 20 dagar med mättad kalklösning (pH > 12,5) och sterilisering vid 138-140 °C under 4 sekunder eller genom en motsvarande erkänd metod.

| b) | Annat råmaterial skall behandlas med syra eller alkali följt av en eller flera sköljningar. Därefter måste pH-värdet justeras. Extraktion av gelatin skall ske genom flera på varandra följande kokningar, följda av en reningsprocess genom filtrering och sterilisering. |
| --- | --- |

b)

Annat råmaterial skall behandlas med syra eller alkali följt av en eller flera sköljningar. Därefter måste pH-värdet justeras. Extraktion av gelatin skall ske genom flera på varandra följande kokningar, följda av en reningsprocess genom filtrering och sterilisering.

| 2. | Om en livsmedelsföretagare som framställer gelatin uppfyller kraven beträffande gelatin avsett som livsmedel i fråga om allt gelatin som företaget framställer, får företaget framställa och lagra gelatin som inte är avsett som livsmedel i samma anläggning. |
| --- | --- |

2.

Om en livsmedelsföretagare som framställer gelatin uppfyller kraven beträffande gelatin avsett som livsmedel i fråga om allt gelatin som företaget framställer, får företaget framställa och lagra gelatin som inte är avsett som livsmedel i samma anläggning.

KAPITEL IV: KRAV FÖR SLUTPRODUKTER

Livsmedelsföretagare skall se till att gelatin uppfyller gränsvärdena för restämnen enligt nedanstående tabell.

| Restämne | Gränsvärde |
| --- | --- |
| As | 1,00 ppm |
| Pb | 5,00 ppm |
| Cd | 0,50 ppm |
| Hg | 0,15 ppm |
| Cr | 10,00 ppm |
| Cu | 30,00 ppm |
| Zn | 50,00 ppm |
| SO2 (Reith Williams) | 50,00 ppm |
| H2O2 (Europeiska farmakopén1986 (V2O2)) | 10,00 ppm |

Restämne

Gränsvärde

As

1,00 ppm

Pb

5,00 ppm

Cd

0,50 ppm

Hg

0,15 ppm

Cr

10,00 ppm

Cu

30,00 ppm

Zn

50,00 ppm

SO2 (Reith Williams)

50,00 ppm

H2O2 (Europeiska farmakopén1986 (V2O2))

10,00 ppm

AVSNITT XV

KOLLAGEN

| 1. | Livsmedelsföretagare som framställer kollagen skall se till att villkoren i detta avsnitt uppfylls. |
| --- | --- |

1.

Livsmedelsföretagare som framställer kollagen skall se till att villkoren i detta avsnitt uppfylls.

| 2. | I detta avsnitt avses med garvning hårdgörande av hudar med vegetabiliska garvmedel, kromsalter eller andra ämnen såsom aluminiumsalter, järnsalter, kiselsyrasalter, aldehyder och kinoner eller andra syntetiska härdare. |
| --- | --- |

2.

I detta avsnitt avses med garvning hårdgörande av hudar med vegetabiliska garvmedel, kromsalter eller andra ämnen såsom aluminiumsalter, järnsalter, kiselsyrasalter, aldehyder och kinoner eller andra syntetiska härdare.

KAPITEL I: KRAV FÖR RÅVAROR

| 1. | För framställning av kollagen avsett för användning i livsmedel får följande råvaror användas:






  a) | Hudar och skinn av idisslande tamdjur. |
| --- | --- | --- |

1.

För framställning av kollagen avsett för användning i livsmedel får följande råvaror användas:

a)

Hudar och skinn av idisslande tamdjur.

| b) | Hudar och ben av svin. |
| --- | --- |

b)

Hudar och ben av svin.

| c) | Hud och ben av fjäderfä. |
| --- | --- |

c)

Hud och ben av fjäderfä.

| d) | Ligament. |
| --- | --- |

d)

Ligament.

| e) | Hudar och skinn av vilt. |
| --- | --- |

e)

Hudar och skinn av vilt.

| f) | Skinn och ben av fisk. |
| --- | --- |

f)

Skinn och ben av fisk.

| 2. | Det är förbjudet att använda hudar och skinn som har genomgått garvning, oberoende av om denna avslutades eller inte. |
| --- | --- |

2.

Det är förbjudet att använda hudar och skinn som har genomgått garvning, oberoende av om denna avslutades eller inte.

| 3. | De råvaror som förtecknas i punkt 1 a-d skall komma från djur som har slaktats på ett slakteri och vars slaktkroppar har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt eller, när det gäller hudar och skinn från vilt, som befunnits tjänliga som livsmedel. |
| --- | --- |

3.

De råvaror som förtecknas i punkt 1 a-d skall komma från djur som har slaktats på ett slakteri och vars slaktkroppar har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt eller, när det gäller hudar och skinn från vilt, som befunnits tjänliga som livsmedel.

| 4. | Råvarorna skall komma från anläggningar som är registrerade eller godkända enligt förordning (EG) nr .../2004 (24) eller enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Råvarorna skall komma från anläggningar som är registrerade eller godkända enligt förordning (EG) nr .../2004 (24) eller enligt den här förordningen.

| 5. | Uppsamlingscentraler och garverier får även leverera råvaror för produktion av kollagen avsett att användas som livsmedel om de behöriga myndigheterna särskilt godkänner dem för detta ändamål och de uppfyller följande krav:






  a) | De skall ha lagerlokaler med hårt golv och släta väggar som är lätta att rengöra och desinficera samt vid behov ha kylanläggningar. |
| --- | --- | --- |

5.

Uppsamlingscentraler och garverier får även leverera råvaror för produktion av kollagen avsett att användas som livsmedel om de behöriga myndigheterna särskilt godkänner dem för detta ändamål och de uppfyller följande krav:

a)

De skall ha lagerlokaler med hårt golv och släta väggar som är lätta att rengöra och desinficera samt vid behov ha kylanläggningar.

| b) | Lagerlokalerna skall hållas rena och i gott skick så att råvarorna inte riskeras att kontamineras. |
| --- | --- |

b)

Lagerlokalerna skall hållas rena och i gott skick så att råvarorna inte riskeras att kontamineras.

| c) | Om råvaror som inte uppfyller kraven i detta kapitel lagras och/eller bearbetas i dessa lokaler, skall de hållas åtskilda från råvaror som uppfyller kraven i detta kapitel under mottagning, lagring, bearbetning och leverans. |
| --- | --- |

c)

Om råvaror som inte uppfyller kraven i detta kapitel lagras och/eller bearbetas i dessa lokaler, skall de hållas åtskilda från råvaror som uppfyller kraven i detta kapitel under mottagning, lagring, bearbetning och leverans.

KAPITEL II: TRANSPORT OCH LAGRING AV RÅVAROR

| 1. | I stället för det identifieringsmärke som avses i avsnitt I i bilaga II skall ett dokument i vilket ursprungsanläggningen anges och som innehåller information enligt tillägget till denna bilaga medfölja råvarorna under transport, när de levereras till en uppsamlingscentral eller ett garveri samt när de levereras till anläggningen för kollagenbearbetning. |
| --- | --- |

1.

I stället för det identifieringsmärke som avses i avsnitt I i bilaga II skall ett dokument i vilket ursprungsanläggningen anges och som innehåller information enligt tillägget till denna bilaga medfölja råvarorna under transport, när de levereras till en uppsamlingscentral eller ett garveri samt när de levereras till anläggningen för kollagenbearbetning.

| 2. | Om råvarorna inte bearbetas inom 24 timmar efter avsändningen, skall de transporteras och lagras i kylt eller fryst skick. Avfettade och torkade ben och ossein, saltade, torkade och kalkbehandlade hudar samt hudar och skinn som behandlats med alkali eller syra får dock transporteras och lagras vid omgivande temperatur. |
| --- | --- |

2.

Om råvarorna inte bearbetas inom 24 timmar efter avsändningen, skall de transporteras och lagras i kylt eller fryst skick. Avfettade och torkade ben och ossein, saltade, torkade och kalkbehandlade hudar samt hudar och skinn som behandlats med alkali eller syra får dock transporteras och lagras vid omgivande temperatur.

KAPITEL III: KRAV FÖR KOLLAGENFRAMSTÄLLNING

| 1. | Kollagen skall framställas genom en process som garanterar att råvaran genomgår en behandling som innefattar rengöring, justering av pH-värdet med användning av syra eller alkali, följd av en eller flera sköljningar, filtrering och extrudering eller genom en godkänd likvärdig process. |
| --- | --- |

1.

Kollagen skall framställas genom en process som garanterar att råvaran genomgår en behandling som innefattar rengöring, justering av pH-värdet med användning av syra eller alkali, följd av en eller flera sköljningar, filtrering och extrudering eller genom en godkänd likvärdig process.

| 2. | Sedan kollagenet har genomgått den process som avses i punkt 1, får det genomgå en torkprocess. |
| --- | --- |

2.

Sedan kollagenet har genomgått den process som avses i punkt 1, får det genomgå en torkprocess.

| 3. | Om en livsmedelsföretagare som framställer kollagen uppfyller kraven för kollagen avsett som livsmedel i fråga om allt kollagen som företaget framställer, får företaget framställa och lagra kollagen som inte är avsett som livsmedel i samma anläggning. |
| --- | --- |

3.

Om en livsmedelsföretagare som framställer kollagen uppfyller kraven för kollagen avsett som livsmedel i fråga om allt kollagen som företaget framställer, får företaget framställa och lagra kollagen som inte är avsett som livsmedel i samma anläggning.

KAPITEL IV: KRAV FÖR SLUTPRODUKTER

Livsmedelsföretagare skall se till att kollagenet uppfyller gränsvärdena för restämnen enligt nedanstående tabell.

| Restämne | Gränsvärde |
| --- | --- |
| As | 1,00 ppm |
| Pb | 5,00 ppm |
| Cd | 0,50 ppm |
| Hg | 0,15 ppm |
| Cr | 10,00 ppm |
| Cu | 30,00 ppm |
| Zn | 50,00 ppm |
| SO2 (Reith Williams) | 50,00 ppm |
| H2O2 (Europeiska farmakopén 1986 (V2O2)) | 10,00 ppm |

Restämne

Gränsvärde

As

1,00 ppm

Pb

5,00 ppm

Cd

0,50 ppm

Hg

0,15 ppm

Cr

10,00 ppm

Cu

30,00 ppm

Zn

50,00 ppm

SO2 (Reith Williams)

50,00 ppm

H2O2 (Europeiska farmakopén 1986 (V2O2))

10,00 ppm

KAPITEL V: MÄRKNING

Innerförpackningar och emballage som innehåller kollagen skall vara försedda med påskriften ”kollagen avsett som livsmedel” och med datum för beredning.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(5)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (EGT L 109, 6.5.2000, s. 29). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

(7)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(8)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(9)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(10)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(11)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(12)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(13)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(14)  Rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT 121, 29.7.1964. s. 1977/64). Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

(15)  Rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen (EGT L 46, 19.2.1991, s. 19). Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

(16)  Rullande geometriskt medelvärde under en tvåmånadersperiod med minst två prov per månad.

(17)  Rullande geometriskt medelvärde under en tremånadersperiod med minst ett prov per månad, såvida den behöriga myndigheten inte fastställer någon annan metod där de säsongsbetonade variationerna i produktionsnivån beaktas.

(18)  Rådets förordning (EEG) nr 2377/90 av den 26 juni 1990 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (EGT L 224, 18.8.1990, s. 1). Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 324/2004 (EUT L 58, 26.2.2004, s. 16).

(19)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(20)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(21)  Utsmält djurfett som erhålls genom utsmältning vid låg temperatur av färskt fett från hjärta, fosterhinnor, njurar och tarmkäx av nötkreatur och fett från styckningslokaler.

(22)  Utsmält djurfett som erhålls genom utsmältning av fettvävnad från svin.

(23)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(24)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

Tillägg till BILAGA III

FÖRLAGA TILL FORMULÄR SOM SKALL MEDFÖLJA RÅVAROR AVSEDDA FÖR GELATINPRODUKTION ELLER KOLLAGENPRODUKTION

I.   Identifiering av råvaror

Typ av produkt: ...

Tillverkningsdatum: ...

Typ av emballage: ...

Antal förpackningar: ...

Garanterad lagringstid: ...

Nettovikt (kg): ...

II.   Råvarans ursprung

Den godkända produktionsanläggningens/produktionsanläggningarnas adress(er) och registreringsnummer: ...

III.   Råvarans bestämmelseort:

Råvaran kommer att skickas:

från: ...

(lastningsort)

till: ...

(destinationsland och destinationsort)

med följande transportmedel: ...

Leverantörens namn och adress: ...

Mottagarens namn och adress: ...

P5_TA(2004)0218

Hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung ***II

Europapparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (11584/1/2003 — C5-0010/2004 — 2000/0182(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11584/1/2003 — C5-0010/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11584/1/2003 — C5-0010/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2000) 438) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2000) 438) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 455 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 455 (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0130/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0130/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 48 E, 24.2.2004, s. 131.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 3.6.2003, P5_TA(2003)0228.

(3)  EGT C 365, 19.12.2000, s. 132.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0219

Officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (11583/1/2003 — C5-0011/2004 — 2002/0141(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11583/1/2003 — C5-0011/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11583/1/2003 — C5-0011/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 377) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 377) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 577) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003) 577) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0138/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0138/2004).

| 1. | Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår nedanstående ändringar i den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 48 E, 24.2.2004, s. 82.

(2)  Antagna texter vid sammanträdet den 5.6.2003, P5_TA(2003)0254.

(3)  EGT C 262, 29.10.2002, s. 449.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC2-COD(2002)0141

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av officiella kontroller av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 (4) fastställs allmänna hygienregler för alla livsmedel, och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 (4) fastställs särskilda hygienregler för produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 (4) fastställs allmänna hygienregler för alla livsmedel, och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 (4) fastställs särskilda hygienregler för produkter av animaliskt ursprung.

| (2) | Särskilda bestämmelser om offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung krävs för att ta hänsyn till särskilda aspekter i samband med sådana produkter. |
| --- | --- |

(2)

Särskilda bestämmelser om offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung krävs för att ta hänsyn till särskilda aspekter i samband med sådana produkter.

| (3) | Räckvidden för de särskilda bestämmelserna om kontroll bör återspegla räckvidden för de särskilda hygienregler för livsmedelsföretagare som fastställs i förordning (EG) nr .../2004 (4). Medlemsstaterna bör dock även utföra lämplig offentlig kontroll för att se till att de nationella bestämmelser som fastställts i enlighet med artikel 1.4 i den förordningen efterlevs. De får göra detta genom att utvidga principerna i den här förordningen till att omfatta sådana nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

(3)

Räckvidden för de särskilda bestämmelserna om kontroll bör återspegla räckvidden för de särskilda hygienregler för livsmedelsföretagare som fastställs i förordning (EG) nr .../2004 (4). Medlemsstaterna bör dock även utföra lämplig offentlig kontroll för att se till att de nationella bestämmelser som fastställts i enlighet med artikel 1.4 i den förordningen efterlevs. De får göra detta genom att utvidga principerna i den här förordningen till att omfatta sådana nationella bestämmelser.

| (4) | Offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung bör omfatta alla aspekter av betydelse för skydd av folkhälsan och, i förekommande fall, djurs hälsa och djurskydd. Den bör bygga på senaste tillgänglig relevant information, och det bör därför vara möjligt att anpassa den allteftersom relevant ny information blir tillgänglig. |
| --- | --- |

(4)

Offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung bör omfatta alla aspekter av betydelse för skydd av folkhälsan och, i förekommande fall, djurs hälsa och djurskydd. Den bör bygga på senaste tillgänglig relevant information, och det bör därför vara möjligt att anpassa den allteftersom relevant ny information blir tillgänglig.

| (5) | Gemenskapslagstiftningen om säkra livsmedel bör vila på en solid vetenskaplig grund. Därför bör samråd vid behov ske med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

(5)

Gemenskapslagstiftningen om säkra livsmedel bör vila på en solid vetenskaplig grund. Därför bör samråd vid behov ske med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

| (6) | Den offentliga kontrollens inriktning och omfattning bör grunda sig på en bedömning av riskerna för folkhälsan, och i förekommande fall djurs hälsa och djurskydd, produktionsprocessernas typ och kapacitet och berörda livsmedelsföretagare. |
| --- | --- |

(6)

Den offentliga kontrollens inriktning och omfattning bör grunda sig på en bedömning av riskerna för folkhälsan, och i förekommande fall djurs hälsa och djurskydd, produktionsprocessernas typ och kapacitet och berörda livsmedelsföretagare.

| (7) | Det är lämpligt att särskilda kontrollbestämmelser anpassas genom det öppna förfarande som anges i förordning (EG) nr .../2004 (4) och förordning (EG) nr .../2004 (4) för att ge den flexibilitet som behövs för att tillmötesgå särskilda behov vid anläggningar som använder traditionella metoder, som har liten produktion eller som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar. Förfarandet bör också göra det möjligt att genomföra pilotprojekt för att testa nya metoder för hygienkontroller av kött. Denna flexibilitet bör emellertid inte äventyra målen för livsmedelshygien. |
| --- | --- |

(7)

Det är lämpligt att särskilda kontrollbestämmelser anpassas genom det öppna förfarande som anges i förordning (EG) nr .../2004 (4) och förordning (EG) nr .../2004 (4) för att ge den flexibilitet som behövs för att tillmötesgå särskilda behov vid anläggningar som använder traditionella metoder, som har liten produktion eller som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar. Förfarandet bör också göra det möjligt att genomföra pilotprojekt för att testa nya metoder för hygienkontroller av kött. Denna flexibilitet bör emellertid inte äventyra målen för livsmedelshygien.

| (8) | Offentlig kontroll av köttproduktionen är nödvändig för att kontrollera att livsmedelsföretagare efterlever hygienreglerna och uppfyller de kriterier och mål som fastställs i gemenskapslagstiftningen. Den offentliga kontrollen bör omfatta revisioner av livsmedelsföretagarnas verksamhet samt inspektioner, inklusive kontroller av livsmedelsföretagarnas egenkontroll. |
| --- | --- |

(8)

Offentlig kontroll av köttproduktionen är nödvändig för att kontrollera att livsmedelsföretagare efterlever hygienreglerna och uppfyller de kriterier och mål som fastställs i gemenskapslagstiftningen. Den offentliga kontrollen bör omfatta revisioner av livsmedelsföretagarnas verksamhet samt inspektioner, inklusive kontroller av livsmedelsföretagarnas egenkontroll.

| (9) | Med tanke på de officiella veterinärernas särskilda sakkunskap är det lämpligt att de utför revisioner och inspektioner vid slakterier, vilthanteringsanläggningar och vissa styckningsanläggningar. Medlemsstaterna bör själva få besluta om vilken personal som är lämpligast för revisioner och inspektioner vid övriga typer av anläggningar. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på de officiella veterinärernas särskilda sakkunskap är det lämpligt att de utför revisioner och inspektioner vid slakterier, vilthanteringsanläggningar och vissa styckningsanläggningar. Medlemsstaterna bör själva få besluta om vilken personal som är lämpligast för revisioner och inspektioner vid övriga typer av anläggningar.

| (10) | Offentlig kontroll av produktionen av levande musslor och fiskeriprodukter är nödvändig för att kontrollera att kriterierna och målen i gemenskapslagstiftningen uppfylls. Den offentliga kontrollen av produktionen av levande musslor bör särskilt omfatta levande musslors återutläggnings- och produktionsområden och själva slutprodukten. |
| --- | --- |

(10)

Offentlig kontroll av produktionen av levande musslor och fiskeriprodukter är nödvändig för att kontrollera att kriterierna och målen i gemenskapslagstiftningen uppfylls. Den offentliga kontrollen av produktionen av levande musslor bör särskilt omfatta levande musslors återutläggnings- och produktionsområden och själva slutprodukten.

| (11) | Offentlig kontroll av produktionen av obehandlad mjölk är nödvändig för att kontrollera att kriterierna och målen i gemenskapslagstiftningen uppfylls. Sådan offentlig kontroll bör särskilt omfatta mjölkproduktionsanläggningar samt obehandlad mjölk i samband med hämtning. |
| --- | --- |

(11)

Offentlig kontroll av produktionen av obehandlad mjölk är nödvändig för att kontrollera att kriterierna och målen i gemenskapslagstiftningen uppfylls. Sådan offentlig kontroll bör särskilt omfatta mjölkproduktionsanläggningar samt obehandlad mjölk i samband med hämtning.

| (12) | Kraven i denna förordning bör tillämpas först när alla delar av den nya lagstiftningen om livsmedelshygien har trätt i kraft. Det bör också gå minst arton månader mellan ikraftträdandet och tillämpningen av de nya bestämmelserna, så att de behöriga myndigheterna och de berörda företagen får tid att anpassa sig. |
| --- | --- |

(12)

Kraven i denna förordning bör tillämpas först när alla delar av den nya lagstiftningen om livsmedelshygien har trätt i kraft. Det bör också gå minst arton månader mellan ikraftträdandet och tillämpningen av de nya bestämmelserna, så att de behöriga myndigheterna och de berörda företagen får tid att anpassa sig.

| (13) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Räckvidd

1.   I denna förordning fastställs särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung.

2.   Den skall tillämpas enbart på verksamhet och personer som omfattas av förordning (EG) nr .../2004 (6).

3.   Genomförandet av offentlig kontroll enligt denna förordning skall inte påverka livsmedelsföretagares primära juridiska ansvar för att garantera livsmedelssäkerhet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (7), och inte heller det civilrättsliga och straffrättsliga ansvar som följer av underlåtenhet att uppfylla sina skyldigheter.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning avses med

| a) | offentlig kontroll: varje form av kontroll som utförs av den behöriga myndigheten i syfte att verifiera efterlevnad av livsmedelslagstiftningen, inklusive föreskrifter om djurs hälsa och om djurskydd, |
| --- | --- |

a)

offentlig kontroll: varje form av kontroll som utförs av den behöriga myndigheten i syfte att verifiera efterlevnad av livsmedelslagstiftningen, inklusive föreskrifter om djurs hälsa och om djurskydd,

| b) | verifiering: kontroll genom undersökning och framläggande av bevis för att specificerade krav har uppfyllts, |
| --- | --- |

b)

verifiering: kontroll genom undersökning och framläggande av bevis för att specificerade krav har uppfyllts,

| c) | behörig myndighet: den centrala myndighet i en medlemsstat som är behörig att utföra veterinärkontroller eller en myndighet till vilken den har delegerat denna behörighet, |
| --- | --- |

c)

behörig myndighet: den centrala myndighet i en medlemsstat som är behörig att utföra veterinärkontroller eller en myndighet till vilken den har delegerat denna behörighet,

| d) | revision: en systematisk och oberoende undersökning för att avgöra om verksamheten och resultaten av denna överensstämmer med planerade insatser och om dessa insatser genomförs effektivt och är ändamålsenliga, |
| --- | --- |

d)

revision: en systematisk och oberoende undersökning för att avgöra om verksamheten och resultaten av denna överensstämmer med planerade insatser och om dessa insatser genomförs effektivt och är ändamålsenliga,

| e) | inspektion: undersökning av anläggningar, djur och livsmedel och bearbetningen av dessa, provning av slutprodukter; granskning av livsmedelsföretag, deras lednings- och produktionssystem, inklusive dokument och utfodringsrutiner, samt insatsvarors och produkters ursprung och destination; allt i syfte att kontrollera efterlevnaden av de rättsliga kraven, |
| --- | --- |

e)

inspektion: undersökning av anläggningar, djur och livsmedel och bearbetningen av dessa, provning av slutprodukter; granskning av livsmedelsföretag, deras lednings- och produktionssystem, inklusive dokument och utfodringsrutiner, samt insatsvarors och produkters ursprung och destination; allt i syfte att kontrollera efterlevnaden av de rättsliga kraven,

| f) | officiell veterinär: veterinär med behörighet att i enlighet med denna förordning arbeta som officiell veterinär och som utses av den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

f)

officiell veterinär: veterinär med behörighet att i enlighet med denna förordning arbeta som officiell veterinär och som utses av den behöriga myndigheten,

| g) | godkänd veterinär: veterinär som utses av den behöriga myndigheten för att på myndighetens vägnar genomföra särskild offentlig kontroll på jordbruksanläggningar, |
| --- | --- |

g)

godkänd veterinär: veterinär som utses av den behöriga myndigheten för att på myndighetens vägnar genomföra särskild offentlig kontroll på jordbruksanläggningar,

| h) | officiell assistent: person med behörighet att i enlighet med denna förordning arbeta som officiell assistent och som utses av den behöriga myndigheten och arbetar under den officiella veterinärens överinseende och ansvar, |
| --- | --- |

h)

officiell assistent: person med behörighet att i enlighet med denna förordning arbeta som officiell assistent och som utses av den behöriga myndigheten och arbetar under den officiella veterinärens överinseende och ansvar,

| i) | kontrollmärke: ett märke som anger att det, när märket anbringades, hade genomförts offentlig kontroll i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

i)

kontrollmärke: ett märke som anger att det, när märket anbringades, hade genomförts offentlig kontroll i enlighet med denna förordning.

2.   I förekommande fall skall även de definitioner gälla som fastställs i följande förordningar:

| a) | Förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

a)

Förordning (EG) nr 178/2002.

| b) | Definitionerna av ”animaliska biprodukter”, ”transmissibel spongiform encefalopati (TSE)” och ”specificerat riskmaterial” i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (8). |
| --- | --- |

b)

Definitionerna av ”animaliska biprodukter”, ”transmissibel spongiform encefalopati (TSE)” och ”specificerat riskmaterial” i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (8).

| c) | Förordning (EG) nr .../2004 (9), med undantag för definitionen av ”behörig myndighet”. |
| --- | --- |

c)

Förordning (EG) nr .../2004 (9), med undantag för definitionen av ”behörig myndighet”.

| d) | Förordning (EG) nr .../2004 (9). |
| --- | --- |

d)

Förordning (EG) nr .../2004 (9).

KAPITEL II

OFFENTLIG KONTROLL SOM AVSER ANLÄGGNINGAR INOM GEMENSKAPEN

Artikel 3

Godkännande av anläggningar

| 1. | a) | Om gemenskapslagstiftningen kräver att en anläggning skall godkännas, skall den behöriga myndigheten göra ett besök på plats. Den skall godkänna anläggningen för berörd verksamhet endast om livsmedelsföretagaren har visat att den uppfyller de relevanta kraven i förordningarna (EG) nr .../2004 (9) och nr .../2004 (9) samt andra relevanta krav i livsmedelslagstiftningen. |
| --- | --- | --- |
| b) | Den behöriga myndigheten får meddela ett villkorat godkännande om det vid besöket på plats framgår att anläggningen uppfyller alla krav på infrastruktur och utrustning. Den behöriga myndigheten skall meddela ett slutligt godkännande endast om det vid ett senare besök på plats inom tre månader efter det att det villkorade godkännandet har meddelats, framgår att anläggningen uppfyller de övriga krav som anges i a. Om det har gjorts väsentliga förbättringar men anläggningen ändå inte uppfyller samtliga krav, får den behöriga myndigheten förlänga det villkorade godkännandet. Ett villkorat godkännande får emellertid inte vara längre än sammanlagt sex månader. |

1.

a)

Om gemenskapslagstiftningen kräver att en anläggning skall godkännas, skall den behöriga myndigheten göra ett besök på plats. Den skall godkänna anläggningen för berörd verksamhet endast om livsmedelsföretagaren har visat att den uppfyller de relevanta kraven i förordningarna (EG) nr .../2004 (9) och nr .../2004 (9) samt andra relevanta krav i livsmedelslagstiftningen.

b)

Den behöriga myndigheten får meddela ett villkorat godkännande om det vid besöket på plats framgår att anläggningen uppfyller alla krav på infrastruktur och utrustning. Den behöriga myndigheten skall meddela ett slutligt godkännande endast om det vid ett senare besök på plats inom tre månader efter det att det villkorade godkännandet har meddelats, framgår att anläggningen uppfyller de övriga krav som anges i a. Om det har gjorts väsentliga förbättringar men anläggningen ändå inte uppfyller samtliga krav, får den behöriga myndigheten förlänga det villkorade godkännandet. Ett villkorat godkännande får emellertid inte vara längre än sammanlagt sex månader.

2.   I fråga om fabriks- och frysfartyg som för medlemsstaternas flagg får de tidsperioder på högst tre eller sex månader som gäller för villkorade godkännanden av övriga anläggningar vid behov förlängas. Ett villkorat godkännande får emellertid inte vara längre än 12 månader sammanlagt. Inspektioner av sådana fartyg skall genomföras i enlighet med bilaga III.

3.   Den behöriga myndigheten skall tilldela varje godkänd anläggning, även sådana som har villkorat godkännande, ett godkännandenummer som får kompletteras med koder som anger vilken typ av produkter av animaliskt ursprung som framställs. För grossistmarknader får godkännandenumret kompletteras med sekundära nummer som anger vilka enheter eller grupper av enheter som säljer eller tillverkar produkter av animaliskt ursprung.

| 4. | a) | Den behöriga myndigheten skall se över godkännandet av aktuella anläggningar i samband med genomförandet av den offentliga kontroll som avses i artiklarna 4-8. |
| --- | --- | --- |
| b) | Om den behöriga myndigheten konstaterar allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen måste avbryta produktionen vid en anläggning och livsmedelsföretagaren inte kan lämna tillräckliga garantier för den framtida produktionen, skall den behöriga myndigheten inleda förfaranden för att dra tillbaka godkännandet av anläggningen. Den behöriga myndigheten får emellertid upphäva godkännandet av anläggningen tillfälligt om livsmedelsföretagaren kan garantera att bristerna kommer att åtgärdas inom rimlig tid. |
| c) | I fråga om grossistmarknader får den behöriga myndigheten dra tillbaka eller tillfälligt upphäva godkännandet av vissa enheter eller grupper av enheter. |

4.

a)

Den behöriga myndigheten skall se över godkännandet av aktuella anläggningar i samband med genomförandet av den offentliga kontroll som avses i artiklarna 4-8.

b)

Om den behöriga myndigheten konstaterar allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen måste avbryta produktionen vid en anläggning och livsmedelsföretagaren inte kan lämna tillräckliga garantier för den framtida produktionen, skall den behöriga myndigheten inleda förfaranden för att dra tillbaka godkännandet av anläggningen. Den behöriga myndigheten får emellertid upphäva godkännandet av anläggningen tillfälligt om livsmedelsföretagaren kan garantera att bristerna kommer att åtgärdas inom rimlig tid.

c)

I fråga om grossistmarknader får den behöriga myndigheten dra tillbaka eller tillfälligt upphäva godkännandet av vissa enheter eller grupper av enheter.

5.   Punkterna 1, 2 och 3 skall tillämpas på både

| a) | anläggningar som börjar släppa ut produkter av animaliskt ursprung på marknaden från och den dag då denna förordning börjar tillämpas, och |
| --- | --- |

a)

anläggningar som börjar släppa ut produkter av animaliskt ursprung på marknaden från och den dag då denna förordning börjar tillämpas, och

| b) | anläggningar som redan släpper ut produkter av animaliskt ursprung på marknaden men för vilka det tidigare inte fanns något krav på godkännande. I det senare fallet skall den behöriga myndighetens besök på plats enligt punkt 1 äga rum så snart som möjligt. |
| --- | --- |

b)

anläggningar som redan släpper ut produkter av animaliskt ursprung på marknaden men för vilka det tidigare inte fanns något krav på godkännande. I det senare fallet skall den behöriga myndighetens besök på plats enligt punkt 1 äga rum så snart som möjligt.

Punkt 4 skall även tillämpas på godkända anläggningar som släppte ut produkter av animaliskt ursprung på marknaden i enlighet med gemenskapslagstiftningen omedelbart före tillämpningen av denna förordning.

6.   Medlemsstaterna skall föra uppdaterade förteckningar över godkända anläggningar och deras respektive godkännandenummer samt annan relevant information och göra dem tillgängliga för övriga medlemsstater och för allmänheten på ett sätt som får specificeras i enlighet med förfarandet i artikel 19.2.

Artikel 4

Allmänna principer för offentlig kontroll av alla produkter av animaliskt ursprung som omfattas av denna förordning

1.   Medlemsstaterna skall se till att livsmedelsföretagarna ger de behöriga myndigheterna allt stöd som behövs för att den offentliga kontrollen skall kunna genomföras effektivt.

De skall särskilt

| — | ge tillträde till sina byggnader, lokaler, anläggningar och annan infrastruktur, |
| --- | --- |

—

ge tillträde till sina byggnader, lokaler, anläggningar och annan infrastruktur,

| — | tillhandahålla alla underlag och register som föreskrivs enligt denna förordning eller som den behöriga myndigheten anser krävs för en bedömning av situationen. |
| --- | --- |

—

tillhandahålla alla underlag och register som föreskrivs enligt denna förordning eller som den behöriga myndigheten anser krävs för en bedömning av situationen.

2.   Genom offentlig kontroll skall den behöriga myndigheten kontrollera att livsmedelsföretagare uppfyller kraven i

| a) | förordning (EG) nr .../2004 (10), |
| --- | --- |

a)

förordning (EG) nr .../2004 (10),

| b) | förordning (EG) nr .../2004 (10), |
| --- | --- |

b)

förordning (EG) nr .../2004 (10),

| c) | förordning (EG) nr 1774/2002. |
| --- | --- |

c)

förordning (EG) nr 1774/2002.

3.   Den offentliga kontroll som avses i punkt 1 skall omfatta

| a) | revision av god hygienpraxis och förfarande baserade på principer för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP), |
| --- | --- |

a)

revision av god hygienpraxis och förfarande baserade på principer för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP),

| b) | den offentliga kontroll som anges i artiklarna 5-8, och |
| --- | --- |

b)

den offentliga kontroll som anges i artiklarna 5-8, och

| c) | alla särskilda revisionsuppgifter som anges i bilagorna till denna förordning. |
| --- | --- |

c)

alla särskilda revisionsuppgifter som anges i bilagorna till denna förordning.

4.   Vid revision av god hygienpraxis skall det kontrolleras att livsmedelsföretagarna tillämpar förfarandena fortlöpande och på rätt sätt åtminstone på följande punkter:

| a) | Kontroller av information från livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

a)

Kontroller av information från livsmedelskedjan.

| b) | Utformning och underhåll av lokaler och utrustning. |
| --- | --- |

b)

Utformning och underhåll av lokaler och utrustning.

| c) | Hygienen före, under och efter processen. |
| --- | --- |

c)

Hygienen före, under och efter processen.

| d) | Personlig hygien. |
| --- | --- |

d)

Personlig hygien.

| e) | Utbildning i hygien och arbetsmetoder. |
| --- | --- |

e)

Utbildning i hygien och arbetsmetoder.

| f) | Bekämpning av skadedjur. |
| --- | --- |

f)

Bekämpning av skadedjur.

| g) | Vattenkvalitet. |
| --- | --- |

g)

Vattenkvalitet.

| h) | Kontroll av temperaturen. |
| --- | --- |

h)

Kontroll av temperaturen.

| i) | Kontroll av livsmedel som anländer till och lämnar anläggningen och alla följedokument. |
| --- | --- |

i)

Kontroll av livsmedel som anländer till och lämnar anläggningen och alla följedokument.

5.   Vid revision av HACCP-baserade förfaranden skall det kontrolleras att livsmedelsföretagarna fortlöpande tillämpar dessa förfaranden på rätt sätt, och särskild vikt skall fästas vid att säkerställa att förfarandena ger de garantier som anges i avsnitt II i bilaga II till förordning (EG) nr .../2004 (10). Det skall särskilt kontrolleras om förfarandena, så långt det är möjligt, garanterar att produkterna av animaliskt ursprung

| a) | uppfyller de mikrobiologiska kriterierna i gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

a)

uppfyller de mikrobiologiska kriterierna i gemenskapslagstiftningen,

| b) | överensstämmer med gemenskapslagstiftningen om restsubstanser, främmande ämnen och förbjudna ämnen, |
| --- | --- |

b)

överensstämmer med gemenskapslagstiftningen om restsubstanser, främmande ämnen och förbjudna ämnen,

| c) | inte innehåller något som innebär en fysisk fara, till exempel främmande föremål. |
| --- | --- |

c)

inte innehåller något som innebär en fysisk fara, till exempel främmande föremål.

När, i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr .../2004 (10), en livsmedelsföretagare använder förfaranden som anges i riktlinjer för tillämpningen av HACCP-principer i stället för att fastställa egna specifika förfaranden, skall det vid revisionen kontrolleras att riktlinjerna tillämpas på rätt sätt.

6.   Kontroll av efterlevnaden av kraven i förordning (EG) nr .../2004 (11) när det gäller anbringandet av identifieringsmärken skall äga rum i alla anläggningar som godkänts enligt den förordningen, utöver kontrollen av att andra krav på spårbarhet iakttas.

7.   När det gäller slakterier, vilthanteringsanläggningar och styckningsanläggningar som släpper ut färskt kött på marknaden, skall den officiella veterinären utföra de revisionsuppgifter som anges i punkterna 3 och 4.

8.   När den behöriga myndigheten utför revisionsuppgifter skall den fästa särskild vikt vid att

| a) | fastställa huruvida personalen och personalens arbete i anläggningen under alla skeden i produktionsprocessen uppfyller de relevanta kraven i de förordningar som avses i punkt 1 a och 1 b. Som stöd för revisionen får den behöriga myndigheten kontrollera arbetets genomförande för att konstatera huruvida personalen utför sina uppgifter i enlighet med specificerade krav, |
| --- | --- |

a)

fastställa huruvida personalen och personalens arbete i anläggningen under alla skeden i produktionsprocessen uppfyller de relevanta kraven i de förordningar som avses i punkt 1 a och 1 b. Som stöd för revisionen får den behöriga myndigheten kontrollera arbetets genomförande för att konstatera huruvida personalen utför sina uppgifter i enlighet med specificerade krav,

| b) | verifiera livsmedelsföretagarnas relevanta journaler, |
| --- | --- |

b)

verifiera livsmedelsföretagarnas relevanta journaler,

| c) | ta prover för laboratorieanalys närhelst det är nödvändigt, |
| --- | --- |

c)

ta prover för laboratorieanalys närhelst det är nödvändigt,

| d) | dokumentera observationer och resultatet av revisionen. |
| --- | --- |

d)

dokumentera observationer och resultatet av revisionen.

9.   Inriktningen och omfattningen av revisionsuppgifterna i fråga om enskilda anläggningar skall anpassas till den risk som bedöms föreligga. Den behöriga myndigheten skall i detta syfte regelbundet bedöma

| a) | riskerna för folkhälsan och, i förekommande fall, djurs hälsa, |
| --- | --- |

a)

riskerna för folkhälsan och, i förekommande fall, djurs hälsa,

| b) | när det gäller slakterier, djurskyddsaspekter, |
| --- | --- |

b)

när det gäller slakterier, djurskyddsaspekter,

| c) | produktionsprocessernas typ och kapacitet, och |
| --- | --- |

c)

produktionsprocessernas typ och kapacitet, och

| d) | livsmedelsföretagarens tidigare resultat i fråga om efterlevnad av livsmedelslagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

livsmedelsföretagarens tidigare resultat i fråga om efterlevnad av livsmedelslagstiftningen.

Artikel 5

Färskt kött

Medlemsstaterna skall se till att offentlig kontroll i fråga om färskt kött äger rum i enlighet med bilaga I.

| 1. | Den officiella veterinären skall genomföra inspektionsuppgifter i slakterier, vilthanteringsanläggningar och styckningsanläggningar som släpper ut färskt kött på marknaden i enlighet med de allmänna kraven i avsnitt I kapitel II i bilaga I och de särskilda kraven i avsnitt IV, särskilt när det gäller






  a) | information från livsmedelskedjan, |
| --- | --- | --- |

1.

Den officiella veterinären skall genomföra inspektionsuppgifter i slakterier, vilthanteringsanläggningar och styckningsanläggningar som släpper ut färskt kött på marknaden i enlighet med de allmänna kraven i avsnitt I kapitel II i bilaga I och de särskilda kraven i avsnitt IV, särskilt när det gäller

a)

information från livsmedelskedjan,

| b) | besiktning före slakt, |
| --- | --- |

b)

besiktning före slakt,

| c) | djurskydd, |
| --- | --- |

c)

djurskydd,

| d) | besiktning efter slakt, |
| --- | --- |

d)

besiktning efter slakt,

| e) | specificerat riskmaterial och andra animaliska biprodukter, och |
| --- | --- |

e)

specificerat riskmaterial och andra animaliska biprodukter, och

| f) | laboratorieundersökning. |
| --- | --- |

f)

laboratorieundersökning.

| 2. | Kontrollmärkningen av slaktkroppar av tama hov- och klövdjur, hägnat vilt av däggdjur (utom hardjur) och storvilt samt halva slaktkroppar, kvartsparter och styckningsdelar som åstadkommits genom att stycka halva slaktkroppar till tre grovstyckade delar, skall genomföras i slakterier och vilthanteringsanläggningar i enlighet med avsnitt I kapitel III i bilaga I. Kontrollmärken skall anbringas av den officiella veterinären eller på dennes ansvar om offentlig kontroll inte har påvisat några brister som skulle göra köttet otjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Kontrollmärkningen av slaktkroppar av tama hov- och klövdjur, hägnat vilt av däggdjur (utom hardjur) och storvilt samt halva slaktkroppar, kvartsparter och styckningsdelar som åstadkommits genom att stycka halva slaktkroppar till tre grovstyckade delar, skall genomföras i slakterier och vilthanteringsanläggningar i enlighet med avsnitt I kapitel III i bilaga I. Kontrollmärken skall anbringas av den officiella veterinären eller på dennes ansvar om offentlig kontroll inte har påvisat några brister som skulle göra köttet otjänligt som livsmedel.

| 3. | Efter att ha utfört de kontroller som avses i punkterna 1 och 2 skall den officiella veterinären vidta lämpliga åtgärder enligt avsnitt II i bilaga I, särskilt i fråga om






  a) | meddelande om inspektionsresultat, |
| --- | --- | --- |

3.

Efter att ha utfört de kontroller som avses i punkterna 1 och 2 skall den officiella veterinären vidta lämpliga åtgärder enligt avsnitt II i bilaga I, särskilt i fråga om

a)

meddelande om inspektionsresultat,

| b) | beslut om information från livsmedelskedjan, |
| --- | --- |

b)

beslut om information från livsmedelskedjan,

| c) | beslut om levande djur, |
| --- | --- |

c)

beslut om levande djur,

| d) | beslut i djurskyddsfrågor, och |
| --- | --- |

d)

beslut i djurskyddsfrågor, och

| e) | beslut om kött. |
| --- | --- |

e)

beslut om kött.

| 4. | Officiella assistenter får bistå den officiella veterinären med offentlig kontroll som genomförs i enlighet med avsnitten I och II i bilaga I och på det sätt som anges i avsnitt III kapitel I. I sådana fall skall de arbeta i en oberoende inspektionsgrupp. |
| --- | --- |

4.

Officiella assistenter får bistå den officiella veterinären med offentlig kontroll som genomförs i enlighet med avsnitten I och II i bilaga I och på det sätt som anges i avsnitt III kapitel I. I sådana fall skall de arbeta i en oberoende inspektionsgrupp.

| 5. | a) | Medlemsstaterna skall se till att de har tillräckligt med kontrollpersonal för att genomföra den offentliga kontroll som krävs enligt bilaga I med den frekvens som anges i avsnitt III kapitel II. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Medlemsstaterna skall se till att de har tillräckligt med kontrollpersonal för att genomföra den offentliga kontroll som krävs enligt bilaga I med den frekvens som anges i avsnitt III kapitel II.

| b) | Ett riskbaserat tillvägagångssätt skall användas för att göra en bedömning av det antal kontrollpersonal som måste närvara vid slaktlinjen i ett visst slakteri. Kontrollpersonalens storlek skall bestämmas av den behöriga myndigheten och vara sådan att alla krav i denna förordning kan uppfyllas. |
| --- | --- |

b)

Ett riskbaserat tillvägagångssätt skall användas för att göra en bedömning av det antal kontrollpersonal som måste närvara vid slaktlinjen i ett visst slakteri. Kontrollpersonalens storlek skall bestämmas av den behöriga myndigheten och vara sådan att alla krav i denna förordning kan uppfyllas.

| 6. | a) | Medlemsstaterna får tillåta slakteripersonal att bistå den officiella veterinären vid offentlig kontroll genom att under dennes tillsyn utföra vissa specifika uppgifter vid framställning av kött från fjäderfän och hardjur i enlighet med avsnitt III kapitel III del A i bilaga I. Om medlemsstaterna gör detta skall de säkerställa att personal som utför sådana uppgifter






  i) | är kvalificerad och genomgår utbildning i enlighet med de bestämmelserna, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

Medlemsstaterna får tillåta slakteripersonal att bistå den officiella veterinären vid offentlig kontroll genom att under dennes tillsyn utföra vissa specifika uppgifter vid framställning av kött från fjäderfän och hardjur i enlighet med avsnitt III kapitel III del A i bilaga I. Om medlemsstaterna gör detta skall de säkerställa att personal som utför sådana uppgifter

i)

är kvalificerad och genomgår utbildning i enlighet med de bestämmelserna,

| ii) | agerar utan att låta sig påverkas av produktionspersonalen, och |
| --- | --- |

ii)

agerar utan att låta sig påverkas av produktionspersonalen, och

| iii) | rapporterar eventuella brister till den officiella veterinären. |
| --- | --- |

iii)

rapporterar eventuella brister till den officiella veterinären.

| b) | Medlemsstaterna får även tillåta slakteripersonalen att genomföra särskilda provtagningar och undersökningar i enlighet med avsnitt III kapitel III del B i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna får även tillåta slakteripersonalen att genomföra särskilda provtagningar och undersökningar i enlighet med avsnitt III kapitel III del B i bilaga I.

| 7. | Medlemsstaterna skall säkerställa att officiella veterinärer och officiella assistenter är kvalificerade och genomgår den utbildning som avses i avsnitt III kapitel IV i bilaga I. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna skall säkerställa att officiella veterinärer och officiella assistenter är kvalificerade och genomgår den utbildning som avses i avsnitt III kapitel IV i bilaga I.

Artikel 6

Levande musslor

Medlemsstaterna skall se till att produktion och utsläppande på marknaden av levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor genomgår offentlig kontroll i enlighet med bilaga II.

Artikel 7

Fiskeriprodukter

Medlemsstaterna skall säkerställa att offentlig kontroll av fiskeriprodukter äger rum i enlighet med bilaga III.

Artikel 8

Obehandlad mjölk och mjölkprodukter

Medlemsstaterna skall säkerställa att offentlig kontroll av obehandlad mjölk och mejeriprodukter äger rum i enlighet med bilaga IV.

Artikel 9

Åtgärder vid bristande efterlevnad

1.   Om bristande efterlevnad av de förordningar som avses i artikel 4.2 a och 4.2 b konstateras, skall den behöriga myndigheten vidta åtgärder för att se till att livsmedelsföretagaren avhjälper situationen. Den behöriga myndigheten skall därvid ta hänsyn till den bristande efterlevnadens art och tidigare fall av bristande efterlevnad från livsmedelsföretagarens sida.

2.   Åtgärderna skall i förekommande fall omfatta följande:

| a) | Föreskriva sanering eller andra korrigerande åtgärder som anses vara nödvändiga för att garantera att produkter av animaliskt ursprung är säkra eller uppfyller relevanta lagstiftningskrav. |
| --- | --- |

a)

Föreskriva sanering eller andra korrigerande åtgärder som anses vara nödvändiga för att garantera att produkter av animaliskt ursprung är säkra eller uppfyller relevanta lagstiftningskrav.

| b) | Begränsa eller förbjuda utsläppande på marknaden och import eller export av produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

b)

Begränsa eller förbjuda utsläppande på marknaden och import eller export av produkter av animaliskt ursprung.

| c) | Övervaka och vid behov kräva att produkter av animaliskt ursprung återkallas, dras tillbaka och/eller destrueras. |
| --- | --- |

c)

Övervaka och vid behov kräva att produkter av animaliskt ursprung återkallas, dras tillbaka och/eller destrueras.

| d) | Ge tillstånd till att produkter av animaliskt ursprung används för andra ändamål än de som de ursprungligen var avsedda för. |
| --- | --- |

d)

Ge tillstånd till att produkter av animaliskt ursprung används för andra ändamål än de som de ursprungligen var avsedda för.

| e) | Tillfälligt avbryta driften eller stänga av hela eller delar av det berörda företaget under en lämplig tidsperiod. |
| --- | --- |

e)

Tillfälligt avbryta driften eller stänga av hela eller delar av det berörda företaget under en lämplig tidsperiod.

| f) | Tillfälligt upphäva eller dra tillbaka anläggningens godkännande. |
| --- | --- |

f)

Tillfälligt upphäva eller dra tillbaka anläggningens godkännande.

| g) | När det gäller sändningar från tredje land, beslagta och därefter destruera eller återsända. |
| --- | --- |

g)

När det gäller sändningar från tredje land, beslagta och därefter destruera eller återsända.

| h) | Andra åtgärder som den behöriga myndigheten anser vara motiverade. |
| --- | --- |

h)

Andra åtgärder som den behöriga myndigheten anser vara motiverade.

3.   Den behöriga myndigheten skall tillhandahålla den berörda livsmedelsföretagaren eller dennes företrädare

| a) | skriftlig information om myndighetens beslut om åtgärder som skall vidtas i enlighet med punkt 1, samt skälen till detta, och |
| --- | --- |

a)

skriftlig information om myndighetens beslut om åtgärder som skall vidtas i enlighet med punkt 1, samt skälen till detta, och

| b) | information om rätten att överklaga sådana beslut och om de förfaringssätt och tidsfrister som gäller för detta. |
| --- | --- |

b)

information om rätten att överklaga sådana beslut och om de förfaringssätt och tidsfrister som gäller för detta.

Den behöriga myndigheten skall i förekommande fall även underrätta den behöriga myndigheten i avsändarmedlemsstaten om beslutet.

KAPITEL III

FÖRFARANDEN VID IMPORT

Artikel 10

Allmänna principer och villkor

För att säkerställa att principerna och villkoren i artikel 11 i förordning (EG) nr 178/2002 tillämpas enhetligt skall förfarandena i detta kapitel tillämpas.

Artikel 11

Förteckningar över tredje länder och delar av tredje länder från vilka import av specificerade produkter av animaliskt ursprung är tillåten

1.   Produkter av animaliskt ursprung får importeras endast från ett tredje land eller en del av ett tredje land som finns med i en förteckning som skall upprättas och uppdateras enligt förfarandet i artikel 19.2.

2.   Ett tredje land skall upptas i sådana förteckningar endast om en gemenskapskontroll i det landet har ägt rum och visar att den behöriga myndigheten lämnar tillräckliga garantier enligt punkt 4. Ett tredje land kan emellertid upptas i sådana förteckningar utan att en gemenskapskontroll i det landet har ägt rum om

| a) | den risk som fastställs i enlighet med artikel 18.18 inte motiverar detta, och |
| --- | --- |

a)

den risk som fastställs i enlighet med artikel 18.18 inte motiverar detta, och

| b) | det fastställs, när beslut fattas om att införa ett särskilt tredje land i förteckningen i enlighet med punkt 1, att annan information visar att den behöriga myndigheten ger de nödvändiga garantierna. |
| --- | --- |

b)

det fastställs, när beslut fattas om att införa ett särskilt tredje land i förteckningen i enlighet med punkt 1, att annan information visar att den behöriga myndigheten ger de nödvändiga garantierna.

3.   Förteckningar som upprättas i enlighet med denna artikel får kombineras med andra förteckningar som upprättats av folk- eller djurhälsoskäl.

4.   När förteckningar upprättas eller uppdateras skall särskild hänsyn tas till följande kriterier:

| a) | Det tredje landets lagstiftning om






  i) | produkter av animaliskt ursprung, |
| --- | --- | --- |

a)

Det tredje landets lagstiftning om

i)

produkter av animaliskt ursprung,

| ii) | användning av veterinärmedicinska preparat, bland annat bestämmelser om förbud eller tillstånd, distribution, utsläppande på marknaden samt bestämmelser om administration och inspektion, |
| --- | --- |

ii)

användning av veterinärmedicinska preparat, bland annat bestämmelser om förbud eller tillstånd, distribution, utsläppande på marknaden samt bestämmelser om administration och inspektion,

| iii) | beredning och användning av foder, såväl i fråga om förfarandena för användning av fodertillsatser samt beredning och användning av foder med medicinska tillsatser som i fråga om den hygieniska kvaliteten på de råvaror som används för att bereda fodret och på själva slutprodukten. |
| --- | --- |

iii)

beredning och användning av foder, såväl i fråga om förfarandena för användning av fodertillsatser samt beredning och användning av foder med medicinska tillsatser som i fråga om den hygieniska kvaliteten på de råvaror som används för att bereda fodret och på själva slutprodukten.

| b) | De behöriga myndigheternas organisation i det tredje landet, deras befogenheter och oberoende, den tillsyn de står under och den behörighet de har för att effektivt kunna säkerställa efterlevnaden av tilllämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

De behöriga myndigheternas organisation i det tredje landet, deras befogenheter och oberoende, den tillsyn de står under och den behörighet de har för att effektivt kunna säkerställa efterlevnaden av tilllämplig lagstiftning.

| c) | Utbildning av personal för att utföra offentlig kontroll. |
| --- | --- |

c)

Utbildning av personal för att utföra offentlig kontroll.

| d) | De resurser, inbegripet diagnostiska hjälpmedel, som finns tillgängliga för de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

d)

De resurser, inbegripet diagnostiska hjälpmedel, som finns tillgängliga för de behöriga myndigheterna.

| e) | Förekomst och bruk av dokumenterade kontrollförfaranden och kontrollsystem som bygger på prioriteringar. |
| --- | --- |

e)

Förekomst och bruk av dokumenterade kontrollförfaranden och kontrollsystem som bygger på prioriteringar.

| f) | I förekommande fall situationen när det gäller djurhälsa och förfaranden för att underrätta kommissionen och relevanta internationella organ om utbrott av djursjukdomar. |
| --- | --- |

f)

I förekommande fall situationen när det gäller djurhälsa och förfaranden för att underrätta kommissionen och relevanta internationella organ om utbrott av djursjukdomar.

| g) | Utbredning och bruk av offentlig kontroll av import av djur och produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

g)

Utbredning och bruk av offentlig kontroll av import av djur och produkter av animaliskt ursprung.

| h) | De försäkringar som det tredje landet kan lämna när det gäller överensstämmelse med eller motsvarighet till gemenskapskrav. |
| --- | --- |

h)

De försäkringar som det tredje landet kan lämna när det gäller överensstämmelse med eller motsvarighet till gemenskapskrav.

| i) | De hygienkrav som faktiskt tillämpas för produktion, tillverkning, hantering, lagring och leverans av produkter av animaliskt ursprung som är avsedda för gemenskapen. |
| --- | --- |

i)

De hygienkrav som faktiskt tillämpas för produktion, tillverkning, hantering, lagring och leverans av produkter av animaliskt ursprung som är avsedda för gemenskapen.

| j) | Erfarenheter av saluföring av produkten från det tredje landet och resultaten av genomförda importkontroller. |
| --- | --- |

j)

Erfarenheter av saluföring av produkten från det tredje landet och resultaten av genomförda importkontroller.

| k) | Resultaten av gemenskapskontroller som har genomförts i det tredje landet, särskilt resultaten av bedömningen av de behöriga myndigheterna och de åtgärder som de behöriga myndigheterna har vidtagit mot bakgrund av rekommendationer som har riktats till dem efter gemenskapskontroll. |
| --- | --- |

k)

Resultaten av gemenskapskontroller som har genomförts i det tredje landet, särskilt resultaten av bedömningen av de behöriga myndigheterna och de åtgärder som de behöriga myndigheterna har vidtagit mot bakgrund av rekommendationer som har riktats till dem efter gemenskapskontroll.

| l) | Förekomst, genomförande och tillkännagivande av ett godkänt program för bekämpning av zoonoser. |
| --- | --- |

l)

Förekomst, genomförande och tillkännagivande av ett godkänt program för bekämpning av zoonoser.

| m) | Förekomst, genomförande och tillkännagivande av ett godkänt kontrollprogram för restsubstanser. |
| --- | --- |

m)

Förekomst, genomförande och tillkännagivande av ett godkänt kontrollprogram för restsubstanser.

5.   Kommissionen skall se till att aktuella versioner av alla förteckningar som har upprättats eller uppdateras i enlighet med denna artikel finns tillgängliga för allmänheten.

Artikel 12

Förteckning över anläggningar från vilka import av specificerade produkter av animaliskt ursprung är tillåten

1.   Produkter av animaliskt ursprung får importeras till gemenskapen endast om de har avsänts från och kommit från eller beretts i anläggningar som finns med på förteckningar som upprättas och uppdateras i enlighet med denna artikel utom

| a) | när det från fall till fall beslutas, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2, att de garantier som ett särskilt tredje land lämnar avseende import av specificerade produkter av animaliskt ursprung är sådana att det förfarande som föreskrivs i den här artikeln är onödigt för att garantera överensstämmelse med kraven i punkt 2, och |
| --- | --- |

a)

när det från fall till fall beslutas, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2, att de garantier som ett särskilt tredje land lämnar avseende import av specificerade produkter av animaliskt ursprung är sådana att det förfarande som föreskrivs i den här artikeln är onödigt för att garantera överensstämmelse med kraven i punkt 2, och

| b) | i de fall som avses i bilaga V. |
| --- | --- |

b)

i de fall som avses i bilaga V.

Därutöver gäller att färskt kött, malet kött, köttberedningar, köttprodukter och maskinurbenat kött får importeras till gemenskapen endast om de har tillverkats av kött som kommit från slakterier och styckningsanläggningar som finns med på förteckningar som upprättas och uppdateras i enlighet med denna artikel eller från godkända anläggningar inom gemenskapen.

2.   En anläggning får upptas i förteckningen endast om den behöriga myndigheten i det tredje land där produkterna har sitt ursprung garanterar att

| a) | anläggningen, tillsammans med alla anläggningar som hanterar råvaror av animaliskt ursprung som används vid tillverkningen av de berörda produkterna av animaliskt ursprung, uppfyller relevanta gemenskapskrav, särskilt kraven i förordning (EG) nr .../2004 (12), eller motsvarande krav som fastställs i samband med beslut om att införa detta tredje land i den relevanta förteckningen i enlighet med artikel 11, |
| --- | --- |

a)

anläggningen, tillsammans med alla anläggningar som hanterar råvaror av animaliskt ursprung som används vid tillverkningen av de berörda produkterna av animaliskt ursprung, uppfyller relevanta gemenskapskrav, särskilt kraven i förordning (EG) nr .../2004 (12), eller motsvarande krav som fastställs i samband med beslut om att införa detta tredje land i den relevanta förteckningen i enlighet med artikel 11,

| b) | ett officiellt inspektionsorgan i det tredje landet utövar tillsyn över anläggningarna och vid behov förser kommissionen med all relevant information om anläggningar som levererar råvaror, och att |
| --- | --- |

b)

ett officiellt inspektionsorgan i det tredje landet utövar tillsyn över anläggningarna och vid behov förser kommissionen med all relevant information om anläggningar som levererar råvaror, och att

| c) | den har faktisk befogenhet att hindra anläggningarna från att exportera till gemenskapen, om anläggningarna inte uppfyller kraven enligt led a. |
| --- | --- |

c)

den har faktisk befogenhet att hindra anläggningarna från att exportera till gemenskapen, om anläggningarna inte uppfyller kraven enligt led a.

3.   De behöriga myndigheter i tredje länder som finns upptagna i förteckningar som upprättats och uppdaterats i enlighet med artikel 11 skall garantera att förteckningar över de anläggningar som avses i punkt 1 upprättas, uppdateras och meddelas kommissionen.

| 4. | a) | Kommissionen skall regelbundet underrätta de kontaktpunkter som medlemsstaterna i detta syfte har utsett om nya eller uppdaterade förteckningar som den mottagit från de behöriga myndigheterna i berörda tredje land i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- | --- |
| b) | Om ingen medlemsstat invänder mot den nya eller uppdaterade förteckningen inom 20 arbetsdagar efter kommissionens underrättelse skall import godkännas från anläggningar som finns med i förteckningen 10 arbetsdagar efter den dag då kommissionen offentliggjort den. |
| c) | Om minst en medlemsstat lämnar skriftliga kommentarer eller om kommissionen anser att det är nödvändigt att ändra en förteckning mot bakgrund av relevant information, t.ex. gemenskapens inspektionsrapporter eller en anmälan via systemet för tidig varning, skall kommissionen underrätta alla medlemsstater och ta upp punkten på dagordningen för nästa möte i den berörda avdelningen av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för eventuellt beslut i enlighet med förfarandet i artikel 19.2. |

4.

a)

Kommissionen skall regelbundet underrätta de kontaktpunkter som medlemsstaterna i detta syfte har utsett om nya eller uppdaterade förteckningar som den mottagit från de behöriga myndigheterna i berörda tredje land i enlighet med punkt 3.

b)

Om ingen medlemsstat invänder mot den nya eller uppdaterade förteckningen inom 20 arbetsdagar efter kommissionens underrättelse skall import godkännas från anläggningar som finns med i förteckningen 10 arbetsdagar efter den dag då kommissionen offentliggjort den.

c)

Om minst en medlemsstat lämnar skriftliga kommentarer eller om kommissionen anser att det är nödvändigt att ändra en förteckning mot bakgrund av relevant information, t.ex. gemenskapens inspektionsrapporter eller en anmälan via systemet för tidig varning, skall kommissionen underrätta alla medlemsstater och ta upp punkten på dagordningen för nästa möte i den berörda avdelningen av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för eventuellt beslut i enlighet med förfarandet i artikel 19.2.

5.   Kommissionen skall se till att aktuella versioner av alla förteckningar finns tillgängliga för allmänheten.

Artikel 13

Levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor

1.   Trots vad som sägs i artikel 12.1 b skall levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor komma från produktionsområden i tredje länder som finns med i förteckningar som upprättas och uppdateras i enlighet med artikel 12.

2.   Kravet i punkt 1 skall inte gälla kammusslor som tagits upp utanför klassificerade produktionsområden. Offentlig kontroll av kammusslor skall dock genomföras i enlighet med kapitel III i bilaga II.

| 3. | a) | Innan de förteckningar som avses i punkt 1 upprättas skall särskild hänsyn tas till de garantier som den behöriga myndigheten i det tredje landet kan lämna om efterlevnaden av kraven i denna förordning i fråga om klassificering och kontroll av produktionsområden. |
| --- | --- | --- |
| b) | En gemenskapsinspektion skall utföras vid besök på plats innan sådana förteckningar upprättas, såvida inte






  i) | den risk som fastställs i enlighet med artikel 18.18 inte motiverar detta, och |

3.

a)

Innan de förteckningar som avses i punkt 1 upprättas skall särskild hänsyn tas till de garantier som den behöriga myndigheten i det tredje landet kan lämna om efterlevnaden av kraven i denna förordning i fråga om klassificering och kontroll av produktionsområden.

b)

En gemenskapsinspektion skall utföras vid besök på plats innan sådana förteckningar upprättas, såvida inte

i)

den risk som fastställs i enlighet med artikel 18.18 inte motiverar detta, och

| ii) | det fastställs, när beslut fattas om att införa ett särskilt produktionsområde i en förteckning i enlighet med punkt 1, att annan information visar att den behöriga myndigheten ger de nödvändiga garantierna. |
| --- | --- |

ii)

det fastställs, när beslut fattas om att införa ett särskilt produktionsområde i en förteckning i enlighet med punkt 1, att annan information visar att den behöriga myndigheten ger de nödvändiga garantierna.

4.   Kommissionen skall se till att aktuella versioner av alla förteckningar som har upprättats eller uppdaterats i enlighet med denna artikel finns tillgängliga för allmänheten.

Artikel 14

Dokument

1.   Ett dokument som uppfyller kraven i bilaga VI skall åtfölja sändningar av produkter av animaliskt ursprung när de importeras till gemenskapen.

2.   Dokumentet skall styrka att produkterna uppfyller

| a) | kraven för sådana produkter i förordning (EG) nr .../2004 (13) och förordning (EG) nr .../2004 (13) eller bestämmelser som är likvärdiga med dessa krav, och |
| --- | --- |

a)

kraven för sådana produkter i förordning (EG) nr .../2004 (13) och förordning (EG) nr .../2004 (13) eller bestämmelser som är likvärdiga med dessa krav, och

| b) | alla särskilda importvillkor som fastställs i enlighet med artikel 18.19. |
| --- | --- |

b)

alla särskilda importvillkor som fastställs i enlighet med artikel 18.19.

3.   Dokumenten kan innehålla uppgifter som krävs enligt annan gemenskapslagstiftning om folk- och djurhälsofrågor.

4.   Undantag från punkt 1 får beviljas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2 när de garantier som avses i punkt 2 i den här artikeln kan erhållas på annat sätt.

Artikel 15

Särskilda bestämmelser för fiskeriprodukter

1.   De förfaranden som fastställs i detta kapitel skall inte tillämpas på färska fiskeriprodukter som landas i gemenskapen direkt från ett fiskefartyg som för ett tredje lands flagg.

Offentlig kontroll av sådana fiskeriprodukter skall genomföras i enlighet med bilaga III.

| 2. | a) | Fiskeriprodukter importerade från ett fabriks- eller frysfartyg som för ett tredje lands flagg skall komma från fartyg som finns i en förteckning som upprättats och uppdaterats i enlighet med förfarandet i artikel 12.4. |
| --- | --- | --- |
| b) | Utan hinder av vad som sägs i artikel 12.2 b får dock ett fartyg även införas i sådana förteckningar






  i) | på grundval av ett gemensamt meddelande från den behöriga myndigheten i det tredje land vars flagg fartyget för och från den behöriga myndigheten i ett annat tredje land, till vilken den förstnämnda behöriga myndigheten delegerat ansvaret för inspektionen av det berörda fartyget, på villkor att






  — | det tredje landet finns i den i enlighet med artikel 11 upprättade förteckningen över tredje länder från vilka import av fiskeriprodukter är tillåten, |

2.

a)

Fiskeriprodukter importerade från ett fabriks- eller frysfartyg som för ett tredje lands flagg skall komma från fartyg som finns i en förteckning som upprättats och uppdaterats i enlighet med förfarandet i artikel 12.4.

b)

Utan hinder av vad som sägs i artikel 12.2 b får dock ett fartyg även införas i sådana förteckningar

i)

på grundval av ett gemensamt meddelande från den behöriga myndigheten i det tredje land vars flagg fartyget för och från den behöriga myndigheten i ett annat tredje land, till vilken den förstnämnda behöriga myndigheten delegerat ansvaret för inspektionen av det berörda fartyget, på villkor att

—

det tredje landet finns i den i enlighet med artikel 11 upprättade förteckningen över tredje länder från vilka import av fiskeriprodukter är tillåten,

| — | alla fiskeriprodukter från fartyget i fråga som är avsedda att släppas ut på gemenskapens marknad landas direkt i det tredje landet, |
| --- | --- |

—

alla fiskeriprodukter från fartyget i fråga som är avsedda att släppas ut på gemenskapens marknad landas direkt i det tredje landet,

| — | den behöriga myndigheten i det tredje landet har inspekterat fartyget och förklarat att det uppfyller gemenskapskraven, och |
| --- | --- |

—

den behöriga myndigheten i det tredje landet har inspekterat fartyget och förklarat att det uppfyller gemenskapskraven, och

| — | den behöriga myndigheten i det tredje landet har förklarat att den regelbundet kommer att inspektera fartyget för att se till att det fortsätter att uppfylla gemenskapskraven, |
| --- | --- |

—

den behöriga myndigheten i det tredje landet har förklarat att den regelbundet kommer att inspektera fartyget för att se till att det fortsätter att uppfylla gemenskapskraven,

eller

| ii) | på grundval av ett gemensamt meddelande från den behöriga myndigheten i det tredje land vars flagg fartyget för och från en medlemsstats behöriga myndighet, till vilken den förstnämnda behöriga myndigheten delegerat ansvaret för inspektionen av det berörda fartyget, på villkor att






  — | alla fiskeriprodukter från fartyget i fråga som är avsedda att släppas ut på gemenskapens marknad landas direkt i den medlemsstaten, |
| --- | --- | --- |

ii)

på grundval av ett gemensamt meddelande från den behöriga myndigheten i det tredje land vars flagg fartyget för och från en medlemsstats behöriga myndighet, till vilken den förstnämnda behöriga myndigheten delegerat ansvaret för inspektionen av det berörda fartyget, på villkor att

—

alla fiskeriprodukter från fartyget i fråga som är avsedda att släppas ut på gemenskapens marknad landas direkt i den medlemsstaten,

| — | den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har inspekterat fartyget och förklarat att det uppfyller gemenskapskraven, och |
| --- | --- |

—

den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har inspekterat fartyget och förklarat att det uppfyller gemenskapskraven, och

| — | den behöriga myndigheten i den medlemsstaten förklarar att den regelbundet kommer att inspektera fartyget för att se till att det fortsätter att uppfylla gemenskapskraven. |
| --- | --- |

—

den behöriga myndigheten i den medlemsstaten förklarar att den regelbundet kommer att inspektera fartyget för att se till att det fortsätter att uppfylla gemenskapskraven.

c)

Kommissionen skall se till att aktuella versioner av alla förteckningar som har upprättats eller uppdateras i enlighet med denna artikel finns tillgängliga för allmänheten.

3.   När fiskeriprodukter importeras direkt från ett fiske- eller frysfartyg får ett av kaptenen undertecknat dokument ersätta det dokument som krävs enligt artikel 14.

4.   Närmare bestämmelser för genomförandet av denna artikel får fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 16

Genomförandebestämmelser och övergångsarrangemang

Genomförandebestämmelser och övergångsarrangemang kan fastställas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 19.2.

Artikel 17

Ändring och anpassning av bilagorna

1.   Bilagorna I, II, III, IV, V och VI kan ändras eller kompletteras för att beakta vetenskapliga och tekniska framsteg, i enlighet med förfarandet i artikel 19.2.

2.   Undantag från bestämmelserna i bilagorna I, II, III, IV, V och VI får beviljas i enlighet med förfarandet i artikel 19.2, under förutsättning att dessa undantag inte motverkar denna förordnings syften.

3.   Medlemsstaterna får, utan att det äventyrar denna förordnings syften och i enlighet med punkterna 4-7, anta nationella åtgärder som anpassar kraven i bilaga I.

4.   De nationella åtgärder som avses i punkt 3 skall

| a) | syfta till att






  i) | möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder vid alla stadier av tillverkning, bearbetning eller distribution av livsmedel, |
| --- | --- | --- |

a)

syfta till att

i)

möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder vid alla stadier av tillverkning, bearbetning eller distribution av livsmedel,

| ii) | tillgodose behoven hos livsmedelsföretag med liten produktion eller som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar, eller |
| --- | --- |

ii)

tillgodose behoven hos livsmedelsföretag med liten produktion eller som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar, eller

| iii) | göra det möjligt att genomföra pilotprojekt för att pröva nya metoder för hygienkontroller av kött, |
| --- | --- |

iii)

göra det möjligt att genomföra pilotprojekt för att pröva nya metoder för hygienkontroller av kött,

| b) | särskilt gälla följande punkter i bilaga I:






  i) | Information från livsmedelskedjan. |
| --- | --- | --- |

b)

särskilt gälla följande punkter i bilaga I:

i)

Information från livsmedelskedjan.

| ii) | Den behöriga myndighetens närvaro i anläggningarna. |
| --- | --- |

ii)

Den behöriga myndighetens närvaro i anläggningarna.

5.   Alla medlemsstater som önskar anta nationella åtgärder som avses i punkt 3 skall anmäla detta till kommissionen och övriga medlemsstater. Varje anmälan skall

| a) | innehålla en detaljerad beskrivning av de krav som den medlemsstaten anser behöver anpassas samt arten av den eftersträvade anpassningen, |
| --- | --- |

a)

innehålla en detaljerad beskrivning av de krav som den medlemsstaten anser behöver anpassas samt arten av den eftersträvade anpassningen,

| b) | beskriva de berörda anläggningarna, |
| --- | --- |

b)

beskriva de berörda anläggningarna,

| c) | förklara skälen till anpassningen, genom att i förekommande fall även lämna en sammanfattning av den riskbedömning som utförts och alla åtgärder som skall vidtas för att säkerställa att anpassningen inte motverkar denna förordnings syften, och |
| --- | --- |

c)

förklara skälen till anpassningen, genom att i förekommande fall även lämna en sammanfattning av den riskbedömning som utförts och alla åtgärder som skall vidtas för att säkerställa att anpassningen inte motverkar denna förordnings syften, och

| d) | lämna övrig relevant information. |
| --- | --- |

d)

lämna övrig relevant information.

6.   De övriga medlemsstaterna skall ha tre månader på sig från det att den anmälan som avses i punkt 5 har mottagits för att översända skriftliga kommentarer till kommissionen. Kommissionen får, och skall när den mottar skriftliga kommentarer från en eller flera medlemsstater, samråda med medlemsstaterna i den kommitté som avses i artikel 19.1. Kommissionen får besluta, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2, om de planerade åtgärderna får genomföras, vid behov med förbehåll för lämpliga ändringar. När så är lämpligt får kommissionen föreslå allmänna åtgärder i enlighet med punkt 1 eller 2 i den här artikeln.

7.   En medlemsstat får anta nationella åtgärder som anpassar kraven i bilaga I endast

| a) | i överensstämmelse med ett beslut som antagits i enlighet med punkt 6, |
| --- | --- |

a)

i överensstämmelse med ett beslut som antagits i enlighet med punkt 6,

| b) | om kommissionen, en månad efter det att den tid som anges i punkt 6 har löpt ut, inte har underrättat medlemsstaterna om att den mottagit skriftliga kommentarer eller att den avser att föreslå att ett beslut i enlighet med punkt 6 skall antas. |
| --- | --- |

b)

om kommissionen, en månad efter det att den tid som anges i punkt 6 har löpt ut, inte har underrättat medlemsstaterna om att den mottagit skriftliga kommentarer eller att den avser att föreslå att ett beslut i enlighet med punkt 6 skall antas.

8.   När en medlemsstat antar nationella åtgärder för att genomföra ett pilotprojekt som gäller utprovning av nya metoder för hygienkontroller av kött i enlighet med punkterna 3-7, skall medlemsstaten underrätta kommissionen om resultaten så snart dessa finns att tillgå. Kommissionen skall sedan överväga om den skall föreslå allmänna åtgärder i enlighet med punkt 1.

Artikel 18

Särskilda beslut

Utan att det påverkar det generella i artikel 16 och artikel 17.1, får genomförandebestämmelser fastställas, eller ändringar i bilagorna I, II, III, IV, V eller VI antas, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2 för att specificera

| 1. | undersökningar för att utvärdera hur livsmedelsföretagare och deras personal utför sina uppgifter, |
| --- | --- |

1.

undersökningar för att utvärdera hur livsmedelsföretagare och deras personal utför sina uppgifter,

| 2. | sättet att meddela resultaten av inspektioner, |
| --- | --- |

2.

sättet att meddela resultaten av inspektioner,

| 3. | kriterierna för att på grundval av en riskanalys bestämma när den officiella veterinären inte behöver vara närvarande i slakterier och vilthanteringsanläggningar under besiktningen före och efter slakt, |
| --- | --- |

3.

kriterierna för att på grundval av en riskanalys bestämma när den officiella veterinären inte behöver vara närvarande i slakterier och vilthanteringsanläggningar under besiktningen före och efter slakt,

| 4. | bestämmelser om innehållet i prov för officiella veterinärer och officiella assistenter, |
| --- | --- |

4.

bestämmelser om innehållet i prov för officiella veterinärer och officiella assistenter,

| 5. | mikrobiologiska kriterier för processkontroll när det gäller hygienen vid anläggningar, |
| --- | --- |

5.

mikrobiologiska kriterier för processkontroll när det gäller hygienen vid anläggningar,

| 6. | alternativa förfaranden, serologiska eller andra laboratorieundersökningar som ger åtminstone motsvarande garantier som de särskilda förfaranden för besiktning efter slakt som anges i avsnitt IV i bilaga I, och därför får ersätta dem, om den behöriga myndigheten så beslutar, |
| --- | --- |

6.

alternativa förfaranden, serologiska eller andra laboratorieundersökningar som ger åtminstone motsvarande garantier som de särskilda förfaranden för besiktning efter slakt som anges i avsnitt IV i bilaga I, och därför får ersätta dem, om den behöriga myndigheten så beslutar,

| 7. | omständigheter under vilka vissa av de särskilda förfaranden för besiktning efter slakt som anges i avsnitt IV i bilaga I inte är nödvändiga, med tanke på jordbruksanläggningen, regionen eller ursprungslandet och principerna om riskanalys, |
| --- | --- |

7.

omständigheter under vilka vissa av de särskilda förfaranden för besiktning efter slakt som anges i avsnitt IV i bilaga I inte är nödvändiga, med tanke på jordbruksanläggningen, regionen eller ursprungslandet och principerna om riskanalys,

| 8. | bestämmelser om laboratorieundersökning, |
| --- | --- |

8.

bestämmelser om laboratorieundersökning,

| 9. | den frys- eller kylbehandling som kött skall genomgå med avseende på dynt och trikiner, |
| --- | --- |

9.

den frys- eller kylbehandling som kött skall genomgå med avseende på dynt och trikiner,

| 10. | villkoren för att jordbruksanläggningar och regioner officiellt kan förklaras fria från dynt eller trikiner, |
| --- | --- |

10.

villkoren för att jordbruksanläggningar och regioner officiellt kan förklaras fria från dynt eller trikiner,

| 11. | de metoder som skall användas vid undersökning av de betingelser som avses i avsnitt IV kapitel IX i bilaga I, |
| --- | --- |

11.

de metoder som skall användas vid undersökning av de betingelser som avses i avsnitt IV kapitel IX i bilaga I,

| 12. | för slaktsvin, kriterier för kontrollerade uppfödningsförhållanden och integrerade produktionssystem, |
| --- | --- |

12.

för slaktsvin, kriterier för kontrollerade uppfödningsförhållanden och integrerade produktionssystem,

| 13. | kriterier för klassificeringen av produktions- och återutläggningsområden för levande musslor, i samarbete med berört referenslaboratorium i gemenskapen, inbegripet






  a) | gränsvärden och analysmetoder för marina biotoxiner, |
| --- | --- | --- |

13.

kriterier för klassificeringen av produktions- och återutläggningsområden för levande musslor, i samarbete med berört referenslaboratorium i gemenskapen, inbegripet

a)

gränsvärden och analysmetoder för marina biotoxiner,

| b) | metoder för provtagning av virus samt virologiska standarder, och |
| --- | --- |

b)

metoder för provtagning av virus samt virologiska standarder, och

| c) | provtagningsplaner, analysmetoder och mätosäkerhet för kontroll av att kriterierna uppfylls, |
| --- | --- |

c)

provtagningsplaner, analysmetoder och mätosäkerhet för kontroll av att kriterierna uppfylls,

| 14. | organoleptiska kriterier för utvärderingen av fiskeriprodukters färskhet, |
| --- | --- |

14.

organoleptiska kriterier för utvärderingen av fiskeriprodukters färskhet,

| 15. | analysgränser, analysmetoder och provtagningsplaner som skall användas vid den offentliga kontroll av fiskeriprodukter som krävs enligt bilaga III, bland annat när det gäller parasiter och miljöföroreningar, |
| --- | --- |

15.

analysgränser, analysmetoder och provtagningsplaner som skall användas vid den offentliga kontroll av fiskeriprodukter som krävs enligt bilaga III, bland annat när det gäller parasiter och miljöföroreningar,

| 16. | kommissionens metod för att göra förteckningar över tredje länder och anläggningar i tredje länder tillgängliga för allmänheten i enlighet med artiklarna 11, 12, 13 och 15, |
| --- | --- |

16.

kommissionens metod för att göra förteckningar över tredje länder och anläggningar i tredje länder tillgängliga för allmänheten i enlighet med artiklarna 11, 12, 13 och 15,

| 17. | förlagor för dokument och kriterier för användning av elektroniska dokument, |
| --- | --- |

17.

förlagor för dokument och kriterier för användning av elektroniska dokument,

| 18. | kriterier för att fastställa de risker som vissa produkter av animaliskt ursprung importerade till gemenskapen medför, |
| --- | --- |

18.

kriterier för att fastställa de risker som vissa produkter av animaliskt ursprung importerade till gemenskapen medför,

| 19. | särskilda importvillkor för vissa produkter av animaliskt ursprung med beaktande av tillhörande risker, information som aktuella tredje länder har lämnat och vid behov resultaten av de gemenskapskontroller som utförts i sådana tredje länder. Dessa särskilda importvillkor får uppställas för en enstaka produkt av animaliskt ursprung eller för en grupp produkter. De får tillämpas på ett enstaka tredje land, på regioner i ett tredje land eller på en grupp tredje länder, samt |
| --- | --- |

19.

särskilda importvillkor för vissa produkter av animaliskt ursprung med beaktande av tillhörande risker, information som aktuella tredje länder har lämnat och vid behov resultaten av de gemenskapskontroller som utförts i sådana tredje länder. Dessa särskilda importvillkor får uppställas för en enstaka produkt av animaliskt ursprung eller för en grupp produkter. De får tillämpas på ett enstaka tredje land, på regioner i ett tredje land eller på en grupp tredje länder, samt

| 20. | villkoren för att reglera importen av produkter av animaliskt ursprung från ett tredje land eller en region i ett tredje land genom tillämpning av ett likvärdighetsavtal eller, för en tillfredsställande revision i vilken erkänns att åtgärder som tillämpas i det tredje landet eller i regionen erbjuder garantier som motsvarar dem som tillämpas i gemenskapen, om det tredje landet lämnar objektiva bevis för detta. |
| --- | --- |

20.

villkoren för att reglera importen av produkter av animaliskt ursprung från ett tredje land eller en region i ett tredje land genom tillämpning av ett likvärdighetsavtal eller, för en tillfredsställande revision i vilken erkänns att åtgärder som tillämpas i det tredje landet eller i regionen erbjuder garantier som motsvarar dem som tillämpas i gemenskapen, om det tredje landet lämnar objektiva bevis för detta.

Artikel 19

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som inrättats genom artikel 58 i förordning (EG) nr 178/2002.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 20

Samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Kommissionen skall vid behov samråda med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i frågor som faller inom denna förordnings räckvidd, särskilt

| 1. | innan den föreslår en ändring av de särskilda krav för förfaranden vid besiktning efter slakt som anges i avsnitt IV i bilaga I, |
| --- | --- |

1.

innan den föreslår en ändring av de särskilda krav för förfaranden vid besiktning efter slakt som anges i avsnitt IV i bilaga I,

| 2. | innan den föreslår en ändring av bestämmelserna i avsnitt IV kapitel IX i bilaga I om kött från djur hos vilka besiktning efter slakt påvisat skador som tyder på infektion av brucellos eller tuberkulos, och |
| --- | --- |

2.

innan den föreslår en ändring av bestämmelserna i avsnitt IV kapitel IX i bilaga I om kött från djur hos vilka besiktning efter slakt påvisat skador som tyder på infektion av brucellos eller tuberkulos, och

| 3. | innan den föreslår genomförandebestämmelser om de frågor som avses i artikel 18.5-18.15. |
| --- | --- |

3.

innan den föreslår genomförandebestämmelser om de frågor som avses i artikel 18.5-18.15.

Artikel 21

Rapport till Europaparlamentet och rådet

1.   Kommissionen skall senast den (14) överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en genomgång av de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av denna förordning.

2.   Kommissionen skall om så är lämpligt låta rapporten åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 22

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft tjugo dagar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall börja tillämpas 18 månader efter den dag då samtliga följande rättsakter har trätt i kraft:

| a) | Förordning (EG) nr .../2004 (15). |
| --- | --- |

a)

Förordning (EG) nr .../2004 (15).

| b) | Förordning (EG) nr .../2004 (15). |
| --- | --- |

b)

Förordning (EG) nr .../2004 (15).

| c) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004//EG om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (15). |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004//EG om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (15).

Den skall dock börja tillämpas tidigast den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 262 E, 29.10.2002, s. 449.

1

(2)  EUT C 95, 23.4.2003, s. 22.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 juni 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 27 oktober 2003 (EUT C 48 E, 24.2.2004, s, 82) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

3

(4)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

6

(7)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

7

(8)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 813/2003 (EUT L 117, 13.5.2003, s. 22).

8

(9)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

9

(10)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

10

(11)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

11

(12)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

12

(13)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

13

(14)  Fem år efter det att denna förordning träder i kraft.

14

(15)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

15

BILAGA I

FÄRSKT KÖTT

AVSNITT I

DEN OFFICIELLA VETERINÄRENS UPPGIFTER

KAPITEL I: REVISIONSUPPGIFTER

| 1. | Utöver de allmänna kraven i artikel 4.4 när det gäller revision av god hygienpraxis skall den officiella veterinären kontrollera att livsmedelsföretagarnas egna förfaranden alltid följer bestämmelserna för all insamling, transport, lagring, hantering, bearbetning och användning eller bortskaffande av animaliska biprodukter, inbegripet specificerat riskmaterial, som livsmedelsföretagaren har ansvaret för. |
| --- | --- |

1.

Utöver de allmänna kraven i artikel 4.4 när det gäller revision av god hygienpraxis skall den officiella veterinären kontrollera att livsmedelsföretagarnas egna förfaranden alltid följer bestämmelserna för all insamling, transport, lagring, hantering, bearbetning och användning eller bortskaffande av animaliska biprodukter, inbegripet specificerat riskmaterial, som livsmedelsföretagaren har ansvaret för.

| 2. | Utöver de allmänna kraven i artikel 4.5 när det gäller revision av HACCP-baserade förfaranden skall den officiella veterinären kontrollera att företagarnas förfaranden så långt det är möjligt garanterar att köttet






  a) | inte uppvisar några patologiska och fysiologiska avvikelser eller förändringar, |
| --- | --- | --- |

2.

Utöver de allmänna kraven i artikel 4.5 när det gäller revision av HACCP-baserade förfaranden skall den officiella veterinären kontrollera att företagarnas förfaranden så långt det är möjligt garanterar att köttet

a)

inte uppvisar några patologiska och fysiologiska avvikelser eller förändringar,

| b) | inte har någon fekal eller annan förorening, och |
| --- | --- |

b)

inte har någon fekal eller annan förorening, och

| c) | inte innehåller specificerat riskmaterial, förutom sådant som är tillåtet enligt gemenskapslagstiftningen, och har tillverkats i enlighet med gemenskapslagstiftningen om typer av TSE. |
| --- | --- |

c)

inte innehåller specificerat riskmaterial, förutom sådant som är tillåtet enligt gemenskapslagstiftningen, och har tillverkats i enlighet med gemenskapslagstiftningen om typer av TSE.

KAPITEL II: INSPEKTIONSUPPGIFTER

När den officiella veterinären utför inspektionsuppgifter i enlighet med detta kapitel, skall han eller hon beakta resultatet av de revisioner som utförts i enlighet med artikel 4 och kapitel I i denna bilaga. I förekommande fall skall han eller hon anpassa inspektionerna i enlighet därmed.

A.   Information från livsmedelskedjan

| 1. | Den officiella veterinären skall kontrollera och analysera relevant information från journalerna vid den jordbruksanläggning varifrån de djur som skall slaktas kommer samt beakta det dokumenterade resultatet av denna kontroll och analys när han eller hon utför besiktning före och efter slakt. |
| --- | --- |

1.

Den officiella veterinären skall kontrollera och analysera relevant information från journalerna vid den jordbruksanläggning varifrån de djur som skall slaktas kommer samt beakta det dokumenterade resultatet av denna kontroll och analys när han eller hon utför besiktning före och efter slakt.

| 2. | När den officiella veterinären utför sina inspektionsuppgifter skall han eller hon ta hänsyn till de officiella intyg som åtföljer djuren och eventuella försäkringar från veterinärer som utför kontroller inom primärproduktionen, däribland officiella veterinärer och godkända veterinärer. |
| --- | --- |

2.

När den officiella veterinären utför sina inspektionsuppgifter skall han eller hon ta hänsyn till de officiella intyg som åtföljer djuren och eventuella försäkringar från veterinärer som utför kontroller inom primärproduktionen, däribland officiella veterinärer och godkända veterinärer.

| 3. | Om livsmedelsföretagare i livsmedelskedjan vidtar ytterligare åtgärder för att garantera säkra livsmedel genom att tillämpa integrerade system, egenkontroller, certifiering av tredje part eller på annat sätt, och om dessa åtgärder är dokumenterade och de djur som omfattas av dessa system klart kan identifieras, får den officiella veterinären ta hänsyn till detta vid inspektionen och granskningen av de HACCP-baserade förfarandena. |
| --- | --- |

3.

Om livsmedelsföretagare i livsmedelskedjan vidtar ytterligare åtgärder för att garantera säkra livsmedel genom att tillämpa integrerade system, egenkontroller, certifiering av tredje part eller på annat sätt, och om dessa åtgärder är dokumenterade och de djur som omfattas av dessa system klart kan identifieras, får den officiella veterinären ta hänsyn till detta vid inspektionen och granskningen av de HACCP-baserade förfarandena.

B.   Besiktning före slakt

| 1. | Om inte annat följer av punkterna 4 och 5






  a) | skall den officiella veterinären besiktiga alla djur före slakt, |
| --- | --- | --- |

1.

Om inte annat följer av punkterna 4 och 5

a)

skall den officiella veterinären besiktiga alla djur före slakt,

| b) | skall besiktningen äga rum inom 24 timmar efter ankomsten till slakteriet och mindre än 24 timmar före slakten.
  Den officiella veterinären kan dessutom när som helst begära att få utföra ytterligare inspektioner. |
| --- | --- |

b)

skall besiktningen äga rum inom 24 timmar efter ankomsten till slakteriet och mindre än 24 timmar före slakten.

Den officiella veterinären kan dessutom när som helst begära att få utföra ytterligare inspektioner.

| 2. | För det enskilda besiktigade djuret måste det av besiktningen före slakt särskilt framgå huruvida det finns tecken på






  a) | brister i djurskyddshänseende, eller |
| --- | --- | --- |

2.

För det enskilda besiktigade djuret måste det av besiktningen före slakt särskilt framgå huruvida det finns tecken på

a)

brister i djurskyddshänseende, eller

| b) | andra omständigheter som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa, med särskild hänsyn till påvisande av zoonotiska sjukdomar och sjukdomar som är upptagna på OIE:s A-lista eller i förekommande fall på OIE:s B-lista (OIE = Internationella byrån för epizootiska sjukdomar). |
| --- | --- |

b)

andra omständigheter som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa, med särskild hänsyn till påvisande av zoonotiska sjukdomar och sjukdomar som är upptagna på OIE:s A-lista eller i förekommande fall på OIE:s B-lista (OIE = Internationella byrån för epizootiska sjukdomar).

| 3. | Förutom den rutinmässiga besiktningen före slakt skall den officiella veterinären utföra en klinisk besiktning av alla djur som livsmedelsföretagaren eller en officiell assistent eventuellt har gallrat ut. |
| --- | --- |

3.

Förutom den rutinmässiga besiktningen före slakt skall den officiella veterinären utföra en klinisk besiktning av alla djur som livsmedelsföretagaren eller en officiell assistent eventuellt har gallrat ut.

| 4. | Vid nödslakt utanför slakteriet och nedlagt frilevande vilt skall den officiella veterinären vid slakteriet eller vilthanteringsanläggningen granska det intyg som åtföljer djurkroppen och som utfärdats av veterinären eller den kvalificerade personen i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (1). |
| --- | --- |

4.

Vid nödslakt utanför slakteriet och nedlagt frilevande vilt skall den officiella veterinären vid slakteriet eller vilthanteringsanläggningen granska det intyg som åtföljer djurkroppen och som utfärdats av veterinären eller den kvalificerade personen i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (1).

| 5. | När så anges i avsnitt III kapitel II eller i avsnitt IV får besiktning före slakt utföras vid den jordbruksanläggning varifrån djuret kommer. I sådana fall behöver den officiella veterinären vid slakteriet utföra besiktning före slakt endast när och i den omfattning som anges. |
| --- | --- |

5.

När så anges i avsnitt III kapitel II eller i avsnitt IV får besiktning före slakt utföras vid den jordbruksanläggning varifrån djuret kommer. I sådana fall behöver den officiella veterinären vid slakteriet utföra besiktning före slakt endast när och i den omfattning som anges.

C.   Djurskydd

Den officiella veterinären skall verifiera att tillämpliga gemenskapsbestämmelser och nationella bestämmelser om djurskydd har följts, däribland bestämmelser om skydd av djur vid tidpunkten för slakt och under transport.

D.   Besiktning efter slakt

| 1. | Slaktkroppar och åtföljande slaktbiprodukter skall besiktigas efter slakten utan dröjsmål. Alla yttre ytor skall granskas. Minimal hantering av slaktkroppen och slaktbiprodukter eller särskilda tekniska hjälpmedel krävs eventuellt för detta. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt att upptäcka förekomst av zoonotiska sjukdomar och sjukdomar som är upptagna på OIE:s A-lista och i förekommande fall på OIE:s B-lista. Slaktlinjens hastighet och antalet närvarande inspektörer skall vara sådana att en ändamålsenlig besiktning kan utföras. |
| --- | --- |

1.

Slaktkroppar och åtföljande slaktbiprodukter skall besiktigas efter slakten utan dröjsmål. Alla yttre ytor skall granskas. Minimal hantering av slaktkroppen och slaktbiprodukter eller särskilda tekniska hjälpmedel krävs eventuellt för detta. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt att upptäcka förekomst av zoonotiska sjukdomar och sjukdomar som är upptagna på OIE:s A-lista och i förekommande fall på OIE:s B-lista. Slaktlinjens hastighet och antalet närvarande inspektörer skall vara sådana att en ändamålsenlig besiktning kan utföras.

| 2. | Ytterligare undersökningar, såsom palpation och anskärning av delar av slaktkroppen och slaktbiprodukter, samt laboratorieundersökningar, skall göras närhelst det anses nödvändigt






  a) | för att ställa en definitiv diagnos, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Ytterligare undersökningar, såsom palpation och anskärning av delar av slaktkroppen och slaktbiprodukter, samt laboratorieundersökningar, skall göras närhelst det anses nödvändigt

a)

för att ställa en definitiv diagnos, eller

| b) | för att fastställa om






  i) | en djursjukdom föreligger, |
| --- | --- | --- |

b)

för att fastställa om

i)

en djursjukdom föreligger,

| ii) | restsubstanser eller främmande ämnen finns utöver de nivåer som fastställs i gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

ii)

restsubstanser eller främmande ämnen finns utöver de nivåer som fastställs i gemenskapslagstiftningen,

| iii) | mikrobiologiska krav inte uppfylls, eller |
| --- | --- |

iii)

mikrobiologiska krav inte uppfylls, eller

| iv) | andra faktorer föreligger som kan leda till att köttet förklaras otjänligt som livsmedel eller att begränsningar införs för dess användning, |
| --- | --- |

iv)

andra faktorer föreligger som kan leda till att köttet förklaras otjänligt som livsmedel eller att begränsningar införs för dess användning,

särskilt i fråga om djur som har nödslaktats.

| 3. | Den officiella veterinären skall kräva att slaktkroppar av tama hästdjur, nötkreatur äldre än sex månader och tamsvin äldre än fyra veckor överlämnas för besiktning efter slakt kluvna längs med ryggraden. Om det är nödvändigt för besiktningen, får den officiella veterinären kräva att även huvudet eller andra slaktkroppar klyvs på längden. För att ta hänsyn till särskilda konsumtionsvanor, den tekniska utvecklingen eller särskilda sanitära förhållanden får den behöriga myndigheten tillåta att besiktning av tama hästdjur, nötkreatur äldre än sex månader och tamsvin äldre än fyra veckor görs på slaktkroppar som inte kluvits. |
| --- | --- |

3.

Den officiella veterinären skall kräva att slaktkroppar av tama hästdjur, nötkreatur äldre än sex månader och tamsvin äldre än fyra veckor överlämnas för besiktning efter slakt kluvna längs med ryggraden. Om det är nödvändigt för besiktningen, får den officiella veterinären kräva att även huvudet eller andra slaktkroppar klyvs på längden. För att ta hänsyn till särskilda konsumtionsvanor, den tekniska utvecklingen eller särskilda sanitära förhållanden får den behöriga myndigheten tillåta att besiktning av tama hästdjur, nötkreatur äldre än sex månader och tamsvin äldre än fyra veckor görs på slaktkroppar som inte kluvits.

| 4. | Under besiktningen skall försiktighetsåtgärder vidtas för att se till att risken för att köttet förorenas, t.ex. vid palpation, avskärning och anskärning, minimeras. |
| --- | --- |

4.

Under besiktningen skall försiktighetsåtgärder vidtas för att se till att risken för att köttet förorenas, t.ex. vid palpation, avskärning och anskärning, minimeras.

| 5. | Vid nödslakt skall slaktkroppen snarast genomgå en besiktning av kött i enlighet med punkterna 1-4 ovan, innan köttet kan förklaras tjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

5.

Vid nödslakt skall slaktkroppen snarast genomgå en besiktning av kött i enlighet med punkterna 1-4 ovan, innan köttet kan förklaras tjänligt som livsmedel.

E.   Specificerat riskmaterial och andra animaliska biprodukter

I enlighet med de specifika gemenskapsbestämmelserna om specificerat riskmaterial och andra animaliska biprodukter skall den officiella veterinären kontrollera avlägsnande, separering och i förekommande fall märkning av sådana produkter. Den officiella veterinären skall se till att livsmedelsföretagaren vidtar alla nödvändiga åtgärder för att undvika att köttet förorenas av specificerat riskmaterial under slakten (inklusive bedövningen) och vid avlägsnandet av sådant riskmaterial.

F.   Laboratorieundersökningar

| 1. | Den officiella veterinären skall se till att det tas prover och att dessa identifieras på lämpligt sätt, hanteras och sänds till lämpliga laboratorier inom ramen för






  a) | övervakningen och bekämpning av zoonoser och zoonotiska agens, |
| --- | --- | --- |

1.

Den officiella veterinären skall se till att det tas prover och att dessa identifieras på lämpligt sätt, hanteras och sänds till lämpliga laboratorier inom ramen för

a)

övervakningen och bekämpning av zoonoser och zoonotiska agens,

| b) | särskilda laboratorieundersökningar för diagnostisering av TSE i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (2), |
| --- | --- |

b)

särskilda laboratorieundersökningar för diagnostisering av TSE i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (2),

| c) | upptäckt av otillåtna ämnen eller produkter och kontroll av reglerade ämnen, särskilt inom ramen för nationella planer för resthalter enligt rådets direktiv 96/23/EG (3), och |
| --- | --- |

c)

upptäckt av otillåtna ämnen eller produkter och kontroll av reglerade ämnen, särskilt inom ramen för nationella planer för resthalter enligt rådets direktiv 96/23/EG (3), och

| d) | påvisande av sjukdomar som är upptagna på OIE:s A-lista och i förekommande fall på OIE:s Blista. |
| --- | --- |

d)

påvisande av sjukdomar som är upptagna på OIE:s A-lista och i förekommande fall på OIE:s Blista.

| 2. | Den officiella veterinären skall också se till att andra nödvändiga laboratorieundersökningar utförs. |
| --- | --- |

2.

Den officiella veterinären skall också se till att andra nödvändiga laboratorieundersökningar utförs.

KAPITEL III: KONTROLLMÄRKNING

| 1. | Den officiella veterinären skall övervaka kontrollmärkningen och de märken som används. |
| --- | --- |

1.

Den officiella veterinären skall övervaka kontrollmärkningen och de märken som används.

| 2. | Den officiella veterinären skall särskilt se till att






  a) | kontrollmärket anbringas endast på kött från djur (tama hov- och klövdjur, hägnat vilt av däggdjur - utom hardjur - och storvilt) som har besiktigats före och efter slakt i enlighet med denna förordning och när det inte föreligger något skäl att förklara köttet otjänligt som livsmedel. Kontrollmärket kan dock anbringas innan resultatet av en eventuell trikinundersökning föreligger, om den officiella veterinären har förvissat sig om att kött från det berörda djuret kommer att släppas ut på marknaden endast om resultaten är tillfredsställande, och |
| --- | --- | --- |

2.

Den officiella veterinären skall särskilt se till att

a)

kontrollmärket anbringas endast på kött från djur (tama hov- och klövdjur, hägnat vilt av däggdjur - utom hardjur - och storvilt) som har besiktigats före och efter slakt i enlighet med denna förordning och när det inte föreligger något skäl att förklara köttet otjänligt som livsmedel. Kontrollmärket kan dock anbringas innan resultatet av en eventuell trikinundersökning föreligger, om den officiella veterinären har förvissat sig om att kött från det berörda djuret kommer att släppas ut på marknaden endast om resultaten är tillfredsställande, och

| b) | kontrollmärkningen sker på den yttre ytan av slaktkroppen genom märkning med färg- eller brännstämpel på ett sådant sätt att om slaktkropparna har delats i halva slaktkroppar eller kvartsparter eller om halva slaktkroppar har delats i tre delar skall varje del ha ett kontrollmärke. |
| --- | --- |

b)

kontrollmärkningen sker på den yttre ytan av slaktkroppen genom märkning med färg- eller brännstämpel på ett sådant sätt att om slaktkropparna har delats i halva slaktkroppar eller kvartsparter eller om halva slaktkroppar har delats i tre delar skall varje del ha ett kontrollmärke.

| 3. | Kontrollmärket skall vara ett ovalt märke som är minst 6,5 cm brett och 4,5 cm högt med följande information återgiven med fullt läsliga tecken:






  a) | Märket skall ange namnet på det land där anläggningen är belägen, utskrivet i sin helhet med versaler eller angivet med en tvåbokstavskod i enlighet med tillämplig ISO-standard.
  För medlemsstaterna är dessa koder emellertid AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE och UK. |
| --- | --- | --- |

3.

Kontrollmärket skall vara ett ovalt märke som är minst 6,5 cm brett och 4,5 cm högt med följande information återgiven med fullt läsliga tecken:

a)

Märket skall ange namnet på det land där anläggningen är belägen, utskrivet i sin helhet med versaler eller angivet med en tvåbokstavskod i enlighet med tillämplig ISO-standard.

För medlemsstaterna är dessa koder emellertid AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE och UK.

| b) | Märket skall ange slakteriets godkännandenummer. |
| --- | --- |

b)

Märket skall ange slakteriets godkännandenummer.

| c) | När märket anbringas i ett slakteri inom gemenskapen skall det innehålla någon av följande förkortningar: CE, EC, EF, EG, EK eller EY. |
| --- | --- |

c)

När märket anbringas i ett slakteri inom gemenskapen skall det innehålla någon av följande förkortningar: CE, EC, EF, EG, EK eller EY.

| 4. | Bokstäverna skall vara minst 0,8 cm höga och siffrorna minst 1 cm höga. Märket och bokstäverna på märket får vara mindre vid kontrollmärkning av lamm, killingar och spädgrisar. |
| --- | --- |

4.

Bokstäverna skall vara minst 0,8 cm höga och siffrorna minst 1 cm höga. Märket och bokstäverna på märket får vara mindre vid kontrollmärkning av lamm, killingar och spädgrisar.

| 5. | De färger som används för kontrollmärkning skall vara godkända enligt gemenskapsreglerna för färgämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

5.

De färger som används för kontrollmärkning skall vara godkända enligt gemenskapsreglerna för färgämnen i livsmedel.

| 6. | Kontrollmärket får även innehålla en uppgift om vilken officiell veterinär som utfört kontrollbesiktningen av köttet. Behöriga myndigheter och livsmedelsföretagare får fortsätta att använda utrustning som de beställt före denna förordnings ikraftträdande till dess att denna är slut eller behöver ersättas. |
| --- | --- |

6.

Kontrollmärket får även innehålla en uppgift om vilken officiell veterinär som utfört kontrollbesiktningen av köttet. Behöriga myndigheter och livsmedelsföretagare får fortsätta att använda utrustning som de beställt före denna förordnings ikraftträdande till dess att denna är slut eller behöver ersättas.

| 7. | Kött från djur som har nödslaktats utanför slakteriet skall ha särskild märkning som inte kan förväxlas med vare sig det kontrollmärke som avses i detta kapitel eller det identifieringsmärke som avses i avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr .../2004 (4). |
| --- | --- |

7.

Kött från djur som har nödslaktats utanför slakteriet skall ha särskild märkning som inte kan förväxlas med vare sig det kontrollmärke som avses i detta kapitel eller det identifieringsmärke som avses i avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr .../2004 (4).

| 8. | Kött från oavhudat vilt får kontrollmärkas endast om det efter avhudning på en vilthanteringsanläggning har genomgått besiktning efter slakt och godkänts som livsmedel. |
| --- | --- |

8.

Kött från oavhudat vilt får kontrollmärkas endast om det efter avhudning på en vilthanteringsanläggning har genomgått besiktning efter slakt och godkänts som livsmedel.

| 9. | Detta kapitel skall tillämpas utan att det påverkar djurhälsoregler om kontrollmärkning. |
| --- | --- |

9.

Detta kapitel skall tillämpas utan att det påverkar djurhälsoregler om kontrollmärkning.

AVSNITT II

ÅTGÄRDER EFTER KONTROLL

KAPITEL I: MEDDELANDE OM INSPEKTIONSRESULTAT

| 1. | Den officiella veterinären skall dokumentera och utvärdera resultaten av sin inspektionsverksamhet. |
| --- | --- |

1.

Den officiella veterinären skall dokumentera och utvärdera resultaten av sin inspektionsverksamhet.

| 2. | a) | Om en sjukdom eller ett tillstånd som kan påverka människors eller djurs hälsa eller brister i djurskyddshänseende upptäcks vid besiktningen, skall den officiella veterinären meddela livsmedelsföretagaren. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Om en sjukdom eller ett tillstånd som kan påverka människors eller djurs hälsa eller brister i djurskyddshänseende upptäcks vid besiktningen, skall den officiella veterinären meddela livsmedelsföretagaren.

| b) | Om det identifierade problemet uppstod i primärproduktionen skall den officiella veterinären meddela den veterinär som anlitas av den jordbruksanläggning djuren kommer från, den livsmedelsföretagare som ansvarar för denna jordbruksanläggning (under förutsättning att sådan information inte skulle påverka senare rättsliga förfaranden) och i förekommande fall den behöriga myndighet som ansvarar för övervakningen av den jordbruksanläggning eller det jaktområde som djuren kommer ifrån. |
| --- | --- |

b)

Om det identifierade problemet uppstod i primärproduktionen skall den officiella veterinären meddela den veterinär som anlitas av den jordbruksanläggning djuren kommer från, den livsmedelsföretagare som ansvarar för denna jordbruksanläggning (under förutsättning att sådan information inte skulle påverka senare rättsliga förfaranden) och i förekommande fall den behöriga myndighet som ansvarar för övervakningen av den jordbruksanläggning eller det jaktområde som djuren kommer ifrån.

| c) | Om de berörda djuren har fötts upp i en annan medlemsstat eller i tredje land, skall den officiella veterinären informera den behöriga myndigheten i den medlemsstat där anläggningen ligger. Denna behöriga myndighet skall vidta lämpliga åtgärder i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Om de berörda djuren har fötts upp i en annan medlemsstat eller i tredje land, skall den officiella veterinären informera den behöriga myndigheten i den medlemsstat där anläggningen ligger. Denna behöriga myndighet skall vidta lämpliga åtgärder i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning.

| 3. | Resultatet av inspektionerna och undersökningarna skall införas i relevanta databaser. |
| --- | --- |

3.

Resultatet av inspektionerna och undersökningarna skall införas i relevanta databaser.

| 4. | Om den officiella veterinären i samband med besiktningar före eller efter slakt eller annan inspektionsverksamhet misstänker förekomst av ett smittämne som är upptaget på OIE:s A-lista, eller i förekommande fall på OIE:s B-lista, skall den officiella veterinären omedelbart underrätta den behöriga myndigheten och bägge skall, i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning, vidta alla nödvändiga och förebyggande åtgärder för att hindra smittämnet från att spridas. |
| --- | --- |

4.

Om den officiella veterinären i samband med besiktningar före eller efter slakt eller annan inspektionsverksamhet misstänker förekomst av ett smittämne som är upptaget på OIE:s A-lista, eller i förekommande fall på OIE:s B-lista, skall den officiella veterinären omedelbart underrätta den behöriga myndigheten och bägge skall, i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning, vidta alla nödvändiga och förebyggande åtgärder för att hindra smittämnet från att spridas.

KAPITEL II: BESLUT OM INFORMATION FRÅN LIVSMEDELSKEDJAN

| 1. | Den officiella veterinären skall kontrollera att djur endast slaktas om den som ansvarar för driften på slakteriet har fått och kontrollerat relevant information från livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

1.

Den officiella veterinären skall kontrollera att djur endast slaktas om den som ansvarar för driften på slakteriet har fått och kontrollerat relevant information från livsmedelskedjan.

| 2. | Den officiella veterinären får emellertid tillåta att djur slaktas i slakteriet även om relevant information från livsmedelskedjan inte är tillgänglig. All relevant information från livsmedelskedjan skall i detta fall tillhandahållas innan slaktkroppen godkänns för användning som livsmedel. I avvaktan på ett slutligt avgörande skall sådana slaktkroppar och slaktbiprodukter lagras separat från övrigt kött. |
| --- | --- |

2.

Den officiella veterinären får emellertid tillåta att djur slaktas i slakteriet även om relevant information från livsmedelskedjan inte är tillgänglig. All relevant information från livsmedelskedjan skall i detta fall tillhandahållas innan slaktkroppen godkänns för användning som livsmedel. I avvaktan på ett slutligt avgörande skall sådana slaktkroppar och slaktbiprodukter lagras separat från övrigt kött.

| 3. | Trots vad som sägs i punkt 2 gäller att, om relevant information från livsmedelskedjan inte finns tillgänglig inom 24 timmar efter det att ett djur har anlänt till slakteriet, skall allt kött från djuret förklaras otjänligt som livsmedel. Om djuret ännu inte har slaktats skall det avlivas skilt från andra djur. |
| --- | --- |

3.

Trots vad som sägs i punkt 2 gäller att, om relevant information från livsmedelskedjan inte finns tillgänglig inom 24 timmar efter det att ett djur har anlänt till slakteriet, skall allt kött från djuret förklaras otjänligt som livsmedel. Om djuret ännu inte har slaktats skall det avlivas skilt från andra djur.

| 4. | Om åtföljande journaler, dokumentation eller annan information visar att






  a) | djur kommer från en jordbruksanläggning eller ett område som varit föremål för transportbegränsningar eller andra restriktioner som motiveras av djurs hälsa eller folkhälsan, |
| --- | --- | --- |

4.

Om åtföljande journaler, dokumentation eller annan information visar att

a)

djur kommer från en jordbruksanläggning eller ett område som varit föremål för transportbegränsningar eller andra restriktioner som motiveras av djurs hälsa eller folkhälsan,

| b) | reglerna för användningen av veterinärmedicinska preparat inte efterlevts, eller |
| --- | --- |

b)

reglerna för användningen av veterinärmedicinska preparat inte efterlevts, eller

| c) | det föreligger andra omständigheter som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa, får djuren inte tas emot för slakt annat än i enlighet med förfaranden enligt gemenskapslagstiftningen för att undanröja risker för människors eller djurs hälsa. |
| --- | --- |

c)

det föreligger andra omständigheter som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa, får djuren inte tas emot för slakt annat än i enlighet med förfaranden enligt gemenskapslagstiftningen för att undanröja risker för människors eller djurs hälsa.

Om djuren redan befinner sig i slakteriet, skall de avlivas separat och förklaras otjänliga som livsmedel, och försiktighetsåtgärder skall vid behov vidtas för att skydda djurs hälsa och folkhälsan. Närhelst den officiella veterinären anser det nödvändigt, skall offentlig kontroll genomföras på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån.

| 5. | Den behöriga myndigheten skall vidta lämpliga åtgärder om den upptäcker att åtföljande journaler, dokumentation eller annan information inte motsvarar den verkliga situationen på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån eller djurens verkliga tillstånd eller avsiktligt syftar till att vilseleda den officiella veterinären. Den behöriga myndigheten skall vidta åtgärder mot den livsmedelsföretagare som ansvarar för den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån eller andra inblandade personer. Dessa åtgärder kan särskilt bestå av extra kontroller. Den livsmedelsföretagare som ansvarar för den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån eller andra inblandade personer skall bära kostnaderna för de extra kontrollerna. |
| --- | --- |

5.

Den behöriga myndigheten skall vidta lämpliga åtgärder om den upptäcker att åtföljande journaler, dokumentation eller annan information inte motsvarar den verkliga situationen på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån eller djurens verkliga tillstånd eller avsiktligt syftar till att vilseleda den officiella veterinären. Den behöriga myndigheten skall vidta åtgärder mot den livsmedelsföretagare som ansvarar för den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån eller andra inblandade personer. Dessa åtgärder kan särskilt bestå av extra kontroller. Den livsmedelsföretagare som ansvarar för den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån eller andra inblandade personer skall bära kostnaderna för de extra kontrollerna.

KAPITEL III: BESLUT OM LEVANDE DJUR

| 1. | Den officiella veterinären skall kontrollera att livsmedelsföretagarens skyldighet enligt förordning (EG) nr .../2004 (5) uppfylls för att garantera att djur som tas emot för slakt för att användas som livsmedel är korrekt identifierade. Den officiella veterinären skall se till att djur vars identitet det inte är praktiskt möjligt att fastställa avlivas separat och förklaras otjänliga som livsmedel. Närhelst den officiella veterinären anser det nödvändigt, skall offentlig kontroll genomföras på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån. |
| --- | --- |

1.

Den officiella veterinären skall kontrollera att livsmedelsföretagarens skyldighet enligt förordning (EG) nr .../2004 (5) uppfylls för att garantera att djur som tas emot för slakt för att användas som livsmedel är korrekt identifierade. Den officiella veterinären skall se till att djur vars identitet det inte är praktiskt möjligt att fastställa avlivas separat och förklaras otjänliga som livsmedel. Närhelst den officiella veterinären anser det nödvändigt, skall offentlig kontroll genomföras på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån.

| 2. | När det föreligger tungt vägande djurskyddsskäl får hästar slaktas i slakteriet även om den information som krävs enligt lagstiftningen om deras identitet inte har tillhandahållits. Denna information skall dock lämnas innan slaktkroppen får förklaras tjänlig som livsmedel. Dessa krav gäller även i det fall hästar nödslaktas utanför slakteriet. |
| --- | --- |

2.

När det föreligger tungt vägande djurskyddsskäl får hästar slaktas i slakteriet även om den information som krävs enligt lagstiftningen om deras identitet inte har tillhandahållits. Denna information skall dock lämnas innan slaktkroppen får förklaras tjänlig som livsmedel. Dessa krav gäller även i det fall hästar nödslaktas utanför slakteriet.

| 3. | Den officiella veterinären skall kontrollera att livsmedelsföretagarens skyldighet enligt förordning (EG) nr .../2004 (5) uppfylls för att garantera att djur vars hud, skinn eller päls är i sådant tillstånd att det finns en oacceptabel risk för förorening av köttet under slakten inte skall slaktas för att användas som livsmedel, om de inte rengörs i förväg. |
| --- | --- |

3.

Den officiella veterinären skall kontrollera att livsmedelsföretagarens skyldighet enligt förordning (EG) nr .../2004 (5) uppfylls för att garantera att djur vars hud, skinn eller päls är i sådant tillstånd att det finns en oacceptabel risk för förorening av köttet under slakten inte skall slaktas för att användas som livsmedel, om de inte rengörs i förväg.

| 4. | Djur som lider av en sjukdom eller ett tillstånd som kan överföras till djur eller människor genom hantering eller förtäring av kött och i allmänhet djur som uppvisar kliniska tecken på systemiska sjukdomar eller fysiskt lidande får inte slaktas för användning som livsmedel. Dessa djur skall avlivas separat, under sådana förhållanden att andra djur eller slaktkroppar inte kan förorenas, och förklaras otjänliga som livsmedel. |
| --- | --- |

4.

Djur som lider av en sjukdom eller ett tillstånd som kan överföras till djur eller människor genom hantering eller förtäring av kött och i allmänhet djur som uppvisar kliniska tecken på systemiska sjukdomar eller fysiskt lidande får inte slaktas för användning som livsmedel. Dessa djur skall avlivas separat, under sådana förhållanden att andra djur eller slaktkroppar inte kan förorenas, och förklaras otjänliga som livsmedel.

| 5. | Slakt av djur som misstänks ha en sjukdom eller som visar tecken på ett tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa skall uppskjutas. Sådana djur skall genomgå en grundlig undersökning före slakt så att en diagnos kan ställas. Den officiella veterinären kan dessutom besluta att provtagningar och laboratorieundersökningar skall genomföras för att komplettera besiktningen efter slakt. Vid behov skall djuren slaktas separat eller efter övriga djur, och alla nödvändiga försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika att annat kött förorenas. |
| --- | --- |

5.

Slakt av djur som misstänks ha en sjukdom eller som visar tecken på ett tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa skall uppskjutas. Sådana djur skall genomgå en grundlig undersökning före slakt så att en diagnos kan ställas. Den officiella veterinären kan dessutom besluta att provtagningar och laboratorieundersökningar skall genomföras för att komplettera besiktningen efter slakt. Vid behov skall djuren slaktas separat eller efter övriga djur, och alla nödvändiga försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika att annat kött förorenas.

| 6. | Djur som kan innehålla resthalter av veterinärmedicinska preparat utöver de nivåer som slås fast enligt gemenskapslagstiftningen, eller resthalter av förbjudna ämnen, skall behandlas enligt direktiv 96/23/EG. |
| --- | --- |

6.

Djur som kan innehålla resthalter av veterinärmedicinska preparat utöver de nivåer som slås fast enligt gemenskapslagstiftningen, eller resthalter av förbjudna ämnen, skall behandlas enligt direktiv 96/23/EG.

| 7. | Den officiella veterinären skall tillse att de villkor iakttas, enligt vilka djur skall hanteras när de omfattas av ett särskilt utrotnings- eller bekämpningsprogram, under hans eller hennes direkta överinseende, för en särskild sjukdom som brucellos eller tuberkulos eller zoonotiska agens som salmonella. Den behöriga myndigheten skall fastställa på vilka villkor sådana djur får slaktas. Syftet med dessa villkor skall vara att minska risken för att smitta andra djur och kött från andra djur. |
| --- | --- |

7.

Den officiella veterinären skall tillse att de villkor iakttas, enligt vilka djur skall hanteras när de omfattas av ett särskilt utrotnings- eller bekämpningsprogram, under hans eller hennes direkta överinseende, för en särskild sjukdom som brucellos eller tuberkulos eller zoonotiska agens som salmonella. Den behöriga myndigheten skall fastställa på vilka villkor sådana djur får slaktas. Syftet med dessa villkor skall vara att minska risken för att smitta andra djur och kött från andra djur.

| 8. | Djur som överförs till ett slakteri för slakt skall i regel slaktas där. Under exceptionella omständigheter, t.ex. ett allvarligt haveri i slakterianläggningen, får emellertid den officiella veterinären tillåta att djuren flyttas direkt till ett annat slakteri. |
| --- | --- |

8.

Djur som överförs till ett slakteri för slakt skall i regel slaktas där. Under exceptionella omständigheter, t.ex. ett allvarligt haveri i slakterianläggningen, får emellertid den officiella veterinären tillåta att djuren flyttas direkt till ett annat slakteri.

KAPITEL IV: BESLUT I DJURSKYDDSFRÅGOR

| 1. | Om bestämmelserna om skydd av djur under slakt eller avlivning inte respekteras, skall den officiella veterinären verifiera att livsmedelsföretagaren omedelbart vidtar nödvändiga åtgärder för att rätta till detta och hindra att det upprepas. |
| --- | --- |

1.

Om bestämmelserna om skydd av djur under slakt eller avlivning inte respekteras, skall den officiella veterinären verifiera att livsmedelsföretagaren omedelbart vidtar nödvändiga åtgärder för att rätta till detta och hindra att det upprepas.

| 2. | Den officiella veterinären skall ha en proportionerlig och progressiv inställning till tvångsåtgärder, från att ge instruktioner till att sakta ned och avbryta produktionen, beroende på problemets art och allvar. |
| --- | --- |

2.

Den officiella veterinären skall ha en proportionerlig och progressiv inställning till tvångsåtgärder, från att ge instruktioner till att sakta ned och avbryta produktionen, beroende på problemets art och allvar.

| 3. | I förekommande fall skall den officiella veterinären underrätta övriga behöriga myndigheter om djurskyddsproblemen. |
| --- | --- |

3.

I förekommande fall skall den officiella veterinären underrätta övriga behöriga myndigheter om djurskyddsproblemen.

| 4. | Om den officiella veterinären upptäcker att bestämmelserna om skydd av djur under transport inte respekteras, skall han eller hon vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

4.

Om den officiella veterinären upptäcker att bestämmelserna om skydd av djur under transport inte respekteras, skall han eller hon vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning.

| 5. | Om






  a) | en officiell assistent utför kontroller av djurskyddet enligt avsnitt III eller IV, och |
| --- | --- | --- |

5.

Om

a)

en officiell assistent utför kontroller av djurskyddet enligt avsnitt III eller IV, och

| b) | dessa kontroller visar att bestämmelserna om djurskydd inte efterlevs, |
| --- | --- |

b)

dessa kontroller visar att bestämmelserna om djurskydd inte efterlevs,

skall den officiella assistenten omedelbart underrätta den officiella veterinären och, vid behov i brådskande fall, vidta de nödvändiga åtgärder som avses i punkterna 1-4 i avvaktan på att den officiella veterinären anländer.

KAPITEL V: BESLUT OM KÖTT

| 1. | Kött skall förklaras otjänligt som livsmedel om det






  a) | härrör från djur som inte har genomgått besiktning före slakt, med undantag för nedlagt frilevande vilt, |
| --- | --- | --- |

1.

Kött skall förklaras otjänligt som livsmedel om det

a)

härrör från djur som inte har genomgått besiktning före slakt, med undantag för nedlagt frilevande vilt,

| b) | härrör från djur vars slaktbiprodukter inte har genomgått besiktning efter slakt, om inget annat anges i denna förordning eller förordning (EG) nr .../2004 (6), |
| --- | --- |

b)

härrör från djur vars slaktbiprodukter inte har genomgått besiktning efter slakt, om inget annat anges i denna förordning eller förordning (EG) nr .../2004 (6),

| c) | härrör från djur som har dött före slakt, är dödfödda, ofödda eller har slaktats före sju dagars ålder, |
| --- | --- |

c)

härrör från djur som har dött före slakt, är dödfödda, ofödda eller har slaktats före sju dagars ålder,

| d) | härrör från rensning av området kring stickkanalen, |
| --- | --- |

d)

härrör från rensning av området kring stickkanalen,

| e) | härrör från djur som lidit av en sjukdom som är upptagen på OIE:s A-lista eller i förekommande fall på OIE:s B-lista, om inte annat anges i avsnitt IV, |
| --- | --- |

e)

härrör från djur som lidit av en sjukdom som är upptagen på OIE:s A-lista eller i förekommande fall på OIE:s B-lista, om inte annat anges i avsnitt IV,

| f) | härrör från djur som haft en allmänt utbredd sjukdom, såsom allmänt utbredd sepsis, pyemi, toxemi eller viremi, |
| --- | --- |

f)

härrör från djur som haft en allmänt utbredd sjukdom, såsom allmänt utbredd sepsis, pyemi, toxemi eller viremi,

| g) | inte uppfyller de mikrobiologiska kriterier enligt gemenskapslagstiftningen som avgör om livsmedel får släppas ut på marknaden, |
| --- | --- |

g)

inte uppfyller de mikrobiologiska kriterier enligt gemenskapslagstiftningen som avgör om livsmedel får släppas ut på marknaden,

| h) | visat sig vara angripet av parasiter, om inte annat anges i avsnitt IV, |
| --- | --- |

h)

visat sig vara angripet av parasiter, om inte annat anges i avsnitt IV,

| i) | innehåller restsubstanser eller främmande ämnen utöver de nivåer som anges i gemenskapslagstiftningen. Om relevant nivå överskrids, skall ytterligare analyser göras vid behov, |
| --- | --- |

i)

innehåller restsubstanser eller främmande ämnen utöver de nivåer som anges i gemenskapslagstiftningen. Om relevant nivå överskrids, skall ytterligare analyser göras vid behov,

| j) | utan att det påverkar mer specifika bestämmelser i gemenskapslagstiftningen, härrör från djur eller slaktkroppar som innehåller resthalter av förbjudna ämnen eller från djur som har behandlats med förbjudna ämnen, |
| --- | --- |

j)

utan att det påverkar mer specifika bestämmelser i gemenskapslagstiftningen, härrör från djur eller slaktkroppar som innehåller resthalter av förbjudna ämnen eller från djur som har behandlats med förbjudna ämnen,

| k) | består av lever och njurar av djur som är äldre än två år och härrör från områden där genomförandet av planer som godkänts enligt artikel 5 i direktiv 96/23/EG påvisat allmänt utbredd förekomst av tungmetaller i miljön, |
| --- | --- |

k)

består av lever och njurar av djur som är äldre än två år och härrör från områden där genomförandet av planer som godkänts enligt artikel 5 i direktiv 96/23/EG påvisat allmänt utbredd förekomst av tungmetaller i miljön,

| l) | i strid med lagen har behandlats med dekontaminerande ämnen, |
| --- | --- |

l)

i strid med lagen har behandlats med dekontaminerande ämnen,

| m) | i strid med lagen har behandlats med joniserande strålning eller UV-strålning, |
| --- | --- |

m)

i strid med lagen har behandlats med joniserande strålning eller UV-strålning,

| n) | innehåller främmande föremål (utom, när det gäller vilt, jaktmaterial), |
| --- | --- |

n)

innehåller främmande föremål (utom, när det gäller vilt, jaktmaterial),

| o) | överskrider den högsta tillåtna halten av radioaktivitet enligt gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

o)

överskrider den högsta tillåtna halten av radioaktivitet enligt gemenskapslagstiftningen,

| p) | uppvisar patofysiologiska förändringar, avvikelser i fråga om konsistens, otillräcklig avblodning (utom för vilt) eller organoleptiska avvikelser, särskilt en uttalad könslukt, |
| --- | --- |

p)

uppvisar patofysiologiska förändringar, avvikelser i fråga om konsistens, otillräcklig avblodning (utom för vilt) eller organoleptiska avvikelser, särskilt en uttalad könslukt,

| q) | härrör från avmagrade djur, |
| --- | --- |

q)

härrör från avmagrade djur,

| r) | innehåller specificerat riskmaterial, förutom sådant som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

r)

innehåller specificerat riskmaterial, förutom sådant som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen,

| s) | är nedsmutsat eller förorenat med fekalier eller annat, |
| --- | --- |

s)

är nedsmutsat eller förorenat med fekalier eller annat,

| t) | består av blod som kan innebära en risk för folkhälsan eller djurhälsan på grund av hälsotillståndet hos det djur som det härrör ifrån eller förorening under slaktprocessen, |
| --- | --- |

t)

består av blod som kan innebära en risk för folkhälsan eller djurhälsan på grund av hälsotillståndet hos det djur som det härrör ifrån eller förorening under slaktprocessen,

| u) | enligt den officiella veterinärens bedömning, efter att denne gått igenom den relevanta informationen, kan utgöra en risk för människors eller djurs hälsa eller av annan orsak inte är lämpligt som livsmedel. |
| --- | --- |

u)

enligt den officiella veterinärens bedömning, efter att denne gått igenom den relevanta informationen, kan utgöra en risk för människors eller djurs hälsa eller av annan orsak inte är lämpligt som livsmedel.

| 2. | Den officiella veterinären får fastställa villkor för användning av kött från djur som nödslaktats utanför slakteriet. |
| --- | --- |

2.

Den officiella veterinären får fastställa villkor för användning av kött från djur som nödslaktats utanför slakteriet.

AVSNITT III

ANSVAR OCH KONTROLLFREKVENS

KAPITEL I: OFFICIELLA ASSISTENTER

De officiella assistenterna får bistå den officiella veterinären med alla arbetsuppgifter, dock med följande begränsningar och om inte annat följer av eventuella särskilda bestämmelser i avsnitt IV:

| 1. | När det gäller revisionsuppgifter får de officiella assistenterna endast samla in information om god hygienpraxis och HACCP-baserade förfaranden. |
| --- | --- |

1.

När det gäller revisionsuppgifter får de officiella assistenterna endast samla in information om god hygienpraxis och HACCP-baserade förfaranden.

| 2. | När det gäller besiktning före slakt och kontroll av djurskyddet får officiella assistenter endast göra en inledande kontroll av djuren och hjälpa till med rent praktiska arbetsmoment. |
| --- | --- |

2.

När det gäller besiktning före slakt och kontroll av djurskyddet får officiella assistenter endast göra en inledande kontroll av djuren och hjälpa till med rent praktiska arbetsmoment.

| 3. | När det gäller besiktning efter slakt skall den officiella veterinären regelbundet kontrollera de officiella assistenternas arbete och om ett djur nödslaktats utanför slakteriet personligen utföra besiktningen. |
| --- | --- |

3.

När det gäller besiktning efter slakt skall den officiella veterinären regelbundet kontrollera de officiella assistenternas arbete och om ett djur nödslaktats utanför slakteriet personligen utföra besiktningen.

KAPITEL II: KONTROLLFREKVENS

| 1. | Den behöriga myndigheten skall sörja för att minst en officiell veterinär är närvarande






  a) | på slakterier under hela besiktningen såväl före som efter slakt, och |
| --- | --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten skall sörja för att minst en officiell veterinär är närvarande

a)

på slakterier under hela besiktningen såväl före som efter slakt, och

| b) | på vilthanteringsanläggningar under hela besiktningen efter slakt. |
| --- | --- |

b)

på vilthanteringsanläggningar under hela besiktningen efter slakt.

| 2. | Den behöriga myndigheten får dock anpassa detta tillvägagångssätt i vissa slakterier och vilthanteringsanläggningar som identifierats på grundval av en riskanalys och i enlighet med eventuella kriterier som fastställts i enlighet med artikel 18.3. I sådana fall






  a) | behöver den officiella veterinären inte vara närvarande vid besiktningen före slakt på slakteriet om






  i) | en officiell veterinär eller en godkänd veterinär genomförde besiktning före slakt vid den jordbruksanläggning varifrån djuret kommer, kontrollerade informationen från livsmedelskedjan och meddelade resultaten av kontrollen till den officiella assistenten vid slakteriet, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten får dock anpassa detta tillvägagångssätt i vissa slakterier och vilthanteringsanläggningar som identifierats på grundval av en riskanalys och i enlighet med eventuella kriterier som fastställts i enlighet med artikel 18.3. I sådana fall

a)

behöver den officiella veterinären inte vara närvarande vid besiktningen före slakt på slakteriet om

i)

en officiell veterinär eller en godkänd veterinär genomförde besiktning före slakt vid den jordbruksanläggning varifrån djuret kommer, kontrollerade informationen från livsmedelskedjan och meddelade resultaten av kontrollen till den officiella assistenten vid slakteriet,

| ii) | den officiella assistenten vid slakteriet kan kontrollera att informationen från livsmedelskedjan inte antyder några problem för livsmedelssäkerheten och att djurets allmänna hälsotillstånd och djurskyddet är tillfredsställande, och |
| --- | --- |

ii)

den officiella assistenten vid slakteriet kan kontrollera att informationen från livsmedelskedjan inte antyder några problem för livsmedelssäkerheten och att djurets allmänna hälsotillstånd och djurskyddet är tillfredsställande, och

| iii) | den officiella veterinären regelbundet kontrollerar att den officiella assistenten genomför sådana kontroller på ett riktigt sätt, |
| --- | --- |

iii)

den officiella veterinären regelbundet kontrollerar att den officiella assistenten genomför sådana kontroller på ett riktigt sätt,

| b) | behöver den officiella veterinären inte vara närvarande hela tiden under besiktningen efter slakt, om






  i) | en officiell assistent genomför besiktningen efter slakt och lägger undan allt kött som uppvisar förändringar liksom allt annat kött från samma djur, |
| --- | --- | --- |

b)

behöver den officiella veterinären inte vara närvarande hela tiden under besiktningen efter slakt, om

i)

en officiell assistent genomför besiktningen efter slakt och lägger undan allt kött som uppvisar förändringar liksom allt annat kött från samma djur,

| ii) | den officiella veterinären senare inspekterar allt sådant kött, och |
| --- | --- |

ii)

den officiella veterinären senare inspekterar allt sådant kött, och

| iii) | den officiella assistenten dokumenterar sina förfaranden och iakttagelser på ett sätt som gör det möjligt för den officiella veterinären att kontrollera att alla krav uppfylls. |
| --- | --- |

iii)

den officiella assistenten dokumenterar sina förfaranden och iakttagelser på ett sätt som gör det möjligt för den officiella veterinären att kontrollera att alla krav uppfylls.

När det gäller fjäderfän och hardjur får den officiella assistenten dock kassera kött som uppvisar förändringar och, om inte annat följer av avsnitt IV, behöver den officiella veterinären inte systematiskt inspektera allt sådant kött.

| 3. | Den flexibilitet som nämns i punkt 2 gäller inte i följande fall:






  a) | Nödslaktade djur. |
| --- | --- | --- |

3.

Den flexibilitet som nämns i punkt 2 gäller inte i följande fall:

a)

Nödslaktade djur.

| b) | Djur som misstänks ha en sjukdom eller som visar tecken på ett tillstånd som kan inverka menligt på människors hälsa. |
| --- | --- |

b)

Djur som misstänks ha en sjukdom eller som visar tecken på ett tillstånd som kan inverka menligt på människors hälsa.

| c) | Nötkreatur från besättningar som inte officiellt har förklarats vara tuberkulosfria. |
| --- | --- |

c)

Nötkreatur från besättningar som inte officiellt har förklarats vara tuberkulosfria.

| d) | Nötkreatur, får och getter från besättningar som inte officiellt har förklarats vara brucellosfria. |
| --- | --- |

d)

Nötkreatur, får och getter från besättningar som inte officiellt har förklarats vara brucellosfria.

| e) | Vid utbrott av en sjukdom som är upptagen på OIE:s A-lista eller i förekommande fall på OIE:s B-lista. Detta gäller för djur som är mottagliga för den särskilda sjukdomen i fråga och som kommer från den särskilda region som anges i artikel 2 i rådets direktiv 64/432/EEG (7). |
| --- | --- |

e)

Vid utbrott av en sjukdom som är upptagen på OIE:s A-lista eller i förekommande fall på OIE:s B-lista. Detta gäller för djur som är mottagliga för den särskilda sjukdomen i fråga och som kommer från den särskilda region som anges i artikel 2 i rådets direktiv 64/432/EEG (7).

| f) | När strängare kontroller är nödvändiga för att beakta nya sjukdomar eller särskilda sjukdomar som är upptagna på B-listan. |
| --- | --- |

f)

När strängare kontroller är nödvändiga för att beakta nya sjukdomar eller särskilda sjukdomar som är upptagna på B-listan.

| 4. | När det gäller styckningsanläggningar skall den behöriga myndigheten sörja för att en officiell veterinär eller en officiell assistent är närvarande när köttet hanteras, tillräckligt ofta för att målen i denna förordning skall uppnås. |
| --- | --- |

4.

När det gäller styckningsanläggningar skall den behöriga myndigheten sörja för att en officiell veterinär eller en officiell assistent är närvarande när köttet hanteras, tillräckligt ofta för att målen i denna förordning skall uppnås.

KAPITEL III: MEDVERKAN AV SLAKTERIPERSONAL

A.   SÄRSKILDA ARBETSUPPGIFTER I SAMBAND MED PRODUKTION AV KÖTT FRÅN FJÄDERFÄ OCH HARDJUR

Medlemsstaterna får tillåta att slakteripersonal övertar de uppgifter den officiella assistenten med examensbevis skall
  utföra
  vid
  offentlig kontroll
  av framställning av kött från fjäderfän och kaniner. Följande
  villkor gäller för detta:

| a) | Om företaget under minst 12 månader med goda resultat tillämpat god hygienpraxis i enlighet med artikel 4.4 i denna förordning och HACCP-baserade metoder kan den behöriga myndigheten tillåta att företagsanställda, som har genomgått en motsvarande utbildning och klarat ett likadant prov som de officiella assistenterna med examensbevis, under övervakning och handledning av den officiella veterinären och på dennes ansvar, utför vissa arbetsuppgifter i stället för den officiella assistenten med examensbevis och ingår i den behöriga myndighetens oberoende inspektionsgrupp i företaget. Den officiella veterinären skall i så fall vara närvarande under besiktningen såväl före som efter slakt, och för att förvissa sig om att slakteripersonalen utför sina uppgifter i enlighet med de särskilda krav som den behöriga myndigheten har fastställt, skall den officiella veterinären regelbundet kontrollera utförandet och dokumentera resultaten av dessa kontroller. Ingående bestämmelser för dessa kontroller av arbetets genomförande skall fastställas enligt förfarandet i artikel 18. Om hygiennivån vid företaget sjunker på grund av denna personals arbete, om denna personal inte utför uppgifterna på ett riktigt sätt, eller om den allmänt sett inte utför sina uppgifter på ett sätt som är tillfredsställande enligt den behöriga myndigheten, skall den ersättas av officiella assistenter med examensbevis.

  Dessutom skall ansvaret i företaget för produktion och besiktning vara åtskilt, och ett företag som vill använda företagsanställd besiktningspersonal måste inneha en internationellt erkänd certifiering. |
| --- | --- |

a)

Om företaget under minst 12 månader med goda resultat tillämpat god hygienpraxis i enlighet med artikel 4.4 i denna förordning och HACCP-baserade metoder kan den behöriga myndigheten tillåta att företagsanställda, som har genomgått en motsvarande utbildning och klarat ett likadant prov som de officiella assistenterna med examensbevis, under övervakning och handledning av den officiella veterinären och på dennes ansvar, utför vissa arbetsuppgifter i stället för den officiella assistenten med examensbevis och ingår i den behöriga myndighetens oberoende inspektionsgrupp i företaget. Den officiella veterinären skall i så fall vara närvarande under besiktningen såväl före som efter slakt, och för att förvissa sig om att slakteripersonalen utför sina uppgifter i enlighet med de särskilda krav som den behöriga myndigheten har fastställt, skall den officiella veterinären regelbundet kontrollera utförandet och dokumentera resultaten av dessa kontroller. Ingående bestämmelser för dessa kontroller av arbetets genomförande skall fastställas enligt förfarandet i artikel 18. Om hygiennivån vid företaget sjunker på grund av denna personals arbete, om denna personal inte utför uppgifterna på ett riktigt sätt, eller om den allmänt sett inte utför sina uppgifter på ett sätt som är tillfredsställande enligt den behöriga myndigheten, skall den ersättas av officiella assistenter med examensbevis.

| b) | Den behöriga myndigheten i medlemsstaten skall fatta principbeslut och från fall till fall besluta om den godkänner tillämpningen av ovanstående system. Om medlemsstaten principiellt beslutar sig för detta system skall den meddela kommissionen detta beslut och de villkor som hänger samman därmed. Livsmedelsföretagen i en medlemsstat som tillämpar det ovan beskrivna systemet får välja om de vill använda det i praktiken. Den behöriga myndigheten får inte tvinga livsmedelsföretagen att införa ovanstående system. Om den behöriga myndigheten inte är övertygad om att livsmedelsföretagen uppfyller kraven skall systemet inte tillämpas i detta företag. För att bedöma detta skall den behöriga myndigheten gå igenom produktions- och inspektionsjournaler, vilken typ av verksamhet som bedrivs vid företaget, hur bestämmelserna hittills uppfyllts, slakteripersonalens sakkunskap, yrkesetik och ansvarskänsla när det gäller livsmedelssäkerhet samt övriga relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga myndigheten i medlemsstaten skall fatta principbeslut och från fall till fall besluta om den godkänner tillämpningen av ovanstående system. Om medlemsstaten principiellt beslutar sig för detta system skall den meddela kommissionen detta beslut och de villkor som hänger samman därmed. Livsmedelsföretagen i en medlemsstat som tillämpar det ovan beskrivna systemet får välja om de vill använda det i praktiken. Den behöriga myndigheten får inte tvinga livsmedelsföretagen att införa ovanstående system. Om den behöriga myndigheten inte är övertygad om att livsmedelsföretagen uppfyller kraven skall systemet inte tillämpas i detta företag. För att bedöma detta skall den behöriga myndigheten gå igenom produktions- och inspektionsjournaler, vilken typ av verksamhet som bedrivs vid företaget, hur bestämmelserna hittills uppfyllts, slakteripersonalens sakkunskap, yrkesetik och ansvarskänsla när det gäller livsmedelssäkerhet samt övriga relevanta uppgifter.

B.   SÄRSKILDA PROVTAGNINGAR OCH UNDERSÖKNINGAR

Slakteripersonal som genomgått särskild utbildning får under den officiella veterinärens tillsyn och på dennas ansvar utföra särskilda provtagningar och undersökningar när det gäller djur av alla arter.

KAPITEL IV: YRKESKVALIFIKATIONER

A.   OFFICIELLA VETERINÄRER

| 1. | Den behöriga myndigheten får endast förordna veterinärer som klarat ett prov som uppfyller kraven i punkt 2 till officiella veterinärer. |
| --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten får endast förordna veterinärer som klarat ett prov som uppfyller kraven i punkt 2 till officiella veterinärer.

| 2. | Den behöriga myndigheten skall ansvara för förberedelserna av provet. Av provet skall det framgå att det finns tillräckliga kunskaper i följande ämnen, beroende på veterinärens bakgrund och kvalifikationer:






  a) | Nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning om veterinära åtgärder med avseende på livsmedelssäkerhet, djurs hälsa och djurskydd samt farmaceutiska ämnen. |
| --- | --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten skall ansvara för förberedelserna av provet. Av provet skall det framgå att det finns tillräckliga kunskaper i följande ämnen, beroende på veterinärens bakgrund och kvalifikationer:

a)

Nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning om veterinära åtgärder med avseende på livsmedelssäkerhet, djurs hälsa och djurskydd samt farmaceutiska ämnen.

| b) | Principerna för den gemensamma jordbrukspolitiken, marknadsåtgärder, exportbidrag och spårning av bedrägeri (inklusive det globala sammanhanget: WTO, sanitära och fytosanitära åtgärder, Codex Alimentarius, OIE). |
| --- | --- |

b)

Principerna för den gemensamma jordbrukspolitiken, marknadsåtgärder, exportbidrag och spårning av bedrägeri (inklusive det globala sammanhanget: WTO, sanitära och fytosanitära åtgärder, Codex Alimentarius, OIE).

| c) | Grunderna för bearbetning av livsmedel och i livsmedelsteknik. |
| --- | --- |

c)

Grunderna för bearbetning av livsmedel och i livsmedelsteknik.

| d) | Principer, upplägg och metoder som används inom ramen för god tillverkningssed och kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

d)

Principer, upplägg och metoder som används inom ramen för god tillverkningssed och kvalitetsstyrning.

| e) | Kvalitetsledning före skörd (goda jordbruksmetoder). |
| --- | --- |

e)

Kvalitetsledning före skörd (goda jordbruksmetoder).

| f) | Främjande och tillämpning av livsmedelshygien och livsmedelssäkerhet (god hygienpraxis). |
| --- | --- |

f)

Främjande och tillämpning av livsmedelshygien och livsmedelssäkerhet (god hygienpraxis).

| g) | Principer, upplägg och metoder för riskanalys. |
| --- | --- |

g)

Principer, upplägg och metoder för riskanalys.

| h) | Principer, upplägg och metoder när det gäller HACCP, användning av HACCP genom hela livsmedelsproduktionskedjan. |
| --- | --- |

h)

Principer, upplägg och metoder när det gäller HACCP, användning av HACCP genom hela livsmedelsproduktionskedjan.

| i) | Förebyggande och kontroll av livsmedelsburna risker för människors hälsa. |
| --- | --- |

i)

Förebyggande och kontroll av livsmedelsburna risker för människors hälsa.

| j) | Populationsdynamik när det gäller infektioner och förgiftningar. |
| --- | --- |

j)

Populationsdynamik när det gäller infektioner och förgiftningar.

| k) | Diagnostisk epidemiologi. |
| --- | --- |

k)

Diagnostisk epidemiologi.

| l) | Övervakningssystem. |
| --- | --- |

l)

Övervakningssystem.

| m) | Revision och lagstadgad bedömning av ledningssystem för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

m)

Revision och lagstadgad bedömning av ledningssystem för livsmedelssäkerhet.

| n) | Principer om och diagnostisk tillämpning av moderna testmetoder. |
| --- | --- |

n)

Principer om och diagnostisk tillämpning av moderna testmetoder.

| o) | Informations- och kommunikationsteknik med anknytning till veterinära åtgärder med avseende på folkhälsan. |
| --- | --- |

o)

Informations- och kommunikationsteknik med anknytning till veterinära åtgärder med avseende på folkhälsan.

| p) | Datahantering och användning av biostatistik. |
| --- | --- |

p)

Datahantering och användning av biostatistik.

| q) | Undersökning av utbrott av livsmedelsburna sjukdomar hos människor. |
| --- | --- |

q)

Undersökning av utbrott av livsmedelsburna sjukdomar hos människor.

| r) | Relevanta aspekter av TSE. |
| --- | --- |

r)

Relevanta aspekter av TSE.

| s) | Djurskydd vid produktion, transport och slakt. |
| --- | --- |

s)

Djurskydd vid produktion, transport och slakt.

| t) | Miljöfrågor med anknytning till livsmedelsproduktion (inklusive avfallshantering). |
| --- | --- |

t)

Miljöfrågor med anknytning till livsmedelsproduktion (inklusive avfallshantering).

| u) | Försiktighetsprincipen och konsumentfrågor. |
| --- | --- |

u)

Försiktighetsprincipen och konsumentfrågor.

| v) | Principer för utbildning av personal som arbetar inom produktionskedjan. |
| --- | --- |

v)

Principer för utbildning av personal som arbetar inom produktionskedjan.

Sökande kan förvärva den kunskap som krävs som en del i den grundläggande veterinärutbildningen, genom vidareutbildning eller genom yrkeserfarenheter som förvärvats efter avlagd veterinärexamen. Den behöriga myndigheten får anordna olika prov anpassade efter sökandenas bakgrund. När den behöriga myndigheten har kontrollerat att en sökande har förvärvat den kunskap som krävs som del i en universitetsexamen eller genom vidareutbildning som lett till en högre akademisk examen får myndigheten dock göra undantag från kravet på prov.

| 3. | Veterinären skall ha fallenhet för tvärvetenskapligt samarbete. |
| --- | --- |

3.

Veterinären skall ha fallenhet för tvärvetenskapligt samarbete.

| 4. | Varje officiell veterinär skall dessutom genomgå en provanställningsperiod med praktisk utbildning på minst 200 timmar innan han eller hon inleder ett självständigt arbete. Under denna period skall den provanställde arbeta under överinseende av befintliga officiella veterinärer i slakterier, styckningsanläggningar, inspektionsplatser för färskt kött och jordbruksanläggning. Utbildningen skall särskilt gälla revision av ledningssystem för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

4.

Varje officiell veterinär skall dessutom genomgå en provanställningsperiod med praktisk utbildning på minst 200 timmar innan han eller hon inleder ett självständigt arbete. Under denna period skall den provanställde arbeta under överinseende av befintliga officiella veterinärer i slakterier, styckningsanläggningar, inspektionsplatser för färskt kött och jordbruksanläggning. Utbildningen skall särskilt gälla revision av ledningssystem för livsmedelssäkerhet.

| 5. | Den officiella veterinären skall uppdatera sina kunskaper och följa utvecklingen genom regelbunden vidareutbildning och facklitteratur. Den officiella veterinären skall, om så är möjligt, årligen delta i fortbildning. |
| --- | --- |

5.

Den officiella veterinären skall uppdatera sina kunskaper och följa utvecklingen genom regelbunden vidareutbildning och facklitteratur. Den officiella veterinären skall, om så är möjligt, årligen delta i fortbildning.

| 6. | Veterinärer som redan har utsetts till officiella veterinärer skall ha tillräckliga kunskaper om de ämnesområden som anges i punkt 2. I förekommande fall skall de skaffa sig dessa kunskaper genom fortbildning. Den behöriga myndigheten skall fastställa lämpliga bestämmelser i detta avseende. |
| --- | --- |

6.

Veterinärer som redan har utsetts till officiella veterinärer skall ha tillräckliga kunskaper om de ämnesområden som anges i punkt 2. I förekommande fall skall de skaffa sig dessa kunskaper genom fortbildning. Den behöriga myndigheten skall fastställa lämpliga bestämmelser i detta avseende.

| 7. | Medlemsstaterna får, oavsett vad som anges i punkterna 1-6, fastställa undantagsbestämmelser för officiella veterinärer som arbetar deltid och är ansvariga för kontroller av hantverksmässiga småföretag. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna får, oavsett vad som anges i punkterna 1-6, fastställa undantagsbestämmelser för officiella veterinärer som arbetar deltid och är ansvariga för kontroller av hantverksmässiga småföretag.

B.   OFFICIELLA ASSISTENTER

| 1. | Den behöriga myndigheten får endast utse personer till officiella assistenter om de genomgått en utbildning och klarat ett prov i enlighet med nedanstående krav. |
| --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten får endast utse personer till officiella assistenter om de genomgått en utbildning och klarat ett prov i enlighet med nedanstående krav.

| 2. | Den behöriga myndigheten skall ansvara för förberedelserna av sådana prov. För att få göra dessa prov måste sökandena visa att de har genomgått






  a) | en teoretisk utbildning på minst 500 timmar och en praktisk utbildning på minst 400 timmar inom de områden som anges i punkt 5, och |
| --- | --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten skall ansvara för förberedelserna av sådana prov. För att få göra dessa prov måste sökandena visa att de har genomgått

a)

en teoretisk utbildning på minst 500 timmar och en praktisk utbildning på minst 400 timmar inom de områden som anges i punkt 5, och

| b) | sådan ytterligare utbildning som krävs för att officiella assistenter skall kunna utföra sina uppgifter på ett kompetent sätt. |
| --- | --- |

b)

sådan ytterligare utbildning som krävs för att officiella assistenter skall kunna utföra sina uppgifter på ett kompetent sätt.

| 3. | Den praktiska utbildning som avses i punkt 2 a skall äga rum vid slakterier och styckningsanläggningar, under tillsyn av en officiell veterinär, samt vid jordbruksanläggningar och andra relevanta anläggningar. |
| --- | --- |

3.

Den praktiska utbildning som avses i punkt 2 a skall äga rum vid slakterier och styckningsanläggningar, under tillsyn av en officiell veterinär, samt vid jordbruksanläggningar och andra relevanta anläggningar.

| 4. | Utbildning och prov skall huvudsakligen vara inriktade på rött kött eller kött av fjäderfä. Personer som genomgått utbildning i någon av de två kategorierna och klarat provet behöver dock endast genomgå en förkortad utbildning för att få göra provet i den andra kategorin. Utbildning och prov skall i förekommande fall omfatta frilevande och hägnat vilt samt hardjur. |
| --- | --- |

4.

Utbildning och prov skall huvudsakligen vara inriktade på rött kött eller kött av fjäderfä. Personer som genomgått utbildning i någon av de två kategorierna och klarat provet behöver dock endast genomgå en förkortad utbildning för att få göra provet i den andra kategorin. Utbildning och prov skall i förekommande fall omfatta frilevande och hägnat vilt samt hardjur.

| 5. | Utbildning för officiella assistenter skall omfatta, och proven skall bekräfta, kunskaper på följande ämnesområden:






  a) | När det gäller jordbruksanläggningar:






  i) | Teoretisk del:






  — | Kännedom om jordbruksnäringen: organisation, produktionsmetoder och internationell handel osv. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Utbildning för officiella assistenter skall omfatta, och proven skall bekräfta, kunskaper på följande ämnesområden:

a)

När det gäller jordbruksanläggningar:

i)

Teoretisk del:

—

Kännedom om jordbruksnäringen: organisation, produktionsmetoder och internationell handel osv.

| — | Goda djurhållningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Goda djurhållningsmetoder.

| — | Grundläggande kunskaper om sjukdomar, särskilt zoonoser, bland annat om virus, bakterier och parasiter. |
| --- | --- |

—

Grundläggande kunskaper om sjukdomar, särskilt zoonoser, bland annat om virus, bakterier och parasiter.

| — | Övervakning av sjukdomar, användning av mediciner och vacciner, restsubstanskontroll. |
| --- | --- |

—

Övervakning av sjukdomar, användning av mediciner och vacciner, restsubstanskontroll.

| — | Hygien- och hälsokontroller. |
| --- | --- |

—

Hygien- och hälsokontroller.

| — | Djurskydd på gården och under transport. |
| --- | --- |

—

Djurskydd på gården och under transport.

| — | Miljökrav i byggnader, på gårdar och allmänt. |
| --- | --- |

—

Miljökrav i byggnader, på gårdar och allmänt.

| — | Relevanta lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

—

Relevanta lagar och andra författningar.

| — | Konsumentfrågor och kvalitetskontroll. |
| --- | --- |

—

Konsumentfrågor och kvalitetskontroll.

| ii) | Praktisk del:






  — | Besök på olika typer av jordbruksanläggningar där olika uppfödningsmetoder tilllämpas. |
| --- | --- | --- |

ii)

Praktisk del:

—

Besök på olika typer av jordbruksanläggningar där olika uppfödningsmetoder tilllämpas.

| — | Besök på produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

—

Besök på produktionsanläggningar.

| — | Observation av lastning och lossning av djur. |
| --- | --- |

—

Observation av lastning och lossning av djur.

| — | Laborationer. |
| --- | --- |

—

Laborationer.

| — | Veterinärkontroller. |
| --- | --- |

—

Veterinärkontroller.

| — | Dokumentation. |
| --- | --- |

—

Dokumentation.

| b) | När det gäller slakterier och styckningsanläggningar:






  i) | Teoretisk del:






  — | Kännedom om köttnäringen: organisation, produktionsmetoder, internationell handel samt slakt- och styckningsteknik. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

När det gäller slakterier och styckningsanläggningar:

i)

Teoretisk del:

—

Kännedom om köttnäringen: organisation, produktionsmetoder, internationell handel samt slakt- och styckningsteknik.

| — | Grundläggande kunskaper om hygien och god hygienpraxis, särskilt industrihygien, slakt-, stycknings-, lagrings- och arbetshygien. |
| --- | --- |

—

Grundläggande kunskaper om hygien och god hygienpraxis, särskilt industrihygien, slakt-, stycknings-, lagrings- och arbetshygien.

| — | HACCP och revision av HACCP-baserade förfaranden. |
| --- | --- |

—

HACCP och revision av HACCP-baserade förfaranden.

| — | Djurskydd vid avlastningen efter transport och på slakterierna. |
| --- | --- |

—

Djurskydd vid avlastningen efter transport och på slakterierna.

| — | Grundläggande kunskaper i slaktdjurens anatomi och fysiologi. |
| --- | --- |

—

Grundläggande kunskaper i slaktdjurens anatomi och fysiologi.

| — | Grundläggande kunskaper i slaktdjurens patologi. |
| --- | --- |

—

Grundläggande kunskaper i slaktdjurens patologi.

| — | Grundläggande kunskaper i slaktdjurens patologiska anatomi. |
| --- | --- |

—

Grundläggande kunskaper i slaktdjurens patologiska anatomi.

| — | Relevanta kunskaper om TSE och andra viktiga zoonoser och zoonotiska agens. |
| --- | --- |

—

Relevanta kunskaper om TSE och andra viktiga zoonoser och zoonotiska agens.

| — | Kunskap om metoder och förfaranden vid slakt, inspektion, beredning, förpackning, emballering och transport av färskt kött. |
| --- | --- |

—

Kunskap om metoder och förfaranden vid slakt, inspektion, beredning, förpackning, emballering och transport av färskt kött.

| — | Grundläggande kunskaper i mikrobiologi. |
| --- | --- |

—

Grundläggande kunskaper i mikrobiologi.

| — | Besiktning före slakt. |
| --- | --- |

—

Besiktning före slakt.

| — | Trikinundersökning. |
| --- | --- |

—

Trikinundersökning.

| — | Besiktning efter slakt. |
| --- | --- |

—

Besiktning efter slakt.

| — | Administrativa uppgifter. |
| --- | --- |

—

Administrativa uppgifter.

| — | Kunskap om relevanta lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

—

Kunskap om relevanta lagar och andra författningar.

| — | Provtagningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Provtagningsmetoder.

| — | Bedrägerifrågor. |
| --- | --- |

—

Bedrägerifrågor.

| ii) | Praktisk del:






  — | Identifiering av djur. |
| --- | --- | --- |

ii)

Praktisk del:

—

Identifiering av djur.

| — | Ålderskontroller. |
| --- | --- |

—

Ålderskontroller.

| — | Besiktning och bedömning av slaktade djur. |
| --- | --- |

—

Besiktning och bedömning av slaktade djur.

| — | Besiktning efter slakt på ett slakteri. |
| --- | --- |

—

Besiktning efter slakt på ett slakteri.

| — | Trikinundersökning. |
| --- | --- |

—

Trikinundersökning.

| — | Identifiering av olika djurarter genom undersökning av typiska delar av djuren. |
| --- | --- |

—

Identifiering av olika djurarter genom undersökning av typiska delar av djuren.

| — | Identifiering av och kommentarer till delar av slaktade djur där förändringar har ägt rum. |
| --- | --- |

—

Identifiering av och kommentarer till delar av slaktade djur där förändringar har ägt rum.

| — | Hygienkontroll, inbegripet revision av god hygienpraxis och HACCP-förfaranden. |
| --- | --- |

—

Hygienkontroll, inbegripet revision av god hygienpraxis och HACCP-förfaranden.

| — | Registrering av resultaten av besiktningen före slakt. |
| --- | --- |

—

Registrering av resultaten av besiktningen före slakt.

| — | Provtagning. |
| --- | --- |

—

Provtagning.

| — | Spårbarhet för kött. |
| --- | --- |

—

Spårbarhet för kött.

| — | Dokumentation. |
| --- | --- |

—

Dokumentation.

| 6. | De officiella assistenterna skall uppdatera sina kunskaper och följa utvecklingen genom regelbunden vidareutbildning och facklitteratur. De officiella assistenterna skall, om så är möjligt, årligen delta i vidareutbildning. |
| --- | --- |

6.

De officiella assistenterna skall uppdatera sina kunskaper och följa utvecklingen genom regelbunden vidareutbildning och facklitteratur. De officiella assistenterna skall, om så är möjligt, årligen delta i vidareutbildning.

| 7. | Personer som redan har utsetts till officiella assistenter skall ha tillräckliga kunskaper om de ämnesområden som anges i punkt 5. I förekommande fall skall de skaffa sig dessa kunskaper genom fortbildning. Den behöriga myndigheten skall fastställa lämpliga bestämmelser i detta avseende. |
| --- | --- |

7.

Personer som redan har utsetts till officiella assistenter skall ha tillräckliga kunskaper om de ämnesområden som anges i punkt 5. I förekommande fall skall de skaffa sig dessa kunskaper genom fortbildning. Den behöriga myndigheten skall fastställa lämpliga bestämmelser i detta avseende.

| 8. | När officiella assistenter endast genomför provtagning och analys i samband med trikinundersökning behöver den behöriga myndigheten emellertid endast säkerställa att de får lämplig utbildning för dessa arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

8.

När officiella assistenter endast genomför provtagning och analys i samband med trikinundersökning behöver den behöriga myndigheten emellertid endast säkerställa att de får lämplig utbildning för dessa arbetsuppgifter.

AVSNITT IV

SÄRSKILDA KRAV

KAPITEL I: TAMA NÖTKREATUR

A.   NÖTKREATUR YNGRE ÄN SEX VECKOR

Slaktkroppar och slaktbiprodukter av nötkreatur yngre än sex veckor skall genomgå följande förfaranden för besiktning efter slakt:

| 1. | Okulär besiktning av skalle och svalg. Anskärning och undersökning av retrofaryngeallymfknutorna (Lnn. retropharyngiales). Inspektion av munhåla och svalg. Palpation av tungan. Tonsillerna skall avlägsnas. |
| --- | --- |

1.

Okulär besiktning av skalle och svalg. Anskärning och undersökning av retrofaryngeallymfknutorna (Lnn. retropharyngiales). Inspektion av munhåla och svalg. Palpation av tungan. Tonsillerna skall avlägsnas.

| 2. | Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor. Anskärning och undersökning av bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna skall öppnas med ett längssnitt, och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt behöver bara göras om lungorna skall användas som livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor. Anskärning och undersökning av bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna skall öppnas med ett längssnitt, och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt behöver bara göras om lungorna skall användas som livsmedel.

| 3. | Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs. |
| --- | --- |

3.

Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs.

| 4. | Okulär besiktning av mellangärde. |
| --- | --- |

4.

Okulär besiktning av mellangärde.

| 5. | Okulär besiktning av lever samt lever- och portallymfknutor (Lnn. portales). Palpation och, vid behov, anskärning av dessa lymfknutor. |
| --- | --- |

5.

Okulär besiktning av lever samt lever- och portallymfknutor (Lnn. portales). Palpation och, vid behov, anskärning av dessa lymfknutor.

| 6. | Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Palpation och, vid behov, anskärning av mag- och kröslymfknutor. |
| --- | --- |

6.

Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Palpation och, vid behov, anskärning av mag- och kröslymfknutor.

| 7. | Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte. |
| --- | --- |

7.

Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte.

| 8. | Okulär besiktning av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales). |
| --- | --- |

8.

Okulär besiktning av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales).

| 9. | Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna. |
| --- | --- |

9.

Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna.

| 10. | Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas. Ledvätskan skall undersökas. |
| --- | --- |

10.

Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas. Ledvätskan skall undersökas.

B.   NÖTKREATUR ÄLDRE ÄN SEX VECKOR

Slaktkroppar och slaktbiprodukter av nötkreatur äldre än sex veckor skall genomgå följande förfaranden för besiktning efter slakt:

| 1. | Okulär besiktning av skalle och svalg. Anskärning och undersökning av mandibular-, retrofaryngeal- och parotideallymfknutorna (Lnn. mandibulares, retropharyngiales et parotidei). Undersökning av de yttre tuggmusklerna, i vilka två snitt skall läggas parallellt med underkäken, och de inre tuggmusklerna, som skall anskäras längs med ett enda plan. Tungan skall frigöras så mycket att munhåla och svalg kan okulärbesiktigas i detalj, varefter tungan okulärbesiktigas och palperas. Tonsillerna skall avlägsnas. |
| --- | --- |

1.

Okulär besiktning av skalle och svalg. Anskärning och undersökning av mandibular-, retrofaryngeal- och parotideallymfknutorna (Lnn. mandibulares, retropharyngiales et parotidei). Undersökning av de yttre tuggmusklerna, i vilka två snitt skall läggas parallellt med underkäken, och de inre tuggmusklerna, som skall anskäras längs med ett enda plan. Tungan skall frigöras så mycket att munhåla och svalg kan okulärbesiktigas i detalj, varefter tungan okulärbesiktigas och palperas. Tonsillerna skall avlägsnas.

| 2. | Undersökning av luftstrupe och foderstrupe. Okulär besiktning och palpation av lungorna. Anskärning och undersökning av bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna skall öppnas med ett längssnitt, och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt behöver bara göras om lungorna skall användas som livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Undersökning av luftstrupe och foderstrupe. Okulär besiktning och palpation av lungorna. Anskärning och undersökning av bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna skall öppnas med ett längssnitt, och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt behöver bara göras om lungorna skall användas som livsmedel.

| 3. | Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs. |
| --- | --- |

3.

Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs.

| 4. | Okulär besiktning av mellangärde. |
| --- | --- |

4.

Okulär besiktning av mellangärde.

| 5. | Okulär besiktning och palpation av lever och portallymfknutor (Lnn. portales). Snitt vid porta hepatis och vid basen av lobus caudatus för att undersöka gallgångarna. |
| --- | --- |

5.

Okulär besiktning och palpation av lever och portallymfknutor (Lnn. portales). Snitt vid porta hepatis och vid basen av lobus caudatus för att undersöka gallgångarna.

| 6. | Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Palpation och, vid behov, anskärning av mag- och kröslymfknutor. |
| --- | --- |

6.

Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Palpation och, vid behov, anskärning av mag- och kröslymfknutor.

| 7. | Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte. |
| --- | --- |

7.

Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte.

| 8. | Okulär besiktning av njurar och, vid behov, anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales). |
| --- | --- |

8.

Okulär besiktning av njurar och, vid behov, anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales).

| 9. | Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna. |
| --- | --- |

9.

Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna.

| 10. | Okulär besiktning av könsorgan (med undantag för penis, om denna redan kasserats). |
| --- | --- |

10.

Okulär besiktning av könsorgan (med undantag för penis, om denna redan kasserats).

| 11. | Okulär besiktning och, vid behov, palpation och anskärning av juver med lymfknutor (Lnn. supramammarii). Hos kor skall vardera halvan av juvret öppnas med ett långt snitt ända ned till mjölkcisternerna (sinus lactiferes), och juvrets lymfknutor skall anskäras, utom när juvret inte skall användas som livsmedel. |
| --- | --- |

11.

Okulär besiktning och, vid behov, palpation och anskärning av juver med lymfknutor (Lnn. supramammarii). Hos kor skall vardera halvan av juvret öppnas med ett långt snitt ända ned till mjölkcisternerna (sinus lactiferes), och juvrets lymfknutor skall anskäras, utom när juvret inte skall användas som livsmedel.

KAPITEL II: TAMFÅR OCH TAMGETTER

Slaktkroppar och slaktbiprodukter från får och getter skall genomgå följande förfaranden för besiktning efter slakt:

| 1. | Okulär besiktning av skallen efter avhudning och i tveksamma fall undersökning av svalg, munhåla, tunga samt retrofaryngeal- och parotideallymfknutor. Utan att det påverkar djurhälsobestämmelserna är dessa undersökningar inte nödvändiga om den behöriga myndigheten kan garantera att skallen, inklusive tungan och hjärnan, inte kommer att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

1.

Okulär besiktning av skallen efter avhudning och i tveksamma fall undersökning av svalg, munhåla, tunga samt retrofaryngeal- och parotideallymfknutor. Utan att det påverkar djurhälsobestämmelserna är dessa undersökningar inte nödvändiga om den behöriga myndigheten kan garantera att skallen, inklusive tungan och hjärnan, inte kommer att användas som livsmedel.

| 2. | Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor och bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). I tveksamma fall skall dessa organ och lymfknutor anskäras och undersökas. |
| --- | --- |

2.

Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor och bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). I tveksamma fall skall dessa organ och lymfknutor anskäras och undersökas.

| 3. | Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. I tveksamma fall skall hjärtat anskäras och undersökas. |
| --- | --- |

3.

Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. I tveksamma fall skall hjärtat anskäras och undersökas.

| 4. | Okulär besiktning av mellangärde. |
| --- | --- |

4.

Okulär besiktning av mellangärde.

| 5. | Okulär besiktning av lever samt lever- och portallymfknutor (Lnn. portales). Palpation av lever med lymfknutor. Anskärning av leverns yta mot löpmagen för att undersöka gallgångarna. |
| --- | --- |

5.

Okulär besiktning av lever samt lever- och portallymfknutor (Lnn. portales). Palpation av lever med lymfknutor. Anskärning av leverns yta mot löpmagen för att undersöka gallgångarna.

| 6. | Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). |
| --- | --- |

6.

Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales).

| 7. | Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte. |
| --- | --- |

7.

Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte.

| 8. | Okulär besiktning av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales). |
| --- | --- |

8.

Okulär besiktning av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales).

| 9. | Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna. |
| --- | --- |

9.

Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna.

| 10. | Okulär besiktning av könsorgan (med undantag för penis, om denna redan kasserats). |
| --- | --- |

10.

Okulär besiktning av könsorgan (med undantag för penis, om denna redan kasserats).

| 11. | Okulär besiktning av juver med lymfknutor. |
| --- | --- |

11.

Okulär besiktning av juver med lymfknutor.

| 12. | Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder hos unga djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas. Ledvätskan skall undersökas. |
| --- | --- |

12.

Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder hos unga djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas. Ledvätskan skall undersökas.

KAPITEL III: TAMA HÄSTDJUR

Slaktkroppar och slaktbiprodukter från hästdjur skall genomgå följande förfaranden för besiktning efter slakt:

| 1. | Okulär besiktning av skalle och, efter det att tungan frigjorts, av svalg. Palpation och, vid behov, anskärning av mandibular-, retrofaryngeal- och parotideallymfknutorna (Lnn. mandibulares, retropharyngiales et parotidei). Tungan skall frigöras så mycket att munhåla och svalg kan okulärbesiktigas i detalj, varefter tungan okulärbesiktigas och palperas. Tonsillerna skall avlägsnas. |
| --- | --- |

1.

Okulär besiktning av skalle och, efter det att tungan frigjorts, av svalg. Palpation och, vid behov, anskärning av mandibular-, retrofaryngeal- och parotideallymfknutorna (Lnn. mandibulares, retropharyngiales et parotidei). Tungan skall frigöras så mycket att munhåla och svalg kan okulärbesiktigas i detalj, varefter tungan okulärbesiktigas och palperas. Tonsillerna skall avlägsnas.

| 2. | Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor. Palpation och, vid behov, anskärning av bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna skall öppnas med ett längssnitt, och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är endast nödvändiga om lungorna skall användas som livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor. Palpation och, vid behov, anskärning av bronkial- och mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna skall öppnas med ett längssnitt, och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är endast nödvändiga om lungorna skall användas som livsmedel.

| 3. | Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs. |
| --- | --- |

3.

Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs.

| 4. | Okulär besiktning av mellangärde. |
| --- | --- |

4.

Okulär besiktning av mellangärde.

| 5. | Okulär besiktning, palpation och, vid behov, anskärning av lever och portallymfknutor (Lnn. portales). |
| --- | --- |

5.

Okulär besiktning, palpation och, vid behov, anskärning av lever och portallymfknutor (Lnn. portales).

| 6. | Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Vid behov anskärning av mag- och kröslymfknutor. |
| --- | --- |

6.

Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Vid behov anskärning av mag- och kröslymfknutor.

| 7. | Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte. |
| --- | --- |

7.

Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte.

| 8. | Okulär besiktning och palpation av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales). |
| --- | --- |

8.

Okulär besiktning och palpation av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales).

| 9. | Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna. |
| --- | --- |

9.

Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna.

| 10. | Okulär besiktning av könsorgan hos hingstar (med undantag för penis, om denna redan kasserats) och ston. |
| --- | --- |

10.

Okulär besiktning av könsorgan hos hingstar (med undantag för penis, om denna redan kasserats) och ston.

| 11. | Okulär besiktning av juver med lymfknutor (Lnn. supramammarii) och, vid behov, anskärning av juverlymfknutor. |
| --- | --- |

11.

Okulär besiktning av juver med lymfknutor (Lnn. supramammarii) och, vid behov, anskärning av juverlymfknutor.

| 12. | Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder hos unga djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas. Ledvätskan skall undersökas. |
| --- | --- |

12.

Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder hos unga djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas. Ledvätskan skall undersökas.

| 13. | Alla grå och vita hästar skall undersökas avseende melanos och melanomatos genom avlossning av ena bogen och granskning av bogmuskler och boglymfknutor (Lnn. subrhomboidei) under skulderbladsbrosket. Njurarna skall friläggas och undersökas efter klyvning. |
| --- | --- |

13.

Alla grå och vita hästar skall undersökas avseende melanos och melanomatos genom avlossning av ena bogen och granskning av bogmuskler och boglymfknutor (Lnn. subrhomboidei) under skulderbladsbrosket. Njurarna skall friläggas och undersökas efter klyvning.

KAPITEL IV: TAMSVIN

A.   BESIKTNING FÖRE SLAKT

| 1. | Den behöriga myndigheten får besluta att svin avsedda för slakt skall besiktigas före slakt på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån. Slakten av en grupp svin från en jordbruksanläggning får då endast godkännas om






  a) | djuren åtföljs av det hälsointyg som avses i kapitel X, del A, och |
| --- | --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten får besluta att svin avsedda för slakt skall besiktigas före slakt på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån. Slakten av en grupp svin från en jordbruksanläggning får då endast godkännas om

a)

djuren åtföljs av det hälsointyg som avses i kapitel X, del A, och

| b) | kraven i punkt 2-5 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

kraven i punkt 2-5 är uppfyllda.

| 2. | Besiktningen före slakt på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån skall omfatta följande:






  a) | Granskning av journaler eller dokumentation vid jordbruksanläggningen, däribland information från livsmedelskedjan. |
| --- | --- | --- |

2.

Besiktningen före slakt på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån skall omfatta följande:

a)

Granskning av journaler eller dokumentation vid jordbruksanläggningen, däribland information från livsmedelskedjan.

| b) | Undersökningar av svinen för att fastställa om de






  i) | lider av en sjukdom eller ett tillstånd som kan överföras till djur eller människor genom hantering eller förtäring av kött eller om enskilda djur eller grupper av djur uppvisar symtom som tyder på att en sådan sjukdom kan förekomma, |
| --- | --- | --- |

b)

Undersökningar av svinen för att fastställa om de

i)

lider av en sjukdom eller ett tillstånd som kan överföras till djur eller människor genom hantering eller förtäring av kött eller om enskilda djur eller grupper av djur uppvisar symtom som tyder på att en sådan sjukdom kan förekomma,

| ii) | uppvisar störningar när det gäller allmänt beteende eller symtom på sjukdom som kan göra köttet otjänligt som livsmedel, eller |
| --- | --- |

ii)

uppvisar störningar när det gäller allmänt beteende eller symtom på sjukdom som kan göra köttet otjänligt som livsmedel, eller

| iii) | uppvisar tecken på, eller om det finns anledning att misstänka, att de kan innehålla kemiska restsubstanser utöver de nivåer som slagits fast i gemenskapslagstiftningen eller resthalter av förbjudna ämnen. |
| --- | --- |

iii)

uppvisar tecken på, eller om det finns anledning att misstänka, att de kan innehålla kemiska restsubstanser utöver de nivåer som slagits fast i gemenskapslagstiftningen eller resthalter av förbjudna ämnen.

| 3. | En officiell veterinär eller en godkänd veterinär skall genomföra en besiktning före slakt på jordbruksanläggningen. Svinen skall sändas direkt till slakt och får inte blandas med andra svin. |
| --- | --- |

3.

En officiell veterinär eller en godkänd veterinär skall genomföra en besiktning före slakt på jordbruksanläggningen. Svinen skall sändas direkt till slakt och får inte blandas med andra svin.

| 4. | Besiktningen före slakt på slakteriet behöver bara gälla






  a) | en identitetskontroll av djuren och |
| --- | --- | --- |

4.

Besiktningen före slakt på slakteriet behöver bara gälla

a)

en identitetskontroll av djuren och

| b) | en undersökning av att djurskyddsbestämmelserna har följts och av förekomst av tecken på tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa. En officiell assistent får genomföra denna undersökning. |
| --- | --- |

b)

en undersökning av att djurskyddsbestämmelserna har följts och av förekomst av tecken på tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa. En officiell assistent får genomföra denna undersökning.

| 5. | Om svinen inte slaktas inom tre dagar efter utfärdandet av det hälsointyg som avses i punkt 1 a gäller följande:






  a) | Om svinen inte har flyttats från den jordbruksanläggning varifrån de kommer till slakteriet, skall de inspekteras på nytt och ett nytt hälsointyg skall utfärdas. |
| --- | --- | --- |

5.

Om svinen inte slaktas inom tre dagar efter utfärdandet av det hälsointyg som avses i punkt 1 a gäller följande:

a)

Om svinen inte har flyttats från den jordbruksanläggning varifrån de kommer till slakteriet, skall de inspekteras på nytt och ett nytt hälsointyg skall utfärdas.

| b) | Om svinen redan är på väg till slakteriet, får slakt av dem tillåtas efter en bedömning av skälen till fördröjningen, under förutsättning att en veterinär genomför en ny besiktning av dem före slakt. |
| --- | --- |

b)

Om svinen redan är på väg till slakteriet, får slakt av dem tillåtas efter en bedömning av skälen till fördröjningen, under förutsättning att en veterinär genomför en ny besiktning av dem före slakt.

B.   BESIKTNING EFTER SLAKT

| 1. | Slaktkroppar och slaktbiprodukter av andra svin än de som avses i punkt 2 skall genomgå följande förfaranden för besiktning efter slakt:






  a) | Okulär besiktning av skalle och svalg. Anskärning och undersökning av mandibularlymfknutorna (Lnn. mandibulares). Okulär besiktning av munhåla, svalg och tunga. |
| --- | --- | --- |

1.

Slaktkroppar och slaktbiprodukter av andra svin än de som avses i punkt 2 skall genomgå följande förfaranden för besiktning efter slakt:

a)

Okulär besiktning av skalle och svalg. Anskärning och undersökning av mandibularlymfknutorna (Lnn. mandibulares). Okulär besiktning av munhåla, svalg och tunga.

| b) | Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor och bronkialoch mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna skall öppnas med ett längssnitt, och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt behöver inte göras om lungorna inte skall användas som livsmedel. |
| --- | --- |

b)

Okulär besiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe. Palpation av lungor och bronkialoch mediastinallymfknutor (Lnn. bifurcationes, eparteriales et mediastinales). Luftstrupen och huvudbronkerna skall öppnas med ett längssnitt, och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt behöver inte göras om lungorna inte skall användas som livsmedel.

| c) | Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs. |
| --- | --- |

c)

Okulär besiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas med ett längssnitt, varefter skiljeväggen mellan kamrarna genomskärs.

| d) | Okulär besiktning av mellangärde. |
| --- | --- |

d)

Okulär besiktning av mellangärde.

| e) | Okulär besiktning av lever samt lever- och portallymfknutor (Lnn. portales). Palpation av lever med lymfknutor. |
| --- | --- |

e)

Okulär besiktning av lever samt lever- och portallymfknutor (Lnn. portales). Palpation av lever med lymfknutor.

| f) | Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Palpation och, vid behov, anskärning av mag- och kröslymfknutor. |
| --- | --- |

f)

Okulär besiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales et caudales). Palpation och, vid behov, anskärning av mag- och kröslymfknutor.

| g) | Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte. |
| --- | --- |

g)

Okulär besiktning och, vid behov, palpation av mjälte.

| h) | Okulär besiktning av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales). |
| --- | --- |

h)

Okulär besiktning av njurarna. Vid behov anskärning av njurar och njurlymfknutor (Lnn. renales).

| i) | Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna. |
| --- | --- |

i)

Okulär besiktning av lungsäck och bukhinna.

| j) | Okulär besiktning av könsorgan (med undantag för penis, om denna redan kasserats). |
| --- | --- |

j)

Okulär besiktning av könsorgan (med undantag för penis, om denna redan kasserats).

| k) | Okulär besiktning av juver med lymfknutor (Lnn. supramammarii). Anskärning av juverlymfknutorna hos suggor. |
| --- | --- |

k)

Okulär besiktning av juver med lymfknutor (Lnn. supramammarii). Anskärning av juverlymfknutorna hos suggor.

| l) | Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder hos unga djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas. |
| --- | --- |

l)

Okulär besiktning och palpation av navelregion och leder hos unga djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas.

| 2. | Den behöriga myndigheten får på grundval av epidemiologiska eller andra uppgifter från jordbruksanläggningen besluta att slaktsvin som fötts upp under kontrollerade uppfödningsförhållanden i integrerade produktionssystem efter avvänjning endast behöver genomgå okulär besiktning i alla eller några av de fall som anges i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten får på grundval av epidemiologiska eller andra uppgifter från jordbruksanläggningen besluta att slaktsvin som fötts upp under kontrollerade uppfödningsförhållanden i integrerade produktionssystem efter avvänjning endast behöver genomgå okulär besiktning i alla eller några av de fall som anges i punkt 1.

KAPITEL V: FJÄDERFÄ

A.   BESTIKTNING FÖRE SLAKT

| 1. | Den behöriga myndigheten får besluta att fjäderfä avsedda för slakt skall besiktigas före slakt på den jordbruksanläggning varifrån de kommer. Slakten av en flock fjäderfä från en jordbruksanläggning får då endast godkännas om






  a) | djuren åtföljs av det hälsointyg som avses i kapitel X, del A, och |
| --- | --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten får besluta att fjäderfä avsedda för slakt skall besiktigas före slakt på den jordbruksanläggning varifrån de kommer. Slakten av en flock fjäderfä från en jordbruksanläggning får då endast godkännas om

a)

djuren åtföljs av det hälsointyg som avses i kapitel X, del A, och

| b) | kraven i punkt 2-5 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

kraven i punkt 2-5 är uppfyllda.

| 2. | Besiktningen före slakt på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån skall omfatta följande:






  a) | Granskning av journaler eller dokumentation vid jordbruksanläggningen, däribland information från livsmedelskedjan. |
| --- | --- | --- |

2.

Besiktningen före slakt på den jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån skall omfatta följande:

a)

Granskning av journaler eller dokumentation vid jordbruksanläggningen, däribland information från livsmedelskedjan.

| b) | Besiktning av en flock fjäderfä för att fastställa om djuren






  i) | lider av en sjukdom eller ett tillstånd som kan överföras till djur eller människor genom hantering eller förtäring av kött eller uppvisar symtom som tyder på att en sådan sjukdom kan förekomma, |
| --- | --- | --- |

b)

Besiktning av en flock fjäderfä för att fastställa om djuren

i)

lider av en sjukdom eller ett tillstånd som kan överföras till djur eller människor genom hantering eller förtäring av kött eller uppvisar symtom som tyder på att en sådan sjukdom kan förekomma,

| ii) | uppvisar störningar när det gäller allmänt beteende eller symtom på sjukdom som kan göra köttet otjänligt som livsmedel, eller |
| --- | --- |

ii)

uppvisar störningar när det gäller allmänt beteende eller symtom på sjukdom som kan göra köttet otjänligt som livsmedel, eller

| iii) | uppvisar tecken på att de kan innehålla kemiska restsubstanser utöver de nivåer som fastställts i gemenskapslagstiftningen eller resthalter av förbjudna ämnen. |
| --- | --- |

iii)

uppvisar tecken på att de kan innehålla kemiska restsubstanser utöver de nivåer som fastställts i gemenskapslagstiftningen eller resthalter av förbjudna ämnen.

| 3. | En officiell veterinär eller en godkänd veterinär skall genomföra en besiktning före slakt på jordbruksanläggningen. |
| --- | --- |

3.

En officiell veterinär eller en godkänd veterinär skall genomföra en besiktning före slakt på jordbruksanläggningen.

| 4. | Besiktningen före slakt på slakteriet behöver bara gälla






  a) | en identitetskontroll av djuren och |
| --- | --- | --- |

4.

Besiktningen före slakt på slakteriet behöver bara gälla

a)

en identitetskontroll av djuren och

| b) | en undersökning för att avgöra om djurskyddsbestämmelserna har följts och om det förekommer tecken på tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa. Denna undersökning får göras av en officiell assistent. |
| --- | --- |

b)

en undersökning för att avgöra om djurskyddsbestämmelserna har följts och om det förekommer tecken på tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa. Denna undersökning får göras av en officiell assistent.

| 5. | Om fjäderfäna inte slaktas inom tre dagar efter utfärdandet av det hälsointyg som avses i punkt 1 a gäller följande:






  a) | Om fjäderfäna inte har flyttats från den jordbruksanläggning varifrån de kommer till slakteriet, skall de inspekteras på nytt, och ett nytt hälsointyg skall utfärdas. |
| --- | --- | --- |

5.

Om fjäderfäna inte slaktas inom tre dagar efter utfärdandet av det hälsointyg som avses i punkt 1 a gäller följande:

a)

Om fjäderfäna inte har flyttats från den jordbruksanläggning varifrån de kommer till slakteriet, skall de inspekteras på nytt, och ett nytt hälsointyg skall utfärdas.

| b) | Om fjäderfäna redan är på väg till slakteriet, får slakt av dem tillåtas efter en bedömning av skälen till fördröjningen, under förutsättning att de inspekteras på nytt. |
| --- | --- |

b)

Om fjäderfäna redan är på väg till slakteriet, får slakt av dem tillåtas efter en bedömning av skälen till fördröjningen, under förutsättning att de inspekteras på nytt.

| 6. | Om en besiktning före slakt inte har utförts på jordbruksanläggningen, skall den officiella veterinären genomföra en besiktning av hela flocken vid slakteriet. |
| --- | --- |

6.

Om en besiktning före slakt inte har utförts på jordbruksanläggningen, skall den officiella veterinären genomföra en besiktning av hela flocken vid slakteriet.

| 7. | Om fjäderfäna uppvisar kliniska symtom på sjukdom, får de inte slaktas för användning som livsmedel. Avlivande av dessa fjäderfän på slaktlinjen är dock tillåtet i slutet av den normala slaktprocessen om försiktighetsåtgärder vidtas för att avvärja risken för att patogena organismer sprids och anläggningarna rengörs och desinficeras omedelbart efter avlivning. |
| --- | --- |

7.

Om fjäderfäna uppvisar kliniska symtom på sjukdom, får de inte slaktas för användning som livsmedel. Avlivande av dessa fjäderfän på slaktlinjen är dock tillåtet i slutet av den normala slaktprocessen om försiktighetsåtgärder vidtas för att avvärja risken för att patogena organismer sprids och anläggningarna rengörs och desinficeras omedelbart efter avlivning.

| 8. | För fjäderfän avsedda för produktion av ank- eller gåsleverpastej (”foie gras”) och för fjäderfän med senarelagd urtagning som slaktas på den jordbruksanläggning varifrån de kommer skall besiktning före slakt genomföras enligt punkterna 2 och 3. Ett intyg som motsvarar förlagan i del C skall åtfölja de icke urtagna slaktkropparna till slakteriet eller styckningsanläggningen. |
| --- | --- |

8.

För fjäderfän avsedda för produktion av ank- eller gåsleverpastej (”foie gras”) och för fjäderfän med senarelagd urtagning som slaktas på den jordbruksanläggning varifrån de kommer skall besiktning före slakt genomföras enligt punkterna 2 och 3. Ett intyg som motsvarar förlagan i del C skall åtfölja de icke urtagna slaktkropparna till slakteriet eller styckningsanläggningen.

B.   BESTIKTNING FÖRE SLAKT

| 1. | Alla fjäderfän skall besiktigas efter slakt i enlighet med avsnitten I och III. Dessutom skall den officiella veterinären personligen göra följande kontroller:






  a) | Daglig inspektion av inälvor och kroppskaviteter av ett representativt urval av fjäderfän. |
| --- | --- | --- |

1.

Alla fjäderfän skall besiktigas efter slakt i enlighet med avsnitten I och III. Dessutom skall den officiella veterinären personligen göra följande kontroller:

a)

Daglig inspektion av inälvor och kroppskaviteter av ett representativt urval av fjäderfän.

| b) | En detaljerad inspektion av ett slumpmässigt urval, från varje flock fjäderfä med samma ursprung, av delar av fjäderfän eller hela kroppar vars kött vid besiktning efter slakt har bedömts vara otjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad inspektion av ett slumpmässigt urval, från varje flock fjäderfä med samma ursprung, av delar av fjäderfän eller hela kroppar vars kött vid besiktning efter slakt har bedömts vara otjänligt som livsmedel.

| c) | Ytterligare nödvändiga undersökningar om det finns skäl att misstänka att köttet från fjäderfäna i fråga skulle kunna vara otjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

c)

Ytterligare nödvändiga undersökningar om det finns skäl att misstänka att köttet från fjäderfäna i fråga skulle kunna vara otjänligt som livsmedel.

| 2. | För fjäderfän avsedda för produktion av ank- eller gåsleverpastej (”foie gras”) och för fjäderfän med senarelagd urtagning på den jordbruksanläggning varifrån de kommer skall besiktningen efter slakt omfatta en kontroll av intyget som åtföljer slaktkropparna. När sådana slaktkroppar transporteras direkt från jordbruksanläggningen till styckningsanläggningen, skall besiktningen efter slakt utföras på styckningsanläggningen. |
| --- | --- |

2.

För fjäderfän avsedda för produktion av ank- eller gåsleverpastej (”foie gras”) och för fjäderfän med senarelagd urtagning på den jordbruksanläggning varifrån de kommer skall besiktningen efter slakt omfatta en kontroll av intyget som åtföljer slaktkropparna. När sådana slaktkroppar transporteras direkt från jordbruksanläggningen till styckningsanläggningen, skall besiktningen efter slakt utföras på styckningsanläggningen.

C.   FÖRLAGA TILL HÄLSOINTYG

HÄLSOINTYG

för fjäderfän avsedda för produktion av ank- eller gåsleverpastej (”foie gras”) och för fjäderfän som styckhanterats enligt metoden med senarelagd urtagning på den jordbruksanläggning varifrån de kommer

Behörig myndighet: ...Nr: ...1.   Identifiering av icke urtagna slaktkropparArter: ...Antal: ...2.   De icke urtagna slaktkropparnas ursprungJordbruksanläggningens adress: ...3.   Destination för de icke urtagna slaktkropparnaDe icke urtagna slaktkropparna skall transporteras till följande styckningsanläggning: ...4.   DeklarationUndertecknad intygar härmed att





  —

| — | de icke urtagna slaktkroppar som beskrivs ovan härrör från fjäderfän som besiktigats före slakt på ovanstående jordbruksanläggning kl ... den ... (datum) och befunnits vara friska, |
| --- | --- |

de icke urtagna slaktkroppar som beskrivs ovan härrör från fjäderfän som besiktigats före slakt på ovanstående jordbruksanläggning kl ... den ... (datum) och befunnits vara friska,

| — | journaler och dokumentation som gäller dessa djur uppfyllde de rättsliga kraven och utgör inget hinder för slakt av dessa fjäderfän. |
| --- | --- |

—

journaler och dokumentation som gäller dessa djur uppfyllde de rättsliga kraven och utgör inget hinder för slakt av dessa fjäderfän.

KAPITEL VI: HÄGNADE HARDJUR

Bestämmelserna för fjäderfä skall tillämpas på hägnade hardjur.

KAPITEL VII: HÄGNAT VILT

A.   Besiktning före slakt

| 1. | Besiktningen före slakt får utföras på den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer när kraven i avsnitt III i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (8) är uppfyllda. I detta fall skall en officiell eller en godkänd veterinär utföra besiktningen före slakt. |
| --- | --- |

1.

Besiktningen före slakt får utföras på den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer när kraven i avsnitt III i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (8) är uppfyllda. I detta fall skall en officiell eller en godkänd veterinär utföra besiktningen före slakt.

| 2. | Besiktningen före slakt på jordbruksanläggningen skall inbegripa granskning av jordbruksanläggningens journaler eller dokumentation, däribland information från livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

2.

Besiktningen före slakt på jordbruksanläggningen skall inbegripa granskning av jordbruksanläggningens journaler eller dokumentation, däribland information från livsmedelskedjan.

| 3. | Om besiktning före slakt utförs högst tre dagar innan djuren anländer till slakteriet och om djuren levereras levande till slakteriet, behöver besiktningen före slakt i slakteriet bara gälla






  a) | en identitetskontroll av djuren och |
| --- | --- | --- |

3.

Om besiktning före slakt utförs högst tre dagar innan djuren anländer till slakteriet och om djuren levereras levande till slakteriet, behöver besiktningen före slakt i slakteriet bara gälla

a)

en identitetskontroll av djuren och

| b) | en undersökning för att avgöra om djurskyddsbestämmelserna har följts och om det förekommer tecken på tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa. |
| --- | --- |

b)

en undersökning för att avgöra om djurskyddsbestämmelserna har följts och om det förekommer tecken på tillstånd som kan inverka menligt på människors eller djurs hälsa.

| 4. | Levande djur som inspekterats på jordbruksanläggningen skall åtföljas av ett intyg enligt förlagan i kapitel X, del A. Djur som inspekterats och avlivats på jordbruksanläggningen skall åtföljas av ett intyg enligt förlagan i kapitel X, del B. |
| --- | --- |

4.

Levande djur som inspekterats på jordbruksanläggningen skall åtföljas av ett intyg enligt förlagan i kapitel X, del A. Djur som inspekterats och avlivats på jordbruksanläggningen skall åtföljas av ett intyg enligt förlagan i kapitel X, del B.

B.   Besiktning efter slakt

| 1. | Besiktningen skall omfatta palpation och, om det bedöms nödvändigt, anskärning i de delar av djurkroppen som på något sätt uppvisar förändringar eller som väcker misstanke av andra skäl. |
| --- | --- |

1.

Besiktningen skall omfatta palpation och, om det bedöms nödvändigt, anskärning i de delar av djurkroppen som på något sätt uppvisar förändringar eller som väcker misstanke av andra skäl.

| 2. | Den besiktning efter slakt som anges för nötkreatur, får, tamsvin och fjäderfä skall gälla för motsvarande arter av hägnat vilt. |
| --- | --- |

2.

Den besiktning efter slakt som anges för nötkreatur, får, tamsvin och fjäderfä skall gälla för motsvarande arter av hägnat vilt.

| 3. | När djuren har avlivats på jordbruksanläggningen, skall den officiella veterinären på slakteriet kontrollera det intyg som åtföljer dem. |
| --- | --- |

3.

När djuren har avlivats på jordbruksanläggningen, skall den officiella veterinären på slakteriet kontrollera det intyg som åtföljer dem.

KAPITEL VIII: FRILEVANDE VILT

A.   Besiktning efter slakt

| 1. | Kött av vilt skall besiktigas så snart som möjligt efter ankomsten till vilthanteringsanläggningen. |
| --- | --- |

1.

Kött av vilt skall besiktigas så snart som möjligt efter ankomsten till vilthanteringsanläggningen.

| 2. | Den officiella veterinären skall beakta det intyg eller den information som lämnats i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (9) av den utbildade person som deltog vid jakten av djuret. |
| --- | --- |

2.

Den officiella veterinären skall beakta det intyg eller den information som lämnats i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 (9) av den utbildade person som deltog vid jakten av djuret.

| 3. | Vid besiktning efter slakt skall den officiella veterinären genomföra följande:






  a) | En okulär besiktning av slaktkroppen, dess kroppskaviteter och, vid behov, tillhörande organ i syfte






  i) | att upptäcka eventuella avvikelser från det normala som inte är ett resultat av själva jakten. För detta ändamål får diagnosen grundas på uppgifter från den utbildade personen om djurets beteende före nedläggning, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Vid besiktning efter slakt skall den officiella veterinären genomföra följande:

a)

En okulär besiktning av slaktkroppen, dess kroppskaviteter och, vid behov, tillhörande organ i syfte

i)

att upptäcka eventuella avvikelser från det normala som inte är ett resultat av själva jakten. För detta ändamål får diagnosen grundas på uppgifter från den utbildade personen om djurets beteende före nedläggning,

| ii) | att kontrollera att djuret inte har dött av någon annan orsak än jakt. |
| --- | --- |

ii)

att kontrollera att djuret inte har dött av någon annan orsak än jakt.

Om resultatet av den okulära besiktningen inte möjliggör någon bedömning, skall en mer omfattande laboratorieundersökning utföras.

| b) | En undersökning avseende organoleptiska avvikelser. |
| --- | --- |

b)

En undersökning avseende organoleptiska avvikelser.

| c) | Palpation av organ, om det är nödvändigt. |
| --- | --- |

c)

Palpation av organ, om det är nödvändigt.

| d) | Analys, genom provtagning, av restsubstanser som inte är ett resultat av själva jakten, inklusive miljöbetingad förorening, om det finns starka skäl att anta att restsubstanser eller främmande ämnen förekommer. Om en mer omfattande undersökning utförs på grundval av sådana misstankar, skall veterinären vänta tills undersökningen är avslutad innan en bedömning görs av alla djur som har nedlagts under en viss jakt, eller de delar av djuren som misstänks uppvisa samma avvikelser. |
| --- | --- |

d)

Analys, genom provtagning, av restsubstanser som inte är ett resultat av själva jakten, inklusive miljöbetingad förorening, om det finns starka skäl att anta att restsubstanser eller främmande ämnen förekommer. Om en mer omfattande undersökning utförs på grundval av sådana misstankar, skall veterinären vänta tills undersökningen är avslutad innan en bedömning görs av alla djur som har nedlagts under en viss jakt, eller de delar av djuren som misstänks uppvisa samma avvikelser.

| e) | Undersökning av egenskaper som tyder på att köttet utgör en hälsorisk, bland annat följande:






  i) | Onormalt beteende eller störning i det levande djurets allmäntillstånd enligt jägarens rapport. |
| --- | --- | --- |

e)

Undersökning av egenskaper som tyder på att köttet utgör en hälsorisk, bland annat följande:

i)

Onormalt beteende eller störning i det levande djurets allmäntillstånd enligt jägarens rapport.

| ii) | Allmän förekomst av tumörer eller varbölder som påverkar olika inre organ eller muskler. |
| --- | --- |

ii)

Allmän förekomst av tumörer eller varbölder som påverkar olika inre organ eller muskler.

| iii) | Artrit, orkit, sjukliga förändringar i lever eller mjälte, inflammation i tarmarna eller navelregionen. |
| --- | --- |

iii)

Artrit, orkit, sjukliga förändringar i lever eller mjälte, inflammation i tarmarna eller navelregionen.

| iv) | Förekomst av främmande kroppar som inte är ett resultat av själva jakten i kroppskaviteterna, buken, tarmarna eller urinen, när lungsäcken eller bukhinnan är missfärgad (om de berörda inälvorna är tillgängliga). |
| --- | --- |

iv)

Förekomst av främmande kroppar som inte är ett resultat av själva jakten i kroppskaviteterna, buken, tarmarna eller urinen, när lungsäcken eller bukhinnan är missfärgad (om de berörda inälvorna är tillgängliga).

| v) | Förekomst av parasiter. |
| --- | --- |

v)

Förekomst av parasiter.

| vi) | Betydande gasbildning i mag- och tarmkanal, med missfärgning av de inre organen (om dessa inälvor är tillgängliga). |
| --- | --- |

vi)

Betydande gasbildning i mag- och tarmkanal, med missfärgning av de inre organen (om dessa inälvor är tillgängliga).

| vii) | Betydande avvikelser i muskulaturens eller organens färg, konsistens eller lukt. |
| --- | --- |

vii)

Betydande avvikelser i muskulaturens eller organens färg, konsistens eller lukt.

| viii) | Gamla, öppna frakturer. |
| --- | --- |

viii)

Gamla, öppna frakturer.

| ix) | Avmagring och/eller allmänt eller lokalt ödem. |
| --- | --- |

ix)

Avmagring och/eller allmänt eller lokalt ödem.

| x) | Tecken på akuta adherenser mellan organ och lungsäcken eller bukhinnan. |
| --- | --- |

x)

Tecken på akuta adherenser mellan organ och lungsäcken eller bukhinnan.

| xi) | Andra tydliga och omfattande förändringar, t.ex. förruttnelse. |
| --- | --- |

xi)

Andra tydliga och omfattande förändringar, t.ex. förruttnelse.

| 4. | Om den officiella veterinären så begär, skall ryggraden och skallen klyvas på längden. |
| --- | --- |

4.

Om den officiella veterinären så begär, skall ryggraden och skallen klyvas på längden.

| 5. | När det gäller småvilt, som inte omedelbart efter nedläggningen har blivit urtagna, skall den officiella veterinären besiktiga ett representativt urval från samma parti efter slakt. Om man vid besiktningen finner en sjukdom som kan överföras till människor, eller någon av de egenskaper som anges i punkt 3 e, skall den officiella veterinären utföra fler kontroller på hela partiet för att fastställa om det måste förklaras otjänligt som livsmedel eller om varje slaktkropp måste besiktigas individuellt. |
| --- | --- |

5.

När det gäller småvilt, som inte omedelbart efter nedläggningen har blivit urtagna, skall den officiella veterinären besiktiga ett representativt urval från samma parti efter slakt. Om man vid besiktningen finner en sjukdom som kan överföras till människor, eller någon av de egenskaper som anges i punkt 3 e, skall den officiella veterinären utföra fler kontroller på hela partiet för att fastställa om det måste förklaras otjänligt som livsmedel eller om varje slaktkropp måste besiktigas individuellt.

| 6. | I tveksamma fall får den officiella veterinären ytterligare skära och besiktiga de delar av slaktkroppen som behövs för att ställa en slutlig diagnos. |
| --- | --- |

6.

I tveksamma fall får den officiella veterinären ytterligare skära och besiktiga de delar av slaktkroppen som behövs för att ställa en slutlig diagnos.

B.   BESLUT EFTER KONTROLLER

Utöver de fall som avses i avsnitt II kapitel V skall kött som vid besiktning efter slakt uppvisar någon av de egenskaper som förtecknas i punkt 3 e i del A förklaras otjänligt som livsmedel.

KAPITEL IX: SPECIFIKA RISKER

A.   TRANSMISSIBLA SPONGIFORMA ENCEFALOPATIER

Vid genomförandet av offentlig kontroll avseende TSE skall kraven i förordning (EG) nr 999/2001 och annan relevant gemenskapslagstiftning beaktas.

B.   DYNT

| 1. | Den besiktning efter slakt som beskrivs i kapitlen I och IV är minimikrav för undersökning avseende förekomst av dynt hos nötkreatur äldre än 6 veckor och hos svin. Dessutom får särskilda serologiska tester användas. När det gäller nötkreatur äldre än 6 veckor är anskärning av tuggmusklerna vid besiktning efter slakt inte obligatorisk om en särskild serologisk test används. Samma gäller nötkreatur äldre än 6 veckor som är uppfödda på en jordbruksanläggning som enligt ett officiellt intyg är fri från dynt. |
| --- | --- |

1.

Den besiktning efter slakt som beskrivs i kapitlen I och IV är minimikrav för undersökning avseende förekomst av dynt hos nötkreatur äldre än 6 veckor och hos svin. Dessutom får särskilda serologiska tester användas. När det gäller nötkreatur äldre än 6 veckor är anskärning av tuggmusklerna vid besiktning efter slakt inte obligatorisk om en särskild serologisk test används. Samma gäller nötkreatur äldre än 6 veckor som är uppfödda på en jordbruksanläggning som enligt ett officiellt intyg är fri från dynt.

| 2. | Kött som infekterats av dynt skall förklaras otjänligt som livsmedel. Om djuret inte är allmänt infekterat av dynt, kan emellertid de delar som inte är infekterade förklaras tjänliga som livsmedel efter att ha genomgått en frysbehandling. |
| --- | --- |

2.

Kött som infekterats av dynt skall förklaras otjänligt som livsmedel. Om djuret inte är allmänt infekterat av dynt, kan emellertid de delar som inte är infekterade förklaras tjänliga som livsmedel efter att ha genomgått en frysbehandling.

C.   TRIKINOS

| 1. | Slaktkroppar från svindjur (tama, hägnat vilt och vilt), hästdjur och andra arter som är mottagliga för trikinos skall genomgå en undersökning avseende förekomst av trikiner, i enlighet med tilllämplig gemenskapslagstiftning, om inte annat anges i den lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.

Slaktkroppar från svindjur (tama, hägnat vilt och vilt), hästdjur och andra arter som är mottagliga för trikinos skall genomgå en undersökning avseende förekomst av trikiner, i enlighet med tilllämplig gemenskapslagstiftning, om inte annat anges i den lagstiftningen.

| 2. | Kött från djur som infekterats av trikiner skall förklaras otjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Kött från djur som infekterats av trikiner skall förklaras otjänligt som livsmedel.

D.   ROTS

| 1. | Vid behov skall hästdjur genomgå en undersökning avseende förekomst av rots. En undersökning av rots skall hos hästdjur omfatta en noggrann undersökning av slemhinnorna i luftstrupen, svalget, näshålan och dess bihålor efter det att huvudet delats i medianplanet och näsans skiljevägg tagits bort. |
| --- | --- |

1.

Vid behov skall hästdjur genomgå en undersökning avseende förekomst av rots. En undersökning av rots skall hos hästdjur omfatta en noggrann undersökning av slemhinnorna i luftstrupen, svalget, näshålan och dess bihålor efter det att huvudet delats i medianplanet och näsans skiljevägg tagits bort.

| 2. | Kött från hästar som konstaterats ha rots skall förklaras otjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Kött från hästar som konstaterats ha rots skall förklaras otjänligt som livsmedel.

E.   TUBERKULOS

| 1. | Om djur reagerar positivt eller oklart på ett tuberkulinprov eller om det finns andra skäl att misstänka infektion skall de slaktas åtskilt från andra djur, och försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undanröja risken för att andra slaktkroppar, slaktlinjen och slakteriets personal smittas ner. |
| --- | --- |

1.

Om djur reagerar positivt eller oklart på ett tuberkulinprov eller om det finns andra skäl att misstänka infektion skall de slaktas åtskilt från andra djur, och försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undanröja risken för att andra slaktkroppar, slaktlinjen och slakteriets personal smittas ner.

| 2. | Allt kött från djur där besiktningen efter slakt påvisat begränsade tuberkulosskador hos ett antal organ eller områden på slaktkroppen skall förklaras otjänligt som livsmedel. Om det visar sig att tuberkulosskadan är begränsad till lymfknutorna i endast ett organ eller en del av slaktkroppen skall dock endast det angripna organet eller den angripna delen av slaktkroppen förklaras otjänligt som livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Allt kött från djur där besiktningen efter slakt påvisat begränsade tuberkulosskador hos ett antal organ eller områden på slaktkroppen skall förklaras otjänligt som livsmedel. Om det visar sig att tuberkulosskadan är begränsad till lymfknutorna i endast ett organ eller en del av slaktkroppen skall dock endast det angripna organet eller den angripna delen av slaktkroppen förklaras otjänligt som livsmedel.

F.   BRUCELLOS

| 1. | Om djur reagerar positivt eller oklart på ett test för påvisande av brucellos eller om det finns andra skäl att misstänka infektion skall de slaktas åtskilt från andra djur, och försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undanröja risken för att andra slaktkroppar, slaktlinjen och slakteriets personal smittas ner. |
| --- | --- |

1.

Om djur reagerar positivt eller oklart på ett test för påvisande av brucellos eller om det finns andra skäl att misstänka infektion skall de slaktas åtskilt från andra djur, och försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undanröja risken för att andra slaktkroppar, slaktlinjen och slakteriets personal smittas ner.

| 2. | Kött från djur hos vilka besiktningen efter slakt påvisat skador som tyder på akut infektion av brucellos skall förklaras otjänligt som livsmedel. När det gäller djur som reagerar positivt eller oklart på ett test för påvisande av brucellos skall juver, könsorgan och blod förklaras otjänligt som livsmedel även om inga sådana skador påträffas. |
| --- | --- |

2.

Kött från djur hos vilka besiktningen efter slakt påvisat skador som tyder på akut infektion av brucellos skall förklaras otjänligt som livsmedel. När det gäller djur som reagerar positivt eller oklart på ett test för påvisande av brucellos skall juver, könsorgan och blod förklaras otjänligt som livsmedel även om inga sådana skador påträffas.

KAPITEL X: FÖRLAGA TILL HÄLSOINTYG

A.   FÖRLAGA TILL HÄLSOINTYG FÖR LEVANDE DJUR

HÄLSOINTYG

för levande djur som transporteras från jordbruksanläggningen till slakteriet

Behörig myndighet: ...Nr: ...1.   Djurens identitetArter: ...Antal djur: ...Identitetsmärkning: ...2.   Djurens ursprungAdress till den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer: ...Identifiering av gården (10) ...3.   Djurens destinationDjuren sänds till följande slakteri: ...Transportmedel: ...4.   Övriga upplysningar...5.   DeklarationUndertecknad intygar härmed att





  —

| — | de djur som beskrivs ovan inspekterades före slakt på ovanstående jordbruksanläggning kl. ... den ... (datum) och har befunnits vara friska, |
| --- | --- |

de djur som beskrivs ovan inspekterades före slakt på ovanstående jordbruksanläggning kl. ... den ... (datum) och har befunnits vara friska,

| — | journaler och dokumentation som gäller dessa djur uppfyllde de rättsliga kraven och utgör inget hinder för slakt av dessa djur. |
| --- | --- |

—

journaler och dokumentation som gäller dessa djur uppfyllde de rättsliga kraven och utgör inget hinder för slakt av dessa djur.

B.   FÖRLAGA TILL HÄLSOINTYG FÖR DJUR SLAKTADE PÅ JORDBRUKSANLÄGGNINGEN

HÄLSOINTYG

för djur slaktade på jordbruksanläggningen

Behörig myndighet: ...Nr: ...1.   Djurens identitetArter: ...Antal djur: ...Identitetsmärkning: ...2.   Djurens ursprungAdress till den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer: ...Identifiering av gården (11): ...3.   Djurens destinationDjuren sänds till följande slakteri: ...Transportmedel: ...4.   Övriga upplysningar...5.   DeklarationUndertecknad intygar härmed att





  —

| — | de djur som beskrivs ovan inspekterades före slakt på ovanstående jordbruksanläggning kl. ... den ... (datum) och har befunnits vara friska, |
| --- | --- |

de djur som beskrivs ovan inspekterades före slakt på ovanstående jordbruksanläggning kl. ... den ... (datum) och har befunnits vara friska,

| — | de slaktades på jordbruksanläggningen kl. ... den ... (datum) och slakt och avblodning genomfördes korrekt, |
| --- | --- |

—

de slaktades på jordbruksanläggningen kl. ... den ... (datum) och slakt och avblodning genomfördes korrekt,

| — | journaler och dokumentation som gäller dessa djur uppfyllde de rättsliga kraven och utgör inget hinder för slakt av dessa djur. |
| --- | --- |

—

journaler och dokumentation som gäller dessa djur uppfyllde de rättsliga kraven och utgör inget hinder för slakt av dessa djur.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2245/2003 (EUT L 333, 20.12.2003, s. 28).

(3)  EGT L 125, 23.5.1996, s. 10. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(5)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(6)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(7)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 21/2004 (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).

(8)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(9)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(10)  Ej obligatoriskt.

(11)  Ej obligatoriskt.

BILAGA II

LEVANDE MUSSLOR

KAPITEL I: RÄCKVIDD

Denna bilaga gäller levande musslor och, i tillämpliga delar, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor.

KAPITEL II: OFFENTLIG KONTROLL AV LEVANDE MUSSLOR FRÅN KLASSIFICERADE PRODUKTIONSOMRÅDEN

A.   KLASSIFICERING AV PRODUKTIONSOMRÅDEN OCH ÅTERUTLÄGGNINGSOMRÅDEN

| 1. | Den behöriga myndigheten skall fastställa läget och gränserna för de produktionsområden och återutläggningsområden som den fastställer. Den får, när det är lämpligt, göra detta i samarbete med livsmedelsföretagaren. |
| --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten skall fastställa läget och gränserna för de produktionsområden och återutläggningsområden som den fastställer. Den får, när det är lämpligt, göra detta i samarbete med livsmedelsföretagaren.

| 2. | Den behöriga myndigheten skall klassificera produktionsområden från vilka den godkänner upptagning av levande musslor i tre kategorier efter halten av fekal förorening. Den får, när det är lämpligt, göra detta i samarbete med livsmedelsföretagaren. |
| --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten skall klassificera produktionsområden från vilka den godkänner upptagning av levande musslor i tre kategorier efter halten av fekal förorening. Den får, när det är lämpligt, göra detta i samarbete med livsmedelsföretagaren.

| 3. | Den behöriga myndigheten får klassificera områden från vilka upptagning av levande musslor avsedda för direkt konsumtion är tillåten som kategori A-områden. Levande musslor som tas upp från dessa områden skall uppfylla de hälsokrav för levande musslor som fastställs i avsnitt VII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (1). |
| --- | --- |

3.

Den behöriga myndigheten får klassificera områden från vilka upptagning av levande musslor avsedda för direkt konsumtion är tillåten som kategori A-områden. Levande musslor som tas upp från dessa områden skall uppfylla de hälsokrav för levande musslor som fastställs i avsnitt VII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (1).

| 4. | Den behöriga myndigheten får klassificera områden från vilka levande musslor får tas upp, men endast släppas ut på marknaden som livsmedel efter behandling i en reningsanläggning eller efter återutläggning för att uppfylla de hälsokrav som avses i punkt 3, som kategori B-områden. Levande musslor från dessa områden får vid MPN-femrörstest med tre utspädningar inte överskrida gränsen 4 600E. coli per 100 g kött och intravalvulär vätska. |
| --- | --- |

4.

Den behöriga myndigheten får klassificera områden från vilka levande musslor får tas upp, men endast släppas ut på marknaden som livsmedel efter behandling i en reningsanläggning eller efter återutläggning för att uppfylla de hälsokrav som avses i punkt 3, som kategori B-områden. Levande musslor från dessa områden får vid MPN-femrörstest med tre utspädningar inte överskrida gränsen 4 600E. coli per 100 g kött och intravalvulär vätska.

| 5. | Den behöriga myndigheten får som kategori C-områden klassificera områden från vilka levande musslor får tas upp, men endast släppas ut på marknaden efter återutläggning en lång period för att uppfylla de hälsokrav som avses i punkt 3. Levande musslor från dessa områden får vid MPNfemrörstest med tre utspädningar inte överskrida gränsen 46 000E. coli per 100 g kött och intravalvulär vätska. |
| --- | --- |

5.

Den behöriga myndigheten får som kategori C-områden klassificera områden från vilka levande musslor får tas upp, men endast släppas ut på marknaden efter återutläggning en lång period för att uppfylla de hälsokrav som avses i punkt 3. Levande musslor från dessa områden får vid MPNfemrörstest med tre utspädningar inte överskrida gränsen 46 000E. coli per 100 g kött och intravalvulär vätska.

| 6. | Om den behöriga myndigheten fattar ett principbeslut om att klassificera ett produktions- eller återutläggningsområde skall den






  a) | göra en inventering av de källor till förorening från människor eller djur som kan komma att kontaminera produktionsområdet, |
| --- | --- | --- |

6.

Om den behöriga myndigheten fattar ett principbeslut om att klassificera ett produktions- eller återutläggningsområde skall den

a)

göra en inventering av de källor till förorening från människor eller djur som kan komma att kontaminera produktionsområdet,

| b) | undersöka mängden organiska föroreningar som släpps ut under olika tider på året och relatera dem till bland annat säsongsvariationerna i fråga om folkmängd och antal djur i omgivningen, regnmängden och reningen av avfallsvatten, |
| --- | --- |

b)

undersöka mängden organiska föroreningar som släpps ut under olika tider på året och relatera dem till bland annat säsongsvariationerna i fråga om folkmängd och antal djur i omgivningen, regnmängden och reningen av avfallsvatten,

| c) | bestämma föroreningarnas rörelsemönster genom batymetri samt genom kartläggning av strömmarna och tidvattencykeln i upptagningsområdet, och |
| --- | --- |

c)

bestämma föroreningarnas rörelsemönster genom batymetri samt genom kartläggning av strömmarna och tidvattencykeln i upptagningsområdet, och

| d) | upprätta ett provtagningsprogram för musslor i produktionsområdet. Programmet skall bygga på granskning av kända data och av ett antal prover, med en geografisk spridning av provtagningspunkterna och en provtagningsfrekvens som ger ett så representativt urval som möjligt för analysen av produktionsområdet. |
| --- | --- |

d)

upprätta ett provtagningsprogram för musslor i produktionsområdet. Programmet skall bygga på granskning av kända data och av ett antal prover, med en geografisk spridning av provtagningspunkterna och en provtagningsfrekvens som ger ett så representativt urval som möjligt för analysen av produktionsområdet.

B.   ÖVERVAKNING AV KLASSIFICERADE ÅTERUTLÄGGNINGS- OCH PRODUKTIONSOMRÅDEN

| 1. | Klassificerade återutläggnings- och produktionsområden skall övervakas regelbundet för att kontrollera






  a) | att det inte förekommer några oegentligheter beträffande de levande musslornas ursprung, härkomst och destination, |
| --- | --- | --- |

1.

Klassificerade återutläggnings- och produktionsområden skall övervakas regelbundet för att kontrollera

a)

att det inte förekommer några oegentligheter beträffande de levande musslornas ursprung, härkomst och destination,

| b) | de levande musslornas mikrobiologiska status i relation till produktions- och återutläggningsområdena, |
| --- | --- |

b)

de levande musslornas mikrobiologiska status i relation till produktions- och återutläggningsområdena,

| c) | eventuell förekomst av toxinproducerande plankton i vattnet i produktions- och återutläggningsområdena och av biotoxiner i levande musslor, och |
| --- | --- |

c)

eventuell förekomst av toxinproducerande plankton i vattnet i produktions- och återutläggningsområdena och av biotoxiner i levande musslor, och

| d) | eventuell förekomst av kemiska föroreningar i levande musslor. |
| --- | --- |

d)

eventuell förekomst av kemiska föroreningar i levande musslor.

| 2. | För att tillämpa punkt 1 b, 1 c och 1 d skall det upprättas provtagningsplaner för kontroller med jämna mellanrum eller, i händelse av oregelbundna upptagningsperioder, från fall till fall. Den geografiska spridningen av provtagningspunkterna och provtagningsfrekvensen måste ge ett så representativt urval som möjligt för analysen av produktionsområdet. |
| --- | --- |

2.

För att tillämpa punkt 1 b, 1 c och 1 d skall det upprättas provtagningsplaner för kontroller med jämna mellanrum eller, i händelse av oregelbundna upptagningsperioder, från fall till fall. Den geografiska spridningen av provtagningspunkterna och provtagningsfrekvensen måste ge ett så representativt urval som möjligt för analysen av produktionsområdet.

| 3. | Provtagningsplanerna för kontroll av de levande musslornas mikrobiologiska status måste ta särskild hänsyn till






  a) | sannolika variationer av halterna av fekal förorening, och |
| --- | --- | --- |

3.

Provtagningsplanerna för kontroll av de levande musslornas mikrobiologiska status måste ta särskild hänsyn till

a)

sannolika variationer av halterna av fekal förorening, och

| b) | de faktorer som avses i punkt 6 i del A. |
| --- | --- |

b)

de faktorer som avses i punkt 6 i del A.

| 4. | Provtagningsplanerna för kontroll av eventuell förekomst av toxinproducerande plankton i vattnet i produktions- och återutläggningsområden och av biotoxiner i levande musslor måste ta särskild hänsyn till eventuella variationer beträffande närvaron av plankton som innehåller marina biotoxiner. Provtagningen skall omfatta följande:






  a) | Regelbunden provtagning för att påvisa förändringar i sammansättning och geografisk fördelning av plankton som innehåller toxiner. Resultat som ger anledning att misstänka att toxin ansamlas i musselkött skall leda till intensiv provtagning. |
| --- | --- | --- |

4.

Provtagningsplanerna för kontroll av eventuell förekomst av toxinproducerande plankton i vattnet i produktions- och återutläggningsområden och av biotoxiner i levande musslor måste ta särskild hänsyn till eventuella variationer beträffande närvaron av plankton som innehåller marina biotoxiner. Provtagningen skall omfatta följande:

a)

Regelbunden provtagning för att påvisa förändringar i sammansättning och geografisk fördelning av plankton som innehåller toxiner. Resultat som ger anledning att misstänka att toxin ansamlas i musselkött skall leda till intensiv provtagning.

| b) | Regelbundna toxicitetskontroller av de musslor från det angripna området som är mest mottagliga för kontaminering. |
| --- | --- |

b)

Regelbundna toxicitetskontroller av de musslor från det angripna området som är mest mottagliga för kontaminering.

| 5. | Provtagning för analys av toxiner i musslor skall som regel ske en gång per vecka under de perioder då upptagning är tillåten. Frekvensen kan minskas i särskilda områden eller för särskilda typer av musslor om en riskbedömning avseende förekomsten av toxiner eller växtplankton tyder på en mycket liten risk för toxiska episoder. Frekvensen skall ökas om en sådan bedömning tyder på att det inte är tillräckligt med provtagning en gång per vecka. Riskbedömningen skall ses över regelbundet för att bedöma risken för förekomst av toxiner i levande musslor från dessa områden. |
| --- | --- |

5.

Provtagning för analys av toxiner i musslor skall som regel ske en gång per vecka under de perioder då upptagning är tillåten. Frekvensen kan minskas i särskilda områden eller för särskilda typer av musslor om en riskbedömning avseende förekomsten av toxiner eller växtplankton tyder på en mycket liten risk för toxiska episoder. Frekvensen skall ökas om en sådan bedömning tyder på att det inte är tillräckligt med provtagning en gång per vecka. Riskbedömningen skall ses över regelbundet för att bedöma risken för förekomst av toxiner i levande musslor från dessa områden.

| 6. | Om det finns uppgifter om ansamling av toxiner för en grupp arter som förekommer på samma område, kan den art som uppvisar de högsta halterna användas som indikatorart. På så sätt kan alla arter i gruppen användas om toxinhalten hos indikatorarten är lägre än det föreskrivna gränsvärdet. Om toxinhalten i indikatorarten överskrider det föreskrivna gränsvärdet, är upptagning av de övriga arterna tillåten endast om ytterligare analyser av de övriga arterna visar att toxinhalterna i dessa arter ligger under gränsvärdena. |
| --- | --- |

6.

Om det finns uppgifter om ansamling av toxiner för en grupp arter som förekommer på samma område, kan den art som uppvisar de högsta halterna användas som indikatorart. På så sätt kan alla arter i gruppen användas om toxinhalten hos indikatorarten är lägre än det föreskrivna gränsvärdet. Om toxinhalten i indikatorarten överskrider det föreskrivna gränsvärdet, är upptagning av de övriga arterna tillåten endast om ytterligare analyser av de övriga arterna visar att toxinhalterna i dessa arter ligger under gränsvärdena.

| 7. | När det gäller övervakning av plankton skall urvalet vara representativt för vattenpelaren och ge information om förekomsten av toxiska arter och populationstrender. Om förändringar i toxiska populationer upptäcks som kan leda till toxisk ansamling, skall antingen provtagningsfrekvensen ökas eller områdena avstängas av försiktighetsskäl tills man har fått resultaten av toxinanalyserna. |
| --- | --- |

7.

När det gäller övervakning av plankton skall urvalet vara representativt för vattenpelaren och ge information om förekomsten av toxiska arter och populationstrender. Om förändringar i toxiska populationer upptäcks som kan leda till toxisk ansamling, skall antingen provtagningsfrekvensen ökas eller områdena avstängas av försiktighetsskäl tills man har fått resultaten av toxinanalyserna.

| 8. | Provtagningsplanerna för kontroll av förekomsten av kemiska föroreningar skall göra det möjligt att upptäcka om de gränsvärden som fastställs i förordning (EG) nr 466/2001 (2) har överskridits. |
| --- | --- |

8.

Provtagningsplanerna för kontroll av förekomsten av kemiska föroreningar skall göra det möjligt att upptäcka om de gränsvärden som fastställs i förordning (EG) nr 466/2001 (2) har överskridits.

C.   BESLUT EFTER ÖVERVAKNINGEN

| 1. | Om resultaten av en provtagning visar att hälsokraven för musslor inte uppfylls eller att musslorna på annat sätt utgör en risk för människors hälsa, skall den behöriga myndigheten stänga produktionsområdet för att förhindra att levande musslor tas upp där. Den behöriga myndigheten får emellertid klassificera om ett produktionsområde som kategori B eller C om det uppfyller de relevanta kriterierna enligt del A och inte innebär någon annan risk för människors hälsa. |
| --- | --- |

1.

Om resultaten av en provtagning visar att hälsokraven för musslor inte uppfylls eller att musslorna på annat sätt utgör en risk för människors hälsa, skall den behöriga myndigheten stänga produktionsområdet för att förhindra att levande musslor tas upp där. Den behöriga myndigheten får emellertid klassificera om ett produktionsområde som kategori B eller C om det uppfyller de relevanta kriterierna enligt del A och inte innebär någon annan risk för människors hälsa.

| 2. | Den behöriga myndigheten får på nytt öppna stängda produktionsområden endast om hälsokraven för musslor åter uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen. Om den behöriga myndigheten stänger ett produktionsområde på grund av förekomst av plankton eller för höga halter av toxiner i musslor, skall minst två provtagningar i följd som tagits med minst 48 tim mars mellanrum visa resultat som ligger under de föreskrivna gränsvärdena innan området åter får öppnas. Den behöriga myndigheten får ta hänsyn till information om trender i fråga om växtplankton när den fattar beslutet. När det finns övertygande belägg för förändringar i toxiciteten i ett visst område och under förutsättning att det finns nya uppgifter om en trend mot minskad toxicitet, kan den behöriga myndigheten besluta att åter öppna ett område där resultaten från en enda provtagning ligger under det föreskrivna gränsvärdet. |
| --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten får på nytt öppna stängda produktionsområden endast om hälsokraven för musslor åter uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen. Om den behöriga myndigheten stänger ett produktionsområde på grund av förekomst av plankton eller för höga halter av toxiner i musslor, skall minst två provtagningar i följd som tagits med minst 48 tim mars mellanrum visa resultat som ligger under de föreskrivna gränsvärdena innan området åter får öppnas. Den behöriga myndigheten får ta hänsyn till information om trender i fråga om växtplankton när den fattar beslutet. När det finns övertygande belägg för förändringar i toxiciteten i ett visst område och under förutsättning att det finns nya uppgifter om en trend mot minskad toxicitet, kan den behöriga myndigheten besluta att åter öppna ett område där resultaten från en enda provtagning ligger under det föreskrivna gränsvärdet.

D.   KOMPLETTERANDE ÖVERVAKNINGSKRAV

| 1. | Den behöriga myndigheten skall övervaka klassificerade produktionsområden där upptagning av musslor är förbjuden eller underkastad särskilda villkor, för att se till att hälsovådliga produkter inte släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten skall övervaka klassificerade produktionsområden där upptagning av musslor är förbjuden eller underkastad särskilda villkor, för att se till att hälsovådliga produkter inte släpps ut på marknaden.

| 2. | Utöver den övervakning av produktions- och återutläggningsområden som avses i punkt 1 i del B skall ett kontrollsystem upprättas med laboratorieundersökningar för kontroll av att livsmedelsföretagarna uppfyller kraven för slutprodukten på alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan. Detta kontrollsystem skall särskilt verifiera att halterna av marina biotoxiner och främmande ämnen inte överstiger gränsvärdena och att musslornas mikrobiologiska status inte är hälsovådlig. |
| --- | --- |

2.

Utöver den övervakning av produktions- och återutläggningsområden som avses i punkt 1 i del B skall ett kontrollsystem upprättas med laboratorieundersökningar för kontroll av att livsmedelsföretagarna uppfyller kraven för slutprodukten på alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan. Detta kontrollsystem skall särskilt verifiera att halterna av marina biotoxiner och främmande ämnen inte överstiger gränsvärdena och att musslornas mikrobiologiska status inte är hälsovådlig.

E.   REGISTRERING OCH UTBYTE AV INFORMATION

Den behöriga myndigheten skall göra följande:

| a) | Fastställa och uppdatera en förteckning över godkända produktions- och återutläggningsområden, med uppgifter om deras läge och gränser samt klassificering, från vilka levande musslor får tas upp enligt bestämmelserna i denna bilaga. Förteckningen skall delges de personer som berörs av bestämmelserna i denna bilaga, till exempel producenter, upptagare och driftspersonal vid renings- och leveransanläggningar. |
| --- | --- |

a)

Fastställa och uppdatera en förteckning över godkända produktions- och återutläggningsområden, med uppgifter om deras läge och gränser samt klassificering, från vilka levande musslor får tas upp enligt bestämmelserna i denna bilaga. Förteckningen skall delges de personer som berörs av bestämmelserna i denna bilaga, till exempel producenter, upptagare och driftspersonal vid renings- och leveransanläggningar.

| b) | Omedelbart underrätta de parter som berörs av bestämmelserna i denna bilaga, t.ex. producenter, upptagare och driftspersonal vid renings- och leveransanläggningar, om ett produktionsområdes läge, gränser eller klassificering ändras eller om området stängs tillfälligt eller definitivt. |
| --- | --- |

b)

Omedelbart underrätta de parter som berörs av bestämmelserna i denna bilaga, t.ex. producenter, upptagare och driftspersonal vid renings- och leveransanläggningar, om ett produktionsområdes läge, gränser eller klassificering ändras eller om området stängs tillfälligt eller definitivt.

| c) | Omgående vidta åtgärder om de kontroller som föreskrivs i denna bilaga visar att produktionsområdet skall stängas eller klassificeras om eller åter kan öppnas. |
| --- | --- |

c)

Omgående vidta åtgärder om de kontroller som föreskrivs i denna bilaga visar att produktionsområdet skall stängas eller klassificeras om eller åter kan öppnas.

F.   LIVSMEDELSFÖRETAGARES EGENKONTROLL

Vid beslut om klassificering, öppnande eller stängning av produktionsområden kan den behöriga myndigheten ta hänsyn till resultaten av kontroller som utförts av livsmedelsföretagarna eller av de organisationer som företräder livsmedelsföretagarna. I sådana fall krävs det att den behöriga myndigheten har utsett det laboratorium som genomför analysen och, om så är nödvändigt, att provtagningen och analysen genomförts i enlighet med ett protokoll som den behöriga myndigheten och de berörda livsmedelsföretagarna eller den berörda organisationen har enats om.

KAPITEL III: OFFENTLIG KONTROLL AV KAMMUSSLOR (PECTINIDAE) SOM TAGITS UPP UTANFÖR KLASSIFICERADE PRODUKTIONSOMRÅDEN

Offentlig kontroll av kammusslor (pectinidae) som tagits upp utanför klassificerade produktionsområden skall göras i fiskauktionshallar, leveransanläggningar och anläggningar för bearbetning. Sådan offentlig kontroll syftar till att övervaka efterlevnaden av de hälsonormer för levande musslor som fastställs i avsnitt VII kapitel V i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (3) samt efterlevnaden av andra krav i avsnitt VII kapitel IX i bilaga III till den förordningen.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 77, 16.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 655/2004 (EUT L 104, 8.4.2004, s. 48).

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA III

FISKERIPRODUKTER

KAPITEL I: OFFENTLIG KONTROLL AV PRODUKTION OCH UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN

| 1. | Offentlig kontroll av produktion och utsläppande på marknaden av fiskeriprodukter skall särskilt innefatta följande:






  a) | Regelbunden kontroll av hygienförhållanden vid landning och första försäljning. |
| --- | --- | --- |

1.

Offentlig kontroll av produktion och utsläppande på marknaden av fiskeriprodukter skall särskilt innefatta följande:

a)

Regelbunden kontroll av hygienförhållanden vid landning och första försäljning.

| b) | Regelbundna inspektioner av fartyg och anläggningar på land, bland annat fiskauktionshallar och grossistmarknader, för att särskilt kontrollera






  i) | i förekommande fall, att villkoren för godkännande fortfarande uppfylls, |
| --- | --- | --- |

b)

Regelbundna inspektioner av fartyg och anläggningar på land, bland annat fiskauktionshallar och grossistmarknader, för att särskilt kontrollera

i)

i förekommande fall, att villkoren för godkännande fortfarande uppfylls,

| ii) | att fiskeriprodukterna hanteras på rätt sätt, |
| --- | --- |

ii)

att fiskeriprodukterna hanteras på rätt sätt,

| iii) | att hygien- och temperaturkrav är uppfyllda, och |
| --- | --- |

iii)

att hygien- och temperaturkrav är uppfyllda, och

| iv) | att kraven på renlighet för anläggningar, inklusive fartyg, och deras installationer och utrustning samt personalhygien uppfylls. |
| --- | --- |

iv)

att kraven på renlighet för anläggningar, inklusive fartyg, och deras installationer och utrustning samt personalhygien uppfylls.

| c) | Kontroller av lagrings- och transportförhållanden. |
| --- | --- |

c)

Kontroller av lagrings- och transportförhållanden.

| 2. | Om inte annat följer av punkt 3 gäller dock följande för offentlig kontroll av fartyg:






  a) | De får utföras när ett fartyg anlöper en hamn i en medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

2.

Om inte annat följer av punkt 3 gäller dock följande för offentlig kontroll av fartyg:

a)

De får utföras när ett fartyg anlöper en hamn i en medlemsstat.

| b) | De skall gälla alla fartyg som landar fiskeriprodukter i gemenskapens hamnar, oavsett vilken flagg fartyget för. |
| --- | --- |

b)

De skall gälla alla fartyg som landar fiskeriprodukter i gemenskapens hamnar, oavsett vilken flagg fartyget för.

| c) | När den offentliga kontrollen utförs av den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för får kontrollen vid behov utföras till sjöss eller när fartyget ligger i hamn i en annan medlemsstat eller i ett tredje land. |
| --- | --- |

c)

När den offentliga kontrollen utförs av den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för får kontrollen vid behov utföras till sjöss eller när fartyget ligger i hamn i en annan medlemsstat eller i ett tredje land.

| 3. | a) | Vid en inspektion för godkännande av ett fabriks- eller frysfartyg som för en medlemsstats flagg skall den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för genomföra inspektionerna på ett sätt som överensstämmer med kraven i artikel 3, i synnerhet tidsfristerna i artikel 3.2. Vid behov får denna behöriga myndighet inspektera fartyget till sjöss eller när det ligger i hamn i en annan medlemsstat eller i ett tredje land. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Vid en inspektion för godkännande av ett fabriks- eller frysfartyg som för en medlemsstats flagg skall den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för genomföra inspektionerna på ett sätt som överensstämmer med kraven i artikel 3, i synnerhet tidsfristerna i artikel 3.2. Vid behov får denna behöriga myndighet inspektera fartyget till sjöss eller när det ligger i hamn i en annan medlemsstat eller i ett tredje land.

| b) | När den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för har beviljat fartyget villkorat godkännande i enlighet med artikel 3, får denna behöriga myndighet uppdra åt en behörig myndighet






  i) | i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- | --- |

b)

När den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för har beviljat fartyget villkorat godkännande i enlighet med artikel 3, får denna behöriga myndighet uppdra åt en behörig myndighet

i)

i en annan medlemsstat, eller

| ii) | i ett tredje land som finns med i en sådan förteckning över tredje länder från vilka import av fiskeriprodukter är tillåten som har upprättats i enlighet med artikel 11, |
| --- | --- |

ii)

i ett tredje land som finns med i en sådan förteckning över tredje länder från vilka import av fiskeriprodukter är tillåten som har upprättats i enlighet med artikel 11,

att genomföra en uppföljningsinspektion för att bevilja ett slutligt godkännande, förlänga det villkorade godkännandet i enlighet med artikel 3.1 b eller se över godkännandet i enlighet med artikel 3.4. Denna behöriga myndighet får vid behov inspektera fartyget till sjöss eller när det ligger i hamn i en annan medlemsstat eller i ett tredje land.

| 4. | När den behöriga myndigheten i en medlemsstat uppdrar åt den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat eller i ett tredje land att genomföra inspektioner för dess räkning i enlighet med punkt 3 skall de båda behöriga myndigheterna avtala om villkoren för inspektionerna. Dessa villkor skall särskilt garantera att den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för utan dröjsmål får rapporter om resultatet av inspektionerna och om fall där det misstänks att kraven inte uppfylls, så att den kan vidta nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

4.

När den behöriga myndigheten i en medlemsstat uppdrar åt den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat eller i ett tredje land att genomföra inspektioner för dess räkning i enlighet med punkt 3 skall de båda behöriga myndigheterna avtala om villkoren för inspektionerna. Dessa villkor skall särskilt garantera att den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för utan dröjsmål får rapporter om resultatet av inspektionerna och om fall där det misstänks att kraven inte uppfylls, så att den kan vidta nödvändiga åtgärder.

KAPITEL II: OFFENTLIG KONTROLL AV FISKERIPRODUKTER

Offentlig kontroll av fiskeriprodukter skall minst omfatta följande:

A.   ORGANOLEPTISKA UNDERSÖKNINGAR

Organoleptiska stickprover skall tas på alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan. Ett av syftena med dessa stickprover är att verifiera att de krav på färskhet uppfylls som har fastställts i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Detta innebär särskilt att på alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan verifiera att fiskeriprodukternas färskhet åtminstone överstiger de minimikrav som har fastställts i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

B.   FÄRSKHETSINDIKATORER

När den organoleptiska undersökningen visar att det råder tvivel om huruvida fiskeriprodukterna är färska, får prover tas för laboratorieundersökningar för bestämning av de totala halterna av flyktiga kvävebaser (TVB-N) och trimetylaminkväve (TMA-N).

Den behöriga myndigheten skall använda de kriterier som fastställs i gemenskapslagstiftningen.

Om den organoleptiska undersökningen ger anledning att misstänka andra tillstånd som skulle kunna påverka människors hälsa, skall lämpliga prover tas för att kontrollera detta.

C.   HISTAMIN

Stickprovsundersökningar av histaminhalten skall utföras för att verifiera att de tillåtna halter som fastställs i gemenskapslagstiftningen inte överskrids.

D.   RESTSUBSTANSER OCH FRÄMMANDE ÄMNEN

Halterna av restsubstanser och främmande ämnen skall övervakas i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

E.   MIKROBIOLOGISKA KONTROLLER

När så är nödvändigt skall mikrobiologiska kontroller genomföras i enlighet med de relevanta regler och kriterier som fastställs i gemenskapslagstiftningen.

F.   PARASITER

Stickprover skall tas för att kontrollera att gemenskapslagstiftningen om parasiter efterlevs.

G.   GIFTIGA FISKERIPRODUKTER

Kontroller skall göras för att säkerställa att följande fiskeriprodukter inte släpps ut på marknaden:

| 1. | Giftiga fiskar av följande familjer får inte släppas ut på marknaden: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae och Canthigasteridae. |
| --- | --- |

1.

Giftiga fiskar av följande familjer får inte släppas ut på marknaden: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae och Canthigasteridae.

| 2. | Fiskeriprodukter som innehåller biotoxiner, t.ex. Ciguatera eller andra toxiner som är farliga för människors hälsa. Fiskeriprodukter som härrör från musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor får dock släppas ut på marknaden om de har framställts i överensstämmelse med bestämmelserna i avsnitt VII i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (1) och uppfyller kraven i kapitel V punkt 2 i det avsnittet. |
| --- | --- |

2.

Fiskeriprodukter som innehåller biotoxiner, t.ex. Ciguatera eller andra toxiner som är farliga för människors hälsa. Fiskeriprodukter som härrör från musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor får dock släppas ut på marknaden om de har framställts i överensstämmelse med bestämmelserna i avsnitt VII i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (1) och uppfyller kraven i kapitel V punkt 2 i det avsnittet.

KAPITEL III: BESLUT EFTER KONTROLLER

Fiskeriprodukter skall förklaras otjänliga som livsmedel om

| 1. | organoleptiska, kemiska, fysikaliska eller mikrobiologiska undersökningar eller parasitkontroller har visat att de inte följer bestämmelserna i den relevanta gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

1.

organoleptiska, kemiska, fysikaliska eller mikrobiologiska undersökningar eller parasitkontroller har visat att de inte följer bestämmelserna i den relevanta gemenskapslagstiftningen,

| 2. | de i sina ätliga delar innehåller främmande ämnen eller restsubstanser som överstiger de gränsvärden som fastställs i gemenskapslagstiftningen eller förekommer i sådana mängder att det beräknade intaget överstiger det för människan acceptabla dags- eller veckointaget, |
| --- | --- |

2.

de i sina ätliga delar innehåller främmande ämnen eller restsubstanser som överstiger de gränsvärden som fastställs i gemenskapslagstiftningen eller förekommer i sådana mängder att det beräknade intaget överstiger det för människan acceptabla dags- eller veckointaget,

| 3. | de härrör från






  i) | giftiga fiskar, |
| --- | --- | --- |

3.

de härrör från

i)

giftiga fiskar,

| ii) | fiskeriprodukter som inte uppfyller kraven i punkt G.2 i kapitel II när det gäller biotoxiner, eller |
| --- | --- |

ii)

fiskeriprodukter som inte uppfyller kraven i punkt G.2 i kapitel II när det gäller biotoxiner, eller

| iii) | musslor, tagghudingar, manteldjur eller marina snäckor som innehåller marina biotoxiner som sammanlagt överstiger gränsvärdena i förordning (EG) nr .../2004 (1), eller |
| --- | --- |

iii)

musslor, tagghudingar, manteldjur eller marina snäckor som innehåller marina biotoxiner som sammanlagt överstiger gränsvärdena i förordning (EG) nr .../2004 (1), eller

| 4. | den behöriga myndigheten anser att de kan utgöra en risk för människors eller djurs hälsa eller av annan orsak inte är lämpliga som livsmedel. |
| --- | --- |

4.

den behöriga myndigheten anser att de kan utgöra en risk för människors eller djurs hälsa eller av annan orsak inte är lämpliga som livsmedel.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA IV

OBEHANDLAD MJÖLK OCH MEJERIPRODUKTER

KAPITEL I: KONTROLL AV MJÖLKPRODUKTIONSANLÄGGNINGAR

| 1. | Djur på mjölkproduktionsanläggningar skall vara föremål för offentlig kontroll för att man skall kunna verifiera att hälsokraven uppfylls när det gäller produktion av obehandlad mjölk, särskilt djurens hälsotillstånd och användningen av veterinärmedicinska preparat. Dessa kontroller får äga rum samtidigt med de veterinärkontroller som utförs i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om folkhälsa samt djurs hälsa och djurskydd och får utföras av en godkänd veterinär. |
| --- | --- |

1.

Djur på mjölkproduktionsanläggningar skall vara föremål för offentlig kontroll för att man skall kunna verifiera att hälsokraven uppfylls när det gäller produktion av obehandlad mjölk, särskilt djurens hälsotillstånd och användningen av veterinärmedicinska preparat. Dessa kontroller får äga rum samtidigt med de veterinärkontroller som utförs i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om folkhälsa samt djurs hälsa och djurskydd och får utföras av en godkänd veterinär.

| 2. | Om det finns skäl att misstänka att djurhälsobestämmelserna inte följs, skall djurens allmänna hälsotillstånd granskas. |
| --- | --- |

2.

Om det finns skäl att misstänka att djurhälsobestämmelserna inte följs, skall djurens allmänna hälsotillstånd granskas.

| 3. | Mjölkproduktionsanläggningar skall genomgå offentlig kontroll för att verifiera att hygienkraven uppfylls. Denna offentliga kontroll kan omfatta inspektioner och/eller övervakning av de kontroller som utförs av branschorganisationer. Om det visar sig att hygienen är bristfällig skall den behöriga myndigheten kontrollera att lämpliga åtgärder vidtas för att avhjälpa bristerna. |
| --- | --- |

3.

Mjölkproduktionsanläggningar skall genomgå offentlig kontroll för att verifiera att hygienkraven uppfylls. Denna offentliga kontroll kan omfatta inspektioner och/eller övervakning av de kontroller som utförs av branschorganisationer. Om det visar sig att hygienen är bristfällig skall den behöriga myndigheten kontrollera att lämpliga åtgärder vidtas för att avhjälpa bristerna.

KAPITEL II: KONTROLL AV OBEHANDLAD MJÖLK I SAMBAND MED HÄMTNING

| 1. | Den behöriga myndigheten skall övervaka de kontroller som utförs i enlighet med avsnitt IX kapitel I del III i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (1). |
| --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten skall övervaka de kontroller som utförs i enlighet med avsnitt IX kapitel I del III i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (1).

| 2. | Om livsmedelsföretagaren inte har avhjälpt bristerna inom tre månader efter den första anmälan till den behöriga myndigheten om att kriterierna när det gäller antal mikroorganismer och somatiskt celltal inte uppfylls, skall leverans av obehandlad mjölk från produktionsanläggning tillfälligt förbjudas eller, i enlighet med ett särskilt tillstånd eller allmänna instruktioner från den behöriga myndigheten, underkastas sådana krav beträffande dess behandling och användning som är nödvändiga för att skydda folkhälsan. Detta tillfälliga förbud eller dessa krav skall upprätthållas till dess att livsmedelsföretagaren har bevisat att den obehandlade mjölken på nytt uppfyller gällande kriterier. |
| --- | --- |

2.

Om livsmedelsföretagaren inte har avhjälpt bristerna inom tre månader efter den första anmälan till den behöriga myndigheten om att kriterierna när det gäller antal mikroorganismer och somatiskt celltal inte uppfylls, skall leverans av obehandlad mjölk från produktionsanläggning tillfälligt förbjudas eller, i enlighet med ett särskilt tillstånd eller allmänna instruktioner från den behöriga myndigheten, underkastas sådana krav beträffande dess behandling och användning som är nödvändiga för att skydda folkhälsan. Detta tillfälliga förbud eller dessa krav skall upprätthållas till dess att livsmedelsföretagaren har bevisat att den obehandlade mjölken på nytt uppfyller gällande kriterier.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA V

ANLÄGGNINGAR SOM INTE OMFATTAS AV KRAVET PÅ ATT VARA UPPTAGNA I EN FÖRTECKNING ENLIGT ARTIKEL 12.1

Följande anläggningar i tredje land behöver inte tas upp i de förteckningar som upprättas och uppdateras enligt artikel 12.4:

| 1. | Anläggningar som hanterar produkter av animaliskt ursprung för vilka det inte fastställs några krav i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (1). |
| --- | --- |

1.

Anläggningar som hanterar produkter av animaliskt ursprung för vilka det inte fastställs några krav i bilaga III till förordning (EG) nr .../2004 (1).

| 2. | Anläggningar som enbart bedriver primärproduktion. |
| --- | --- |

2.

Anläggningar som enbart bedriver primärproduktion.

| 3. | Anläggningar som enbart bedriver transportverksamhet. |
| --- | --- |

3.

Anläggningar som enbart bedriver transportverksamhet.

| 4. | Anläggningar som enbart lagrar produkter av animaliskt ursprung vilka inte kräver temperaturreglerade lagringsförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Anläggningar som enbart lagrar produkter av animaliskt ursprung vilka inte kräver temperaturreglerade lagringsförhållanden.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA VI

KRAV PÅ DE INTYG SOM SKALL MEDFÖLJA IMPORTVAROR

| 1. | Den företrädare för den behöriga myndigheten i avsändande tredje land som utfärdar ett intyg som skall medfölja en sändning med produkter av animaliskt ursprung avsedd för gemenskapen skall underteckna intyget och se till att det är försett med en officiell stämpel. Detta krav gäller för vart och ett av intygets blad om det består av mer än ett blad. När det gäller fabriksfartyg får den behöriga myndigheten tillåta att kaptenen eller en annan befälsperson undertecknar intyget. |
| --- | --- |

1.

Den företrädare för den behöriga myndigheten i avsändande tredje land som utfärdar ett intyg som skall medfölja en sändning med produkter av animaliskt ursprung avsedd för gemenskapen skall underteckna intyget och se till att det är försett med en officiell stämpel. Detta krav gäller för vart och ett av intygets blad om det består av mer än ett blad. När det gäller fabriksfartyg får den behöriga myndigheten tillåta att kaptenen eller en annan befälsperson undertecknar intyget.

| 2. | Intygen skall upprättas på det eller de officiella språken i det avsändande tredje landet och i den medlemsstat där gränskontrollen äger rum eller åtföljas av en bestyrkt översättning till det eller de språken. Om bestämmelsemedlemsstaten begär detta skall intygen också åtföljas av en bestyrkt översättning till den medlemsstatens officiella språk. En medlemsstat kan emellertid samtycka till att ett annat officiellt gemenskapsspråk används än medlemsstatens eget eller egna. |
| --- | --- |

2.

Intygen skall upprättas på det eller de officiella språken i det avsändande tredje landet och i den medlemsstat där gränskontrollen äger rum eller åtföljas av en bestyrkt översättning till det eller de språken. Om bestämmelsemedlemsstaten begär detta skall intygen också åtföljas av en bestyrkt översättning till den medlemsstatens officiella språk. En medlemsstat kan emellertid samtycka till att ett annat officiellt gemenskapsspråk används än medlemsstatens eget eller egna.

| 3. | Originalet till intyget skall medfölja sändningarna vid införsel till gemenskapen. |
| --- | --- |

3.

Originalet till intyget skall medfölja sändningarna vid införsel till gemenskapen.

| 4. | Intygen skall bestå av






  a) | ett enda pappersark, eller |
| --- | --- | --- |

4.

Intygen skall bestå av

a)

ett enda pappersark, eller

| b) | två eller fler sidor som ingår i ett helt och odelbart pappersark, eller |
| --- | --- |

b)

två eller fler sidor som ingår i ett helt och odelbart pappersark, eller

| c) | flera sidor som är numrerade så att en enskild sida anges som en viss sida i en begränsad följd (t.ex. ”sidan 2 av 4 sidor”). |
| --- | --- |

c)

flera sidor som är numrerade så att en enskild sida anges som en viss sida i en begränsad följd (t.ex. ”sidan 2 av 4 sidor”).

| 5. | Intygen skall ha ett unikt identifieringsnummer. Om intyget består av flera sidor skall identifieringsnumret stå på varje sida. |
| --- | --- |

5.

Intygen skall ha ett unikt identifieringsnummer. Om intyget består av flera sidor skall identifieringsnumret stå på varje sida.

| 6. | Intyget skall utfärdas innan den sändning som intyget gäller lämnar den behöriga myndighetens kontroll i det avsändande tredje landet. |
| --- | --- |

6.

Intyget skall utfärdas innan den sändning som intyget gäller lämnar den behöriga myndighetens kontroll i det avsändande tredje landet.

P5_TA(2004)0220

Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG (KOM(2003) 138 — C5-0151/2003 — 2003/0045(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 138) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 138) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 44 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0151/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 44 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0151/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0079/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0079/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0045

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 30 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om harmonisering av insynskraven med avseende på upplysningar om emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 44 och 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

med beaktande av följande:

| (1) | Effektiva
  , öppna
  och integrerade värdepappersmarknader bidrar till utvecklingen av en verklig inre marknad i gemenskapen och befrämjar tillväxt och skapande av arbetstillfällen genom att fördelningen av investeringskapital förbättras samtidigt som kostnaderna reduceras. Tillgång till korrekt
  och heltäckande
  information om emittenter i rätt tid bidrar till att skapa ett bestående förtroende bland investerarna och
  möjliggör
  en välgrundad bedömning av företagens
  nuvarande och framtida
  resultat och tillgångar.
  Detta förbättrar såväl skyddet för investerarna som marknadens effektivitet
  . |
| --- | --- |

(1)

Effektiva
  , öppna
  och integrerade värdepappersmarknader bidrar till utvecklingen av en verklig inre marknad i gemenskapen och befrämjar tillväxt och skapande av arbetstillfällen genom att fördelningen av investeringskapital förbättras samtidigt som kostnaderna reduceras. Tillgång till korrekt
  och heltäckande
  information om emittenter i rätt tid bidrar till att skapa ett bestående förtroende bland investerarna och
  möjliggör
  en välgrundad bedömning av företagens
  nuvarande och framtida
  resultat och tillgångar.
  Detta förbättrar såväl skyddet för investerarna som marknadens effektivitet
  .

| (2) | Således bör emittenterna försäkra sig om tillräcklig öppenhet gentemot investerarna genom ett regelbundet informationsflöde. Av samma skäl bör
  aktieägare, eller fysiska och juridiska personer som har rösträtt eller som innehar finansiella instrument som ger rätt att förvärva befintliga aktier med rösträtt,
  informera
  emittenter
  om förvärv
  eller andra förändringar som rör
  större andelar
  i företag
  , så att
  emittenterna
  kan hålla allmänheten underrättad. |
| --- | --- |

(2)

Således bör emittenterna försäkra sig om tillräcklig öppenhet gentemot investerarna genom ett regelbundet informationsflöde. Av samma skäl bör
  aktieägare, eller fysiska och juridiska personer som har rösträtt eller som innehar finansiella instrument som ger rätt att förvärva befintliga aktier med rösträtt,
  informera
  emittenter
  om förvärv
  eller andra förändringar som rör
  större andelar
  i företag
  , så att
  emittenterna
  kan hålla allmänheten underrättad.

| (3) | I kommissionens meddelande av den 11 maj 1999”Meddelande från kommissionen — Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan” (4) förtecknas en rad åtgärder som behövs för att förverkliga handlingsplanen för finansiella tjänster. Vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 uppmanade vidare Europeiska rådet till ett fullständigt genomförande av handlingsplanen senast 2005. En av de punkter som understryks i handlingplanen är att det bör antas ett direktiv om skärpta krav på offentliggörande av uppgifter, vilket också bekräftades av Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens meddelande av den 11 maj 1999”Meddelande från kommissionen — Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan” (4) förtecknas en rad åtgärder som behövs för att förverkliga handlingsplanen för finansiella tjänster. Vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 uppmanade vidare Europeiska rådet till ett fullständigt genomförande av handlingsplanen senast 2005. En av de punkter som understryks i handlingplanen är att det bör antas ett direktiv om skärpta krav på offentliggörande av uppgifter, vilket också bekräftades av Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002.

| (4) | Detta direktiv måste göras förenligt med de uppgifter och skyldigheter som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och medlemsstaternas centralbanker tilldelats enligt fördraget och stadgan för ECBS, och i detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt de medlemsstaters centralbanker vars aktier idag är upptagna till handel på en reglerad marknad i syfte att garantera att målen i gemenskapens primärlagstiftning följs. |
| --- | --- |

(4)

Detta direktiv måste göras förenligt med de uppgifter och skyldigheter som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och medlemsstaternas centralbanker tilldelats enligt fördraget och stadgan för ECBS, och i detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt de medlemsstaters centralbanker vars aktier idag är upptagna till handel på en reglerad marknad i syfte att garantera att målen i gemenskapens primärlagstiftning följs.

| (5) | En förbättrad harmonisering av nationella bestämmelser om kraven på regelbundet återkommande samt på löpande information från emittenter bör leda till ett stärkt investerarskydd inom hela gemenskapen. Detta direktiv påverkar emellertid inte gällande gemenskapslagstiftning när det gäller emittering av andelar från företag för kollektiva investeringar som inte är av sluten typ, eller andelar som förvärvas eller avyttras genom sådana företag. |
| --- | --- |

(5)

En förbättrad harmonisering av nationella bestämmelser om kraven på regelbundet återkommande samt på löpande information från emittenter bör leda till ett stärkt investerarskydd inom hela gemenskapen. Detta direktiv påverkar emellertid inte gällande gemenskapslagstiftning när det gäller emittering av andelar från företag för kollektiva investeringar som inte är av sluten typ, eller andelar som förvärvas eller avyttras genom sådana företag.

| (6) | Tillsynen av
  emittenter av aktier eller av räntebärande värdepapper vars nominella värde per enhet är mindre än 1 000 euro,
  torde i samband med detta direktiv bäst skötas av den medlemsstat i vilken respektive emittent har sitt säte. I detta avseende är det också viktigt att bestämmelserna i detta direktiv är konsekventa i förhållande till Europaparlamentets och rådets direktiv
  2003/71/EG av den 4 november 2003
  om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel (5). Enligt samma principer bör
  det finnas
  en viss flexibilitet s
  om gör det möjligt för emittenter i tredje land och EU-företag
  som endast emitterar
  andra värdepapper än de ovannämnda att välja hemmedlemsstat
  . |
| --- | --- |

(6)

Tillsynen av
  emittenter av aktier eller av räntebärande värdepapper vars nominella värde per enhet är mindre än 1 000 euro,
  torde i samband med detta direktiv bäst skötas av den medlemsstat i vilken respektive emittent har sitt säte. I detta avseende är det också viktigt att bestämmelserna i detta direktiv är konsekventa i förhållande till Europaparlamentets och rådets direktiv
  2003/71/EG av den 4 november 2003
  om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel (5). Enligt samma principer bör
  det finnas
  en viss flexibilitet s
  om gör det möjligt för emittenter i tredje land och EU-företag
  som endast emitterar
  andra värdepapper än de ovannämnda att välja hemmedlemsstat
  .

| (7) | Ett gott investerarskydd i hela gemenskapen skulle medverka till att undanröja hinder för notering av värdepapper på reglerade marknader som är baserade på en annan medlemsstats territorium. En annan medlemsstat än företagets hemmedlemsstat bör inte längre ha rätt att begränsa möjligheten till notering på sina reglerade värdepappersmarknader genom att tillämpa striktare krav på regelbundet återkommande samt på löpande information om de emittenter vars värdepapper tas upp till handel på reglerade marknader. |
| --- | --- |

(7)

Ett gott investerarskydd i hela gemenskapen skulle medverka till att undanröja hinder för notering av värdepapper på reglerade marknader som är baserade på en annan medlemsstats territorium. En annan medlemsstat än företagets hemmedlemsstat bör inte längre ha rätt att begränsa möjligheten till notering på sina reglerade värdepappersmarknader genom att tillämpa striktare krav på regelbundet återkommande samt på löpande information om de emittenter vars värdepapper tas upp till handel på reglerade marknader.

| (8) | Undanröjande av hinder på grundval av principen om hemmedlemsstat enligt detta direktiv bör inte påverka områden som inte omfattas av detta direktiv, t.ex. aktieägares rätt att ingripa i en emittents förvaltning. Det bör heller inte påverka hemmedlemsstatens rätt att begära att emittenten dessutom offentliggör delar av eller all lagreglerad information via tidningarna. |
| --- | --- |

(8)

Undanröjande av hinder på grundval av principen om hemmedlemsstat enligt detta direktiv bör inte påverka områden som inte omfattas av detta direktiv, t.ex. aktieägares rätt att ingripa i en emittents förvaltning. Det bör heller inte påverka hemmedlemsstatens rätt att begära att emittenten dessutom offentliggör delar av eller all lagreglerad information via tidningarna.

| (9) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (6) har redan inneburit ett första steg mot en samordning av redovisningsstandarderna i gemenskapen för de emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på reglerade marknader och som
  är skyldiga att utarbeta en
  sammanställd redovisning. Således har det redan inrättats ett särskilt system för emittenter, dvs. regler som går utöver de generella bestämmelser för alla företag som fastställs i bolagsrättsdirektiven. Detta direktiv bygger vidare på det systemet
  i fråga om årlig redovisning
  och delårsrapportering
  , inklusive principen att ge en sann och rättvis bild av en emittents tillgångar, skulder, ekonomiska ställning och vinst eller förlust. Ett sammandrag av redovisningarna som en del av halvårsrapporten utgör också en tillräcklig grund för att ge en sådan sann och rättvis bild av de första sex månaderna av en emittents räkenskapsår
  . |
| --- | --- |

(9)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (6) har redan inneburit ett första steg mot en samordning av redovisningsstandarderna i gemenskapen för de emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på reglerade marknader och som
  är skyldiga att utarbeta en
  sammanställd redovisning. Således har det redan inrättats ett särskilt system för emittenter, dvs. regler som går utöver de generella bestämmelser för alla företag som fastställs i bolagsrättsdirektiven. Detta direktiv bygger vidare på det systemet
  i fråga om årlig redovisning
  och delårsrapportering
  , inklusive principen att ge en sann och rättvis bild av en emittents tillgångar, skulder, ekonomiska ställning och vinst eller förlust. Ett sammandrag av redovisningarna som en del av halvårsrapporten utgör också en tillräcklig grund för att ge en sådan sann och rättvis bild av de första sex månaderna av en emittents räkenskapsår
  .

| (10) | Från och med att en emittents värdepapper tas upp på en reglerad marknad bör information om varje års verksamhet tas upp i en årsredovisning. Vidare torde investerarna på en värdepappersmarknad endast kunna åtnjuta en förbättrad jämförbarhet mellan årsredovisningar under förutsättning att de kan lita på att informationen offentliggörs inom en
  viss tid efter räkenskapsårets slut. När det gäller skuldebrev som redan har upptagits för handel på en reglerad marknad före den 1 januari 2005 och som har utfärdats av emittenter som har sitt säte i ett tredje land kan hemmedlemsstaten under vissa förutsättningar medge att emittenter inte utarbetar årsredovisningar i enlighet med de normer som krävs enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Från och med att en emittents värdepapper tas upp på en reglerad marknad bör information om varje års verksamhet tas upp i en årsredovisning. Vidare torde investerarna på en värdepappersmarknad endast kunna åtnjuta en förbättrad jämförbarhet mellan årsredovisningar under förutsättning att de kan lita på att informationen offentliggörs inom en
  viss tid efter räkenskapsårets slut. När det gäller skuldebrev som redan har upptagits för handel på en reglerad marknad före den 1 januari 2005 och som har utfärdats av emittenter som har sitt säte i ett tredje land kan hemmedlemsstaten under vissa förutsättningar medge att emittenter inte utarbetar årsredovisningar i enlighet med de normer som krävs enligt detta direktiv.

| (11) | Direktivet inför mer omfattande halvårsredovisningar för emittenter av aktier som tagits upp på en reglerad marknad. Därigenom bör investerare kunna göra en mer välgrundad bedömning av emittentens situation. |
| --- | --- |

(11)

Direktivet inför mer omfattande halvårsredovisningar för emittenter av aktier som tagits upp på en reglerad marknad. Därigenom bör investerare kunna göra en mer välgrundad bedömning av emittentens situation.

| (12) | En hemmedlemsstat får föreskriva undantag från halvårsrapportering för emittenter av skuldebrev när det gäller








  — | kreditinstitut som i mindre omfattning emitterar skuldebrev, eller |
| --- | --- | --- |

(12)

En hemmedlemsstat får föreskriva undantag från halvårsrapportering för emittenter av skuldebrev när det gäller

—

kreditinstitut som i mindre omfattning emitterar skuldebrev, eller

| — | emittenter som redan är verksamma när detta direktiv träder i kraft och som enbart emitterar skuldebrev som är villkorslösa och oåterkalleligen garanterade av hemmedlemsstaten eller av någon av dess regionala eller lokala myndigheter, eller |
| --- | --- |

—

emittenter som redan är verksamma när detta direktiv träder i kraft och som enbart emitterar skuldebrev som är villkorslösa och oåterkalleligen garanterade av hemmedlemsstaten eller av någon av dess regionala eller lokala myndigheter, eller

| — | under en övergångsperiod på tio år, endast för sådana skuldebrev som redan har upptagits för handel på en reglerad marknad före den 1 januari 2005 och som enbart är riktade till professionella investerare. Om ett sådant undantag medges av hemmedlemsstaten får det inte utsträckas till att gälla alla skuldebrev som tas upp på en reglerad marknad därefter. |
| --- | --- |

—

under en övergångsperiod på tio år, endast för sådana skuldebrev som redan har upptagits för handel på en reglerad marknad före den 1 januari 2005 och som enbart är riktade till professionella investerare. Om ett sådant undantag medges av hemmedlemsstaten får det inte utsträckas till att gälla alla skuldebrev som tas upp på en reglerad marknad därefter.

| (13) | Europaparlamentet och rådet välkomnar kommissionens åtagande att inom kort överväga att förbättra öppenheten i fråga om ersättningspolitik, den totala utbetalda ersättningen (inbegripet osäkra eller försenade ersättningar) och naturaförmåner som åtnjuts av varje enskild medlem i förvaltnings-, lednings- eller kontrollorganen, enligt handlingsplanen för ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen” av den 21 maj 2003, samt kommissionens avsikt att inom en snar framtid lägga fram en rekommendation i detta hänseende. |
| --- | --- |

(13)

Europaparlamentet och rådet välkomnar kommissionens åtagande att inom kort överväga att förbättra öppenheten i fråga om ersättningspolitik, den totala utbetalda ersättningen (inbegripet osäkra eller försenade ersättningar) och naturaförmåner som åtnjuts av varje enskild medlem i förvaltnings-, lednings- eller kontrollorganen, enligt handlingsplanen för ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen” av den 21 maj 2003, samt kommissionens avsikt att inom en snar framtid lägga fram en rekommendation i detta hänseende.

| (14) | Hemmedlemsstaten bör uppmuntra emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och som har sin huvudsakliga verksamhet inom utvinningsindustrin, att i årsredovisningen offentliggöra betalningar som gjorts till regeringar. Hemmedlemsstaten bör även uppmuntra till ökad öppenhet när det gäller sådana betalningar i enlighet med vad som beslutas vid olika finansiella forum på internationell nivå. |
| --- | --- |

(14)

Hemmedlemsstaten bör uppmuntra emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och som har sin huvudsakliga verksamhet inom utvinningsindustrin, att i årsredovisningen offentliggöra betalningar som gjorts till regeringar. Hemmedlemsstaten bör även uppmuntra till ökad öppenhet när det gäller sådana betalningar i enlighet med vad som beslutas vid olika finansiella forum på internationell nivå.

| (15) | Halvårsrapportering kommer genom direktivet även att bli obligatoriskt för emittenter av enbart räntebärande värdepapper på reglerade marknader. Undantag bör endast medges för den institutionella marknaden på grundval av ett enskilt nominellt belopp per enhet på minst 50 000 euro enligt direktiv 2003/71/EG. Om de räntebärande värdepappren emitteras i en annan valuta, är undantag endast möjliga om det nominella värdet per enhet i denna valuta på emissionsdagen motsvarar minst ovan nämnda tröskelvärde. |
| --- | --- |

(15)

Halvårsrapportering kommer genom direktivet även att bli obligatoriskt för emittenter av enbart räntebärande värdepapper på reglerade marknader. Undantag bör endast medges för den institutionella marknaden på grundval av ett enskilt nominellt belopp per enhet på minst 50 000 euro enligt direktiv 2003/71/EG. Om de räntebärande värdepappren emitteras i en annan valuta, är undantag endast möjliga om det nominella värdet per enhet i denna valuta på emissionsdagen motsvarar minst ovan nämnda tröskelvärde.

| (16) | För att tillförlitlig information om
  aktieemittenternas
  resultat och verksamhet under
  räkenskapsårets
  lopp skall bli tillgänglig inom rimlig tid krävs också en tätare delårsrapportering.
  Därför bör det införas ett krav på att offentliggöra en delårsrapport under de första sex månaderna och en andra delårsrapport under de följande sex månaderna av ett räkenskapsår. Aktieemittenter som redan offentliggör kvartalsrapporter bör inte vara skyldiga att offentliggöra delårsrapporter. |
| --- | --- |

(16)

För att tillförlitlig information om
  aktieemittenternas
  resultat och verksamhet under
  räkenskapsårets
  lopp skall bli tillgänglig inom rimlig tid krävs också en tätare delårsrapportering.
  Därför bör det införas ett krav på att offentliggöra en delårsrapport under de första sex månaderna och en andra delårsrapport under de följande sex månaderna av ett räkenskapsår. Aktieemittenter som redan offentliggör kvartalsrapporter bör inte vara skyldiga att offentliggöra delårsrapporter.

| (17) | Lämpliga ansvarsregler bör gälla för emittenterna och deras förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan, eller för ansvariga personer inom det emitterande företaget, i enlighet med varje medlemsstats nationella lagar och andra författningar. Medlemsstaterna bör själva få fastställa ansvarets omfattning. |
| --- | --- |

(17)

Lämpliga ansvarsregler bör gälla för emittenterna och deras förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan, eller för ansvariga personer inom det emitterande företaget, i enlighet med varje medlemsstats nationella lagar och andra författningar. Medlemsstaterna bör själva få fastställa ansvarets omfattning.

| (18) | Allmänheten bör få information om större förändringar i aktieinnehavet i företag vars värdepapper är noterade på en reglerad marknad med säte eller verksamhet i
  gemenskapen. På
  grundval av information om sådana affärer bereds investerarna möjlighet att förvärva eller avyttra aktier med full vetskap om förändringar i röstfördelningen. Vidare skulle detta leda till en bättre kontroll av emittenter av aktier och generellt sett till en större öppenhet och insyn vad gäller större kapitalrörelser.
  Information om aktier eller finansiella instrument enligt artikel 12 som ställts som säkerhet bör lämnas under vissa omständigheter
  . |
| --- | --- |

(18)

Allmänheten bör få information om större förändringar i aktieinnehavet i företag vars värdepapper är noterade på en reglerad marknad med säte eller verksamhet i
  gemenskapen. På
  grundval av information om sådana affärer bereds investerarna möjlighet att förvärva eller avyttra aktier med full vetskap om förändringar i röstfördelningen. Vidare skulle detta leda till en bättre kontroll av emittenter av aktier och generellt sett till en större öppenhet och insyn vad gäller större kapitalrörelser.
  Information om aktier eller finansiella instrument enligt artikel 12 som ställts som säkerhet bör lämnas under vissa omständigheter
  .

| (19) | Artiklarna 9 och 10 c bör inte gälla aktier som ställs till förfogande för eller tillhandahålls av ledamöterna i ECBS när de fullgör uppgiften som monetära myndigheter, under förutsättning att de rösträtter som är förenade med sådana aktier inte utnyttjas. Hänvisningen till ”en kort period” bör anses som en hänvisning till kredittransaktioner som genomförts i enlighet med fördraget och ECB:s rättsakter, särskilt ECB:s riktlinje om penningpolitiska instrument och förfaranden samt TARGET, och kredittransaktioner som syftar till att fullgöra motsvarande uppgifter i enlighet med nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

(19)

Artiklarna 9 och 10 c bör inte gälla aktier som ställs till förfogande för eller tillhandahålls av ledamöterna i ECBS när de fullgör uppgiften som monetära myndigheter, under förutsättning att de rösträtter som är förenade med sådana aktier inte utnyttjas. Hänvisningen till ”en kort period” bör anses som en hänvisning till kredittransaktioner som genomförts i enlighet med fördraget och ECB:s rättsakter, särskilt ECB:s riktlinje om penningpolitiska instrument och förfaranden samt TARGET, och kredittransaktioner som syftar till att fullgöra motsvarande uppgifter i enlighet med nationella bestämmelser.

| (20) | För att undvika onödiga bördor för vissa marknadsaktörer och för att klargöra vem som i praktiken utövar inflytande över en emittent behövs det inga krav på anmälan om större innehav av aktier eller andra finansiella instrument enligt artikel 12 som ger rätt att förvärva aktier med avseende på marknadsgaranter eller depåhållare eller om innehav av aktier eller finansiella instrument som förvärvas med clearing och avveckling av transaktioner som enda syfte, inom ramen för de begränsningar och garantier som skall tillämpas i hela Europeiska unionen. Hemmedlemsstaten bör ha möjlighet att föreskriva begränsade undantag när det gäller innehav av aktier i handelslager hos kreditinstitut och värdepappersföretag. |
| --- | --- |

(20)

För att undvika onödiga bördor för vissa marknadsaktörer och för att klargöra vem som i praktiken utövar inflytande över en emittent behövs det inga krav på anmälan om större innehav av aktier eller andra finansiella instrument enligt artikel 12 som ger rätt att förvärva aktier med avseende på marknadsgaranter eller depåhållare eller om innehav av aktier eller finansiella instrument som förvärvas med clearing och avveckling av transaktioner som enda syfte, inom ramen för de begränsningar och garantier som skall tillämpas i hela Europeiska unionen. Hemmedlemsstaten bör ha möjlighet att föreskriva begränsade undantag när det gäller innehav av aktier i handelslager hos kreditinstitut och värdepappersföretag.

| (21) | För att klargöra vem som i praktiken innehar ett större antal aktier eller andra finansiella instrument i samma emittent i hela Europeiska unionen bör moderföretag inte vara skyldiga att lägga ihop sina egna innehav med de innehav som förvaltas av företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper, under förutsättning att dessa utövar sin rösträtt oberoende av moderföretaget och uppfyller vissa andra villkor. |
| --- | --- |

(21)

För att klargöra vem som i praktiken innehar ett större antal aktier eller andra finansiella instrument i samma emittent i hela Europeiska unionen bör moderföretag inte vara skyldiga att lägga ihop sina egna innehav med de innehav som förvaltas av företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper, under förutsättning att dessa utövar sin rösträtt oberoende av moderföretaget och uppfyller vissa andra villkor.

| (22) | Den löpande informationen till
  innehavare av värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad
  bör även fortsättningsvis baseras på principen om likabehandling. Detta omfattar endast aktieägare i samma position och påverkar således inte frågan om respektive akties röststyrka. I linje med samma resonemang bör innehavare av skuldebrev som emitterats samtidigt och med samma villkor även fortsättningsvis behandlas lika
  , även när det gäller räntebärande värdepapper som garanteras av en stat
  . Informationen till
  innehavare av värdepapper och/eller räntebärande värdepapper
  vid bolagsstämmor och motsvarande bör underlättas. I synnerhet bör
  innehavare av värdepapper och/eller räntebärande värdepapper
  som är bosatta utomlands ges en ökad möjlighet att delta, genom att det blir möjligt för dem att utse fullmaktsinnehavare med rätt att agera på deras vägnar. Av samma skäl bör det avgöras vid en bolagsstämma eller motsvarande möte för
  innehavare av värdepapper och/eller räntebärande värdepapper
  huruvida modern informations- och kommunikationsteknik bör införas för dessa ändamål.
  I sådant fall bör emittenterna införa rutiner för att effektivt informera innehavarna av deras värdepapper och/eller skuldebrev i den mån det är möjligt för dem att identifiera dessa innehavare. |
| --- | --- |

(22)

Den löpande informationen till
  innehavare av värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad
  bör även fortsättningsvis baseras på principen om likabehandling. Detta omfattar endast aktieägare i samma position och påverkar således inte frågan om respektive akties röststyrka. I linje med samma resonemang bör innehavare av skuldebrev som emitterats samtidigt och med samma villkor även fortsättningsvis behandlas lika
  , även när det gäller räntebärande värdepapper som garanteras av en stat
  . Informationen till
  innehavare av värdepapper och/eller räntebärande värdepapper
  vid bolagsstämmor och motsvarande bör underlättas. I synnerhet bör
  innehavare av värdepapper och/eller räntebärande värdepapper
  som är bosatta utomlands ges en ökad möjlighet att delta, genom att det blir möjligt för dem att utse fullmaktsinnehavare med rätt att agera på deras vägnar. Av samma skäl bör det avgöras vid en bolagsstämma eller motsvarande möte för
  innehavare av värdepapper och/eller räntebärande värdepapper
  huruvida modern informations- och kommunikationsteknik bör införas för dessa ändamål.
  I sådant fall bör emittenterna införa rutiner för att effektivt informera innehavarna av deras värdepapper och/eller skuldebrev i den mån det är möjligt för dem att identifiera dessa innehavare.

| (23) | För att hinder skall kunna undanröjas och för att garantera verkningsfull tillämpning av gemenskapens nya informationskrav måste också den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten svara för att adekvata kontroller utförs. Detta direktiv
  bör åtminstone innehålla minimikrav på att finansiell information skall göras tillgänglig i tid. Det bör därför finnas åtminstone ett dokumentations- och lagringssystem i varje medlemsstat
  . |
| --- | --- |

(23)

För att hinder skall kunna undanröjas och för att garantera verkningsfull tillämpning av gemenskapens nya informationskrav måste också den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten svara för att adekvata kontroller utförs. Detta direktiv
  bör åtminstone innehålla minimikrav på att finansiell information skall göras tillgänglig i tid. Det bör därför finnas åtminstone ett dokumentations- och lagringssystem i varje medlemsstat
  .

| (24) | Krav på att emittenten skall översätta regelbundet återkommande och löpande information till språken i alla de medlemsstater där dess värdepapper tas upp till handel är inte ett steg mot en ytterligare integration av värdepappersmarknaderna, utan uppfattas istället som ett negativt incitament för gränsöverskridande introduktion på reglerade marknader. Emittenterna bör därför
  i vissa fall
  ha rätt att sammanställa informationen på ett språk som är internationellt brukligt inom
  finansområdet. Eftersom
  det kräver extra ansträngning att dra till sig utländska investerare, inklusive investerare från länder utanför gemenskapen, bör medlemsstaterna inte heller längre hindra
  aktieägare, personer som utövar rösträtt eller innehavare av finansiella instrument
  från att uppfylla sin skyldighet att underrätta emittenterna på ett språk som är internationellt brukligt inom finansområdet. |
| --- | --- |

(24)

Krav på att emittenten skall översätta regelbundet återkommande och löpande information till språken i alla de medlemsstater där dess värdepapper tas upp till handel är inte ett steg mot en ytterligare integration av värdepappersmarknaderna, utan uppfattas istället som ett negativt incitament för gränsöverskridande introduktion på reglerade marknader. Emittenterna bör därför
  i vissa fall
  ha rätt att sammanställa informationen på ett språk som är internationellt brukligt inom
  finansområdet. Eftersom
  det kräver extra ansträngning att dra till sig utländska investerare, inklusive investerare från länder utanför gemenskapen, bör medlemsstaterna inte heller längre hindra
  aktieägare, personer som utövar rösträtt eller innehavare av finansiella instrument
  från att uppfylla sin skyldighet att underrätta emittenterna på ett språk som är internationellt brukligt inom finansområdet.

| (25) | Investerarnas tillgång till information om emittenter bör bli mer organiserad på europeisk nivå för att aktivt främja integrationen av de europeiska kapitalmarknaderna. Investerare som inte befinner sig i emittentens hemmedlemsstat bör få tillgång till sådan information på samma villkor som investerare som befinner sig i emittentens hemmedlemsstat. För att uppnå detta bör hemmedlemsstaten garantera överensstämmelse med minimikvalitetsnormer för förmedling av information inom Europeiska unionen på ett snabbt och icke-diskriminerande sätt samt på grundval av vilken typ av reglerad information det handlar om. Information som har lämnats bör dessutom finnas tillgänglig i hemmedlemsstaten genom ett centraliserat system som möjliggör inrättandet av ett europeiskt nätverk till rimliga priser för icke-institutionella investerare, samtidigt som detta inte leder till onödiga och dubbla informationskrav för emittenterna. Emittenter bör åtnjuta fri konkurrens för valet av media eller aktörer för att förmedla information enligt detta direktiv
  . |
| --- | --- |

(25)

Investerarnas tillgång till information om emittenter bör bli mer organiserad på europeisk nivå för att aktivt främja integrationen av de europeiska kapitalmarknaderna. Investerare som inte befinner sig i emittentens hemmedlemsstat bör få tillgång till sådan information på samma villkor som investerare som befinner sig i emittentens hemmedlemsstat. För att uppnå detta bör hemmedlemsstaten garantera överensstämmelse med minimikvalitetsnormer för förmedling av information inom Europeiska unionen på ett snabbt och icke-diskriminerande sätt samt på grundval av vilken typ av reglerad information det handlar om. Information som har lämnats bör dessutom finnas tillgänglig i hemmedlemsstaten genom ett centraliserat system som möjliggör inrättandet av ett europeiskt nätverk till rimliga priser för icke-institutionella investerare, samtidigt som detta inte leder till onödiga och dubbla informationskrav för emittenterna. Emittenter bör åtnjuta fri konkurrens för valet av media eller aktörer för att förmedla information enligt detta direktiv
  .

| (26) | För att ytterligare underlätta investerarnas tillgång till information om företag i olika medlemsstater bör de nationella myndigheterna också utforma riktlinjer för elektroniska informationsnät, i nära samarbete med andra berörda parter, i första hand emittenter, investerare, marknadsaktörer, operatörer som driver reglerade marknader och andra aktörer som förmedlar finansiell information. |
| --- | --- |

(26)

För att ytterligare underlätta investerarnas tillgång till information om företag i olika medlemsstater bör de nationella myndigheterna också utforma riktlinjer för elektroniska informationsnät, i nära samarbete med andra berörda parter, i första hand emittenter, investerare, marknadsaktörer, operatörer som driver reglerade marknader och andra aktörer som förmedlar finansiell information.

| (27) | För bästa möjliga investerarskydd och för att garantera väl fungerande reglerade marknader inom gemenskapen bör det föreskrivas att även emittenter som inte har något inregistrerat kontor i gemenskapen och som inte omfattas av artikel 48 i fördraget skall omfattas av de krav på offentliggörande av information som gäller för emittenter vars värdepapper tas upp till handel på reglerade marknader. Det bör även garanteras att all information om en emittent med eller utan kontor inom gemenskapen som är obligatorisk att offentliggöra i tredje land men inte i den berörda medlemsstaten också skall tillhandahållas allmänheten i gemenskapen. |
| --- | --- |

(27)

För bästa möjliga investerarskydd och för att garantera väl fungerande reglerade marknader inom gemenskapen bör det föreskrivas att även emittenter som inte har något inregistrerat kontor i gemenskapen och som inte omfattas av artikel 48 i fördraget skall omfattas av de krav på offentliggörande av information som gäller för emittenter vars värdepapper tas upp till handel på reglerade marknader. Det bör även garanteras att all information om en emittent med eller utan kontor inom gemenskapen som är obligatorisk att offentliggöra i tredje land men inte i den berörda medlemsstaten också skall tillhandahållas allmänheten i gemenskapen.

| (28) | Varje medlemsstat bör utse en central behörig myndighet som skall ha det slutliga ansvaret för att övervaka att direktivets bestämmelser följs, samt ansvara för det internationella samarbetet. Dessa myndigheter bör vara administrativa till sin natur och oavhängiga i förhållande till alla ekonomiska aktörer, så att risken för intressekonflikter undviks.
  Medlemsstaterna får dock utse en annan behörig myndighet för att kontrollera om den information som avses i detta direktiv har utformats i enlighet med relevanta ramar för rapportering och vidta lämpliga åtgärder när en överträdelse upptäcks. Denna behöver inte vara en administrativ myndighet. |
| --- | --- |

(28)

Varje medlemsstat bör utse en central behörig myndighet som skall ha det slutliga ansvaret för att övervaka att direktivets bestämmelser följs, samt ansvara för det internationella samarbetet. Dessa myndigheter bör vara administrativa till sin natur och oavhängiga i förhållande till alla ekonomiska aktörer, så att risken för intressekonflikter undviks.
  Medlemsstaterna får dock utse en annan behörig myndighet för att kontrollera om den information som avses i detta direktiv har utformats i enlighet med relevanta ramar för rapportering och vidta lämpliga åtgärder när en överträdelse upptäcks. Denna behöver inte vara en administrativ myndighet.

| (29) | För att den gränsöverskridande verksamheten skall expandera krävs ett förbättrat samarbete mellan de behöriga myndigheterna, vilket bör innefatta utförliga bestämmelser för informationsutbyte samt för förebyggande åtgärder. Sättet att organisera reglerings- och tillsynsfunktioner i varje medlemsstat bör inte få hindra ett effektivt samarbete mellan de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(29)

För att den gränsöverskridande verksamheten skall expandera krävs ett förbättrat samarbete mellan de behöriga myndigheterna, vilket bör innefatta utförliga bestämmelser för informationsutbyte samt för förebyggande åtgärder. Sättet att organisera reglerings- och tillsynsfunktioner i varje medlemsstat bör inte få hindra ett effektivt samarbete mellan de behöriga myndigheterna.

| (30) | Vid rådets möte den 17 juli 2000 inrättades Visemannakommittén om regleringen av de europeiska värdepappersmarknaderna. Denna kommitté föreslog i sin slutrapport att en ny lagstiftningsprocess bestående av fyra nivåer borde införas. De fyra nivåerna skulle vara allmänna principer, genomförandebestämmelser av teknisk karaktär, samarbete mellan tillsynsmyndigheterna samt ett mer kraftfullt genomförande av gemenskapslagstiftningen. Direktivet bör begränsas till de övergripande principerna, medan genomförandebestämmelserna, som bör antas av kommissionen med stöd av Europeiska värdepapperskommittén, skall innehålla de tekniska detaljerna. |
| --- | --- |

(30)

Vid rådets möte den 17 juli 2000 inrättades Visemannakommittén om regleringen av de europeiska värdepappersmarknaderna. Denna kommitté föreslog i sin slutrapport att en ny lagstiftningsprocess bestående av fyra nivåer borde införas. De fyra nivåerna skulle vara allmänna principer, genomförandebestämmelser av teknisk karaktär, samarbete mellan tillsynsmyndigheterna samt ett mer kraftfullt genomförande av gemenskapslagstiftningen. Direktivet bör begränsas till de övergripande principerna, medan genomförandebestämmelserna, som bör antas av kommissionen med stöd av Europeiska värdepapperskommittén, skall innehålla de tekniska detaljerna.

| (31) | I en resolution som antogs av Europeiska rådet i Stockholm i mars 2001 godkändes innehållet i visemannakommitténs rapport och den föreslagna lagstiftningsprocessen i fyra nivåer såsom ett redskap för en mer klar och effektiv värdepapperslagstiftning på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(31)

I en resolution som antogs av Europeiska rådet i Stockholm i mars 2001 godkändes innehållet i visemannakommitténs rapport och den föreslagna lagstiftningsprocessen i fyra nivåer såsom ett redskap för en mer klar och effektiv värdepapperslagstiftning på gemenskapsnivå.

| (32) | Europeiska rådet i Stockholm ansåg vidare att metoden med genomförandebestämmelser borde användas oftare, så att de tekniska bestämmelserna kan hållas aktuella med tanke på marknadens och tillsynssystemens utveckling, och genomförandebestämmelsernas alla etapper bör vidare regleras genom en tidsplan. |
| --- | --- |

(32)

Europeiska rådet i Stockholm ansåg vidare att metoden med genomförandebestämmelser borde användas oftare, så att de tekniska bestämmelserna kan hållas aktuella med tanke på marknadens och tillsynssystemens utveckling, och genomförandebestämmelsernas alla etapper bör vidare regleras genom en tidsplan.

| (33) | Europaparlamentet godkände också visemannakommitténs slutrapport genom en resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster, på grundval av en högtidlig förklaring av kommissionens ordförande inför Europaparlamentet samt en skrivelse av den 2 oktober från kommissionens ledamot med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för parlamentets utskott för ekonomi- och valutafrågor avseende garantier för Europaparlamentets roll i processen. |
| --- | --- |

(33)

Europaparlamentet godkände också visemannakommitténs slutrapport genom en resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster, på grundval av en högtidlig förklaring av kommissionens ordförande inför Europaparlamentet samt en skrivelse av den 2 oktober från kommissionens ledamot med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för parlamentets utskott för ekonomi- och valutafrågor avseende garantier för Europaparlamentets roll i processen.

| (34) | De bestämmelser som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(34)

De bestämmelser som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (35) | Från det att ett utkast till genomförandebestämmelser översänds till Europaparlamentet bör parlamentet få tre månader på sig för att granska de föreslagna bestämmelserna och avge sitt yttrande. Denna period bör dock kunna förkortas i brådskande och vederbörligen motiverade fall. Om Europaparlamentet lagt fram en resolution inom den angivna tidsramen bör kommissionen åter se över de föreslagna bestämmelserna. |
| --- | --- |

(35)

Från det att ett utkast till genomförandebestämmelser översänds till Europaparlamentet bör parlamentet få tre månader på sig för att granska de föreslagna bestämmelserna och avge sitt yttrande. Denna period bör dock kunna förkortas i brådskande och vederbörligen motiverade fall. Om Europaparlamentet lagt fram en resolution inom den angivna tidsramen bör kommissionen åter se över de föreslagna bestämmelserna.

| (36) | För att ta hänsyn till den framtida utvecklingen på värdepappersmarknaderna kan det bli nödvändigt att anta genomförandebestämmelser av teknisk art. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta sådana genomförandebestämmelser, förutsatt att dessa inte påverkar grundvalarna för direktivet och att kommissionen agerar enligt direktivets principer och efter samråd med den europeiska värdepapperskommitté som inrättades genom rådets beslut 2001/528/EG av den 6 juni 2001 (8). |
| --- | --- |

(36)

För att ta hänsyn till den framtida utvecklingen på värdepappersmarknaderna kan det bli nödvändigt att anta genomförandebestämmelser av teknisk art. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta sådana genomförandebestämmelser, förutsatt att dessa inte påverkar grundvalarna för direktivet och att kommissionen agerar enligt direktivets principer och efter samråd med den europeiska värdepapperskommitté som inrättades genom rådets beslut 2001/528/EG av den 6 juni 2001 (8).

| (37) | Vid utövandet av sina genomförandebefogenheter enligt detta direktiv bör kommissionen respektera följande principer:








  — | behovet att bland investerare skapa förtroende för finansiella marknader genom att främja en hög nivå på normer för insyn avseende finansiella marknader, |
| --- | --- | --- |

(37)

Vid utövandet av sina genomförandebefogenheter enligt detta direktiv bör kommissionen respektera följande principer:

—

behovet att bland investerare skapa förtroende för finansiella marknader genom att främja en hög nivå på normer för insyn avseende finansiella marknader,

| — | behovet av att tillhandahålla investerarna ett brett utbud av konkurrerande investeringar samt insyns- och skyddsnivåer som är skräddarsydda efter omständigheterna, |
| --- | --- |

—

behovet av att tillhandahålla investerarna ett brett utbud av konkurrerande investeringar samt insyns- och skyddsnivåer som är skräddarsydda efter omständigheterna,

| — | behovet av att se till att självständiga tillsynsmyndigheter tillämpar bestämmelserna konsekvent, särskilt när det gäller kampen mot ekonomisk brottslighet, |
| --- | --- |

—

behovet av att se till att självständiga tillsynsmyndigheter tillämpar bestämmelserna konsekvent, särskilt när det gäller kampen mot ekonomisk brottslighet,

| — | behovet av stor insyn och samråd med alla marknadsaktörer, Europaparlamentet och rådet, |
| --- | --- |

—

behovet av stor insyn och samråd med alla marknadsaktörer, Europaparlamentet och rådet,

| — | behovet av att uppmuntra innovation på finansmarknaderna om de skall bli dynamiska och effektiva, |
| --- | --- |

—

behovet av att uppmuntra innovation på finansmarknaderna om de skall bli dynamiska och effektiva,

| — | behovet av att garantera marknadsintegritet genom noggrann och reaktiv övervakning av finansiella innovationer, |
| --- | --- |

—

behovet av att garantera marknadsintegritet genom noggrann och reaktiv övervakning av finansiella innovationer,

| — | vikten av att minska kostnaderna för kapital och öka tillgången till detsamma, |
| --- | --- |

—

vikten av att minska kostnaderna för kapital och öka tillgången till detsamma,

| — | den långsiktiga balansen mellan kostnader och nytta för marknadsaktörerna (inklusive små och medelstora företag och privata investerare) i alla genomförandeåtgärder |
| --- | --- |

—

den långsiktiga balansen mellan kostnader och nytta för marknadsaktörerna (inklusive små och medelstora företag och privata investerare) i alla genomförandeåtgärder

| — | behovet av att främja den internationella konkurrenskraften för EU:s finansmarknader, utan att detta påverkar en välbehövlig utvidgning av det internationella samarbetet, |
| --- | --- |

—

behovet av att främja den internationella konkurrenskraften för EU:s finansmarknader, utan att detta påverkar en välbehövlig utvidgning av det internationella samarbetet,

| — | behovet av att åstadkomma lika villkor för alla marknadsaktörer genom att införa bestämmelser på gemenskapsnivå varje gång det är påkallat, |
| --- | --- |

—

behovet av att åstadkomma lika villkor för alla marknadsaktörer genom att införa bestämmelser på gemenskapsnivå varje gång det är påkallat,

| — | behovet av att respektera skillnader mellan nationella marknader när dessa skillnader inte inkräktar på den inre marknadens sammanhållning, |
| --- | --- |

—

behovet av att respektera skillnader mellan nationella marknader när dessa skillnader inte inkräktar på den inre marknadens sammanhållning,

| — | behovet av att se till att samordning sker med annan gemenskapslagstiftning inom detta område, eftersom skillnader i information och brist på insyn kan äventyra marknadens funktion och framför allt skada konsumenter och privata investerare. |
| --- | --- |

—

behovet av att se till att samordning sker med annan gemenskapslagstiftning inom detta område, eftersom skillnader i information och brist på insyn kan äventyra marknadens funktion och framför allt skada konsumenter och privata investerare.

| (38) | För att garantera att kraven i detta direktiv uppfylls bör alla överträdelser snabbt spåras och om nödvändigt åtgärdas genom en
  sanktion
  . De
  åtgärder och sanktioner
  som införs bör vara tillräckligt avskräckande, stå i proportion till överträdelsen och tillämpas konsekvent. Medlemsstaterna bör se till att de beslut som fattas av nationella myndigheter kan överklagas i domstol. |
| --- | --- |

(38)

För att garantera att kraven i detta direktiv uppfylls bör alla överträdelser snabbt spåras och om nödvändigt åtgärdas genom en
  sanktion
  . De
  åtgärder och sanktioner
  som införs bör vara tillräckligt avskräckande, stå i proportion till överträdelsen och tillämpas konsekvent. Medlemsstaterna bör se till att de beslut som fattas av nationella myndigheter kan överklagas i domstol.

| (39) | Detta direktiv syftar till att skärpa de gällande informationskraven när det gäller emittenters och investerares förvärv eller avyttring av större värdepappersposter i en emittent
  vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad
  . Detta direktiv ersätter också en del av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (9). För att sammanföra kraven på öppenhet i en enda rättsakt måste följaktligen det direktivet ändras.
  En sådan ändring påverkar emellertid inte medlemsstaternas möjlighet att införa ytterligare krav enligt artiklarna 42-63 i direktiv 2001/34/EG som fortsätter att gälla. |
| --- | --- |

(39)

Detta direktiv syftar till att skärpa de gällande informationskraven när det gäller emittenters och investerares förvärv eller avyttring av större värdepappersposter i en emittent
  vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad
  . Detta direktiv ersätter också en del av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (9). För att sammanföra kraven på öppenhet i en enda rättsakt måste följaktligen det direktivet ändras.
  En sådan ändring påverkar emellertid inte medlemsstaternas möjlighet att införa ytterligare krav enligt artiklarna 42-63 i direktiv 2001/34/EG som fortsätter att gälla.

| (40) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden att öka investerarnas förtroende genom att kräva samma öppenhet i hela gemenskapen och på så sätt bidra till fullbordandet av den inre marknaden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grundval av befintlig gemenskapslagstiftning och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden att öka investerarnas förtroende genom att kräva samma öppenhet i hela gemenskapen och på så sätt bidra till fullbordandet av den inre marknaden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grundval av befintlig gemenskapslagstiftning och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (41) | Detta direktiv är förenligt med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10)

  . |
| --- | --- |

(41)

Detta direktiv är förenligt med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10)

  .

| (42) | Direktivet är upprättat med full hänsyn till grundläggande rättigheter och i enlighet med principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(42)

Direktivet är upprättat med full hänsyn till grundläggande rättigheter och i enlighet med principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och räckvidd

I detta direktiv fastställs krav på offentliggörande av regelbundet återkommande samt löpande information om värdepapper som är noterade på en reglerad marknad som har sitt säte eller är verksamt i en av Europeiska gemenskapernas medlemsstater.

Direktivet skall inte tillämpas på andelar som emitterats av företag för kollektiva investeringar som inte är av sluten typ eller andelar som förvärvas eller avyttras
  i
  sådana företag.

Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa de bestämmelser som anges i artikel 16.3 och artikel 18.2, 18.3 och 18.4 för värdepapper som tas upp till handel på en reglerad marknad som har emitterats av medlemsstaterna eller deras regionala eller lokala myndigheter.

Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa artikel 17 på sina nationella centralbanker när de har emitterat aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad om upptagandet ägde rum före detta direktivs ikraftträdande.

Artikel 2

Definitioner

1.   I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”värdepapper”: överlåtbara värdepapper enligt definitionen i artikel 4.1, punkt 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (11)
  med undantag för penningmarknadsinstrument enligt definitionen i artikel 4.1, punkt 19 i samma direktiv med en löptid på mindre än 12 månader, på vilka nationell lagstiftning får tillämpas. |
| --- | --- |

a)

”värdepapper”: överlåtbara värdepapper enligt definitionen i artikel 4.1, punkt 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (11)
  med undantag för penningmarknadsinstrument enligt definitionen i artikel 4.1, punkt 19 i samma direktiv med en löptid på mindre än 12 månader, på vilka nationell lagstiftning får tillämpas.

| b) | ”skuldebrev”: obligationer eller andra former av överlåtbara skuldförbindelser, med undantag av sådana värdepapper som motsvarar aktier i företag eller ger rätt att förvärva aktier eller värdepapper som motsvarar aktier. |
| --- | --- |

b)

”skuldebrev”: obligationer eller andra former av överlåtbara skuldförbindelser, med undantag av sådana värdepapper som motsvarar aktier i företag eller ger rätt att förvärva aktier eller värdepapper som motsvarar aktier.

| c) | ”reglerad marknad”: en marknad som faller inom definitionen i artikel 4.1, punkt 14 i direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

c)

”reglerad marknad”: en marknad som faller inom definitionen i artikel 4.1, punkt 14 i direktiv 2004/39/EG.

| d) | ”emittent”: en privaträttslig eller offentligrättslig juridisk person, inklusive en stat, vars värdepapper tagits upp för handel på en reglerad marknad, där emittenten i det fall det förekommer depåbevis som motsvarar värdepapper, skall anses vara den som emitterat de värdepapper som depåbeviset motsvarar. |
| --- | --- |

d)

”emittent”: en privaträttslig eller offentligrättslig juridisk person, inklusive en stat, vars värdepapper tagits upp för handel på en reglerad marknad, där emittenten i det fall det förekommer depåbevis som motsvarar värdepapper, skall anses vara den som emitterat de värdepapper som depåbeviset motsvarar.

| e) | ”
  aktieägare
  ”: en fysisk eller juridisk person som lyder under offentlig rätt eller privaträtt och som direkt eller
  indirekt innehar








  i) | aktier från
  emittenten i eget namn och för egen räkning, |
| --- | --- | --- |

e)

”
  aktieägare
  ”: en fysisk eller juridisk person som lyder under offentlig rätt eller privaträtt och som direkt eller
  indirekt innehar

i)

aktier från
  emittenten i eget namn och för egen räkning,

| ii) | aktier från
  emittenten i eget namn men på en annan fysisk eller juridisk persons
  vägnar
  , |
| --- | --- |

ii)

aktier från
  emittenten i eget namn men på en annan fysisk eller juridisk persons
  vägnar
  ,

| iii) | depåbevis, såvida
  dess innehavare skall anses vara innehavaren av de underliggande aktier som
  depåbeviset
  motsvarar
  , |
| --- | --- |

iii)

depåbevis, såvida
  dess innehavare skall anses vara innehavaren av de underliggande aktier som
  depåbeviset
  motsvarar
  ,

| f) | ”
  kontrollerat företag”: ett företag där värdepappersinnehavaren






  i) | är en fysisk eller juridisk person som
  förfogar över en majoritet av rösterna, eller |
| --- | --- | --- |

f)

”
  kontrollerat företag”: ett företag där värdepappersinnehavaren

i)

är en fysisk eller juridisk person som
  förfogar över en majoritet av rösterna, eller

| ii) | är en fysisk eller juridisk person som har
  rätt att
  utse
  eller avsätta en majoritet av
  ledamöterna
  i förvaltnings-, lednings- och
  kontrollorganen och samtidigt är
  aktieägare eller
  ledamot i företaget, eller |
| --- | --- |

ii)

är en fysisk eller juridisk person som har
  rätt att
  utse
  eller avsätta en majoritet av
  ledamöterna
  i förvaltnings-, lednings- och
  kontrollorganen och samtidigt är
  aktieägare eller
  ledamot i företaget, eller

| iii) | är en fysisk eller juridisk person som
  är aktieägare eller
  ledamot
  och
  ensam
  kontrollerar en majoritet av aktieägarnas eller ledamöternas röster enligt överenskommelse med andra aktieägare eller ledamöter
  i företaget, eller |
| --- | --- |

iii)

är en fysisk eller juridisk person som
  är aktieägare eller
  ledamot
  och
  ensam
  kontrollerar en majoritet av aktieägarnas eller ledamöternas röster enligt överenskommelse med andra aktieägare eller ledamöter
  i företaget, eller

| iv) | är en fysisk eller juridisk person som har befogenhet att utöva eller faktiskt
  utövar ett
  bestämmande
  inflytande
  eller kontroll
  . |
| --- | --- |

iv)

är en fysisk eller juridisk person som har befogenhet att utöva eller faktiskt
  utövar ett
  bestämmande
  inflytande
  eller kontroll
  .

| g) | ”företag för kollektiva investeringar som inte är av sluten typ”: värdepappersfonder och investeringsföretag






  i) | vars verksamhet består i kollektiv investering av kapital från allmänheten, och som tillämpar principen om riskspridning, |
| --- | --- | --- |

g)

”företag för kollektiva investeringar som inte är av sluten typ”: värdepappersfonder och investeringsföretag

i)

vars verksamhet består i kollektiv investering av kapital från allmänheten, och som tillämpar principen om riskspridning,

| ii) | vars andelar på innehavarens begäran återköps eller inlöses direkt eller indirekt med medel av företagets tillgångar. |
| --- | --- |

ii)

vars andelar på innehavarens begäran återköps eller inlöses direkt eller indirekt med medel av företagets tillgångar.

| h) | ”andelar i ett företag för kollektiva investeringar”: värdepapper som emitterats av ett företag för kollektiva investeringar och som utgör bevis för andelsrätt i ett sådant företags tillgångar. |
| --- | --- |

h)

”andelar i ett företag för kollektiva investeringar”: värdepapper som emitterats av ett företag för kollektiva investeringar och som utgör bevis för andelsrätt i ett sådant företags tillgångar.

| i) | ”hemmedlemsstat”:






  i) | om det gäller värdepapper vars valör inte överstiger
  1 000 euro
  eller om






  — | emittenten har sitt säte i gemenskapen: den medlemsstat där den har sitt
  säte
  , |
| --- | --- | --- | --- |

i)

”hemmedlemsstat”:

i)

om det gäller värdepapper vars valör inte överstiger
  1 000 euro
  eller om

—

emittenten har sitt säte i gemenskapen: den medlemsstat där den har sitt
  säte
  ,

| — | emittenten har sitt säte i tredje land: den medlemsstat där emittenten är skyldig att årligen registrera
  information hos den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 10 i direktiv
  2003/71/EG
  , |
| --- | --- |

—

emittenten har sitt säte i tredje land: den medlemsstat där emittenten är skyldig att årligen registrera
  information hos den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 10 i direktiv
  2003/71/EG
  ,

| ii) | om emittenten inte faller under någon av de kategorier som anges i punkt i ovan: den medlemsstat som emittenten valt bland
  den medlemsstat i vilken emittenten har sitt säte och
  de medlemsstater som
  har
  tagit upp
  dess
  värdepapper till handel på en reglerad marknad på sina territorier.
  Emittenten får endast välja en medlemsstat som hemland. Detta val skall gälla för åtminstone tre år, såvida inte emittentens värdepapper inte längre tas upp till handel på någon reglerad marknad i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

ii)

om emittenten inte faller under någon av de kategorier som anges i punkt i ovan: den medlemsstat som emittenten valt bland
  den medlemsstat i vilken emittenten har sitt säte och
  de medlemsstater som
  har
  tagit upp
  dess
  värdepapper till handel på en reglerad marknad på sina territorier.
  Emittenten får endast välja en medlemsstat som hemland. Detta val skall gälla för åtminstone tre år, såvida inte emittentens värdepapper inte längre tas upp till handel på någon reglerad marknad i Europeiska unionen.

| j) | ”värdmedlemsstat”: en medlemsstat annan än hemmedlemsstaten där ett värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad. |
| --- | --- |

j)

”värdmedlemsstat”: en medlemsstat annan än hemmedlemsstaten där ett värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad.

| k) | ”obligatorisk information”: all information som emittenten eller varje annan person som ansökt om att få ett värdepapper upptaget till handel på en reglerad marknad utan emittentens samtycke är skyldig att offentliggöra enligt detta direktiv, enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (12)
  eller enligt en medlemsstats lagar eller andra författningar
  som antagits enligt artikel 3.1 i detta direktiv
  . |
| --- | --- |

k)

”obligatorisk information”: all information som emittenten eller varje annan person som ansökt om att få ett värdepapper upptaget till handel på en reglerad marknad utan emittentens samtycke är skyldig att offentliggöra enligt detta direktiv, enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (12)
  eller enligt en medlemsstats lagar eller andra författningar
  som antagits enligt artikel 3.1 i detta direktiv
  .

| l) | ”elektroniska hjälpmedel”: alla former av elektronisk utrustning för behandling (inklusive digital komprimering), lagring och överföring av data via ledningar, optisk teknik eller radiovågor eller med annan elektromagnetisk teknik. |
| --- | --- |

l)

”elektroniska hjälpmedel”: alla former av elektronisk utrustning för behandling (inklusive digital komprimering), lagring och överföring av data via ledningar, optisk teknik eller radiovågor eller med annan elektromagnetisk teknik.

| m) | förvaltningsbolag: ett bolag enligt definitionen i artikel 1a.2 i rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (13)

  . |
| --- | --- |

m)

förvaltningsbolag: ett bolag enligt definitionen i artikel 1a.2 i rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (13)

  .

| n) | ”marknadsgarant”: en person som på finansmarknaderna åtagit sig att fortlöpande handla för egen räkning genom att köpa och sälja finansiella instrument med utnyttjande av eget kapital och till priser som han själv fastställt. |
| --- | --- |

n)

”marknadsgarant”: en person som på finansmarknaderna åtagit sig att fortlöpande handla för egen räkning genom att köpa och sälja finansiella instrument med utnyttjande av eget kapital och till priser som han själv fastställt.

| o) | ”kreditinstitut”: ett företag enligt definitionen i artikel 1.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (14)

  . |
| --- | --- |

o)

”kreditinstitut”: ett företag enligt definitionen i artikel 1.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (14)

  .

| p) | ”värdepapper som emitteras fortlöpande eller vid upprepade tillfällen”: skuldebrev från samma emittent i omgångar eller minst två separata emissioner av värdepapper av liknande slag eller kategori. |
| --- | --- |

p)

”värdepapper som emitteras fortlöpande eller vid upprepade tillfällen”: skuldebrev från samma emittent i omgångar eller minst två separata emissioner av värdepapper av liknande slag eller kategori.

2.   I samband med definitionen av ”kontrollerat företag” i punkt 1 f ii ovan skall innehavarens rättigheter i fråga om rösträtt och rätt att tillsätta och avsätta förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan inkludera varje annat
  av aktieägaren kontrollerat
  företags rättigheter och de rättigheter som innehas av varje fysisk eller juridisk person som, även om det sker i eget namn, agerar på
  aktieägarens
  vägnar eller på ett annat företags vägnar om det senare också kontrolleras av
  aktieägaren
  .

3.   För att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och för att garantera att punkt 1 i denna artikel tillämpas enhetligt skall kommissionen anta genomförandebestämmelser till definitionerna i punkt 1 i denna artikel, i enlighet med förfarandet i artikel 27.2.

Kommissionen skall särskilt göra
  följande
  :

| a) | För
  tillämpning av punkt 1 i ii: fastställa enligt vilket förfarande en emittent skall utöva den valmöjlighet som avses. |
| --- | --- |

a)

För
  tillämpning av punkt 1 i ii: fastställa enligt vilket förfarande en emittent skall utöva den valmöjlighet som avses.

| b) | Där så krävs avseende valet av hemmedlemsstat enligt punkt 1 i ii: anpassa den föreskrivna perioden på tre år beroende på den tid som emittenten varit etablerad och mot bakgrund av eventuella nya krav för upptagande på reglerade marknader enligt gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

Där så krävs avseende valet av hemmedlemsstat enligt punkt 1 i ii: anpassa den föreskrivna perioden på tre år beroende på den tid som emittenten varit etablerad och mot bakgrund av eventuella nya krav för upptagande på reglerade marknader enligt gemenskapslagstiftningen.

| c) | För tillämpningen av punkt 1 l: upprätta en vägledande förteckning över utrustning som inte skall anses vara elektroniska hjälpmedel, och därvid ta hänsyn till bilaga V till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter
   (15). |
| --- | --- |

c)

För tillämpningen av punkt 1 l: upprätta en vägledande förteckning över utrustning som inte skall anses vara elektroniska hjälpmedel, och därvid ta hänsyn till bilaga V till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter
   (15).

Artikel 3

Integration av värdepappersmarknader

1.   Hemmedlemsstaten får ålägga en emittent striktare krav på
  information än
  vad som föreskrivs i detta direktiv.

Hemmedlemsstaten får också ålägga en
  aktieägare eller en fysisk eller juridisk person som avses i artikel 10 eller 12
  striktare krav än vad som föreskrivs i detta direktiv.

2.   En värdmedlemsstat får inte

| a) | införa striktare krav än vad som anges i detta direktiv eller artikel 6 i direktiv 2003/6/EG när det gäller upptagande av värdepapper till handel på en reglerad marknad på dess territorium, |
| --- | --- |

a)

införa striktare krav än vad som anges i detta direktiv eller artikel 6 i direktiv 2003/6/EG när det gäller upptagande av värdepapper till handel på en reglerad marknad på dess territorium,

| b) | när det gäller underrättelse till emittenten
  ålägga en aktieägare eller en fysisk eller juridisk person som avses i artikel 10 eller 12
  striktare krav än vad som
  föreskrivs
  i detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

när det gäller underrättelse till emittenten
  ålägga en aktieägare eller en fysisk eller juridisk person som avses i artikel 10 eller 12
  striktare krav än vad som
  föreskrivs
  i detta direktiv.

KAPITEL II

INFORMATION SOM SKALL OFFENTLIGGÖRAS REGELBUNDET

Artikel 4

Årsredovisning

1.   En emittent skall
  offentliggöra
  sin årsredovisning senast
  fyra månader
  efter utgången av varje räkenskapsår och se till att den sedan förblir tillgänglig för allmänheten
  i minst fem år
  .

2.   Årsredovisningen skall innehålla

| a) | ett reviderat årsbokslut, |
| --- | --- |

a)

ett reviderat årsbokslut,

| b) | en förvaltningsberättelse, och |
| --- | --- |

b)

en förvaltningsberättelse, och

| c) | en försäkran från var och en av de huvudansvariga hos emittenten, vars namn och befattningar skall anges tydligt, där de intygar att
  ,
  så långt deras vetskap sträcker sig
  , årsbokslutet har upprättats i enlighet med lämpliga redovisningsstandarder och ger en sann och rättvisande bild av tillgångar, skulder, finansiell ställning samt vinst eller förlust hos emittenten och i de företag, betraktade som en helhet, som omfattas av den sammanställda redovisningen och att förvaltningsberättelsen ger en rättvisande översikt över verksamhetens utveckling och resultat och över emittentens ställning och ställningen i de företag, betraktade som en helhet, som omfattas av den sammanställda redovisningen, tillsammans med en beskrivning av de väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som de står inför
  . |
| --- | --- |

c)

en försäkran från var och en av de huvudansvariga hos emittenten, vars namn och befattningar skall anges tydligt, där de intygar att
  ,
  så långt deras vetskap sträcker sig
  , årsbokslutet har upprättats i enlighet med lämpliga redovisningsstandarder och ger en sann och rättvisande bild av tillgångar, skulder, finansiell ställning samt vinst eller förlust hos emittenten och i de företag, betraktade som en helhet, som omfattas av den sammanställda redovisningen och att förvaltningsberättelsen ger en rättvisande översikt över verksamhetens utveckling och resultat och över emittentens ställning och ställningen i de företag, betraktade som en helhet, som omfattas av den sammanställda redovisningen, tillsammans med en beskrivning av de väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som de står inför
  .

3.   
  Om emittenten skall utarbeta en sammanställd redovisning enligt rådets direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 (16), skall
  det reviderade årsbokslutet
  innehålla en sådan sammanställd redovisning som upprättats
  i enlighet
  med förordning
  (EG) nr 1606/2002
  och moderföretagets årsbokslut som upprättats i enlighet med nationell lagstiftning i den medlemsstat där moderbolaget har sitt säte
  .

Om emittenten inte skall utarbeta en sammanställd redovisning, skall det reviderade årsbokslutet innehålla en redovisning som utarbetats i enlighet med nationell lagstiftning i den medlemsstat där moderbolaget har sitt säte.

4.   Årsbokslutet skall
  revideras
  i enlighet med
  artiklarna 51 och 51a i rådets direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av bolag (17)
  och
  , om emittenten
  skall utarbeta en sammanställd redovisning, i enlighet med artikel 37 i direktiv 83/349/EEG.

Revisionsberättelsen
  , som
  skall vara undertecknad av den eller de personer som
  är ansvariga för revisionen av årsbokslutet
  , skall göras tillgänglig i sin helhet för allmänheten tillsammans med
  årsredovisningen
  .

5.   Förvaltningsberättelsen skall
  upprättas i enlighet med artikel 46 i direktiv 78/660/EEG
  och, om emittenten
  skall utarbeta en sammanställd redovisning, i enlighet med artikel 36 i direktiv 83/349/EEG
  .

6.   Kommissionen skall enligt det förfarande som det hänvisas till i artikel 27.2 anta genomförandebestämmelser i syfte att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och för att försäkra sig om en enhetlig tillämpning av
  punkt 1
  i denna artikel.

Kommissionen skall särskilt
  specificera de tekniska villkor som gäller för att en
  offentliggjord årsredovisning, inklusive revisionsberättelsen
  ,
  skall
  fortsätta att vara
  tillgänglig för allmänheten.
  I förekommande fall får kommissionen även anpassa den femårsperiod som avses i punkt 1.

Artikel 5

Halvårsrapporter

1.   
  Emittenter av aktier eller skuldebrev
  skall offentliggöra en halvårsrapport omfattande finansiella uppgifter för räkenskapsårets första sex månader, vilket skall ske så snart som möjligt men högst två månader efter den berörda periodens utgång. Emittenten skall se till att den finansiella halvårsrapporten sedan förblir tillgänglig för allmänheten i minst fem år
  .

2.   Halvårsrapporten skall omfatta

| a) | en kortfattad sammanställning av räkenskaperna, |
| --- | --- |

a)

en kortfattad sammanställning av räkenskaperna,

| b) | en
  delårsförvaltningsberättelse
  , |
| --- | --- |

b)

en
  delårsförvaltningsberättelse
  ,

| c) | en försäkran från var och en av de huvudansvariga hos emittenten, vars namn och befattningar skall anges tydligt, där de intygar att
  ,
  så långt deras vetskap sträcker sig
  , den kortfattade sammanställningen av räkenskaperna har upprättats i enlighet med lämpliga redovisningsstandarder och ger en sann och rättvisande bild av tillgångar, skulder, finansiell ställning samt vinst eller förlust hos emittenten eller i de företag, betraktade som helhet, som omfattas av den sammanställda redovisningen i enlighet med punkt 3 och att delårsförvaltningsberättelsen innehåller en rättvisande översikt av den information som krävs enligt punkt 4
  . |
| --- | --- |

c)

en försäkran från var och en av de huvudansvariga hos emittenten, vars namn och befattningar skall anges tydligt, där de intygar att
  ,
  så långt deras vetskap sträcker sig
  , den kortfattade sammanställningen av räkenskaperna har upprättats i enlighet med lämpliga redovisningsstandarder och ger en sann och rättvisande bild av tillgångar, skulder, finansiell ställning samt vinst eller förlust hos emittenten eller i de företag, betraktade som helhet, som omfattas av den sammanställda redovisningen i enlighet med punkt 3 och att delårsförvaltningsberättelsen innehåller en rättvisande översikt av den information som krävs enligt punkt 4
  .

3.   
  Om emittenten måste utarbeta en sammanställd redovisning, skall
  den kortfattade sammanställningen av räkenskaperna utarbetas i enlighet med de internationella redovisningsstandarder avseende
  delårsrapportering som antagits genom
  det förfarande som avses i
  artikel 6 i förordning (EG) nr
  1606/2002
  .

Om emittenten inte behöver utarbeta en sammanställd redovisning, skall den kortfattade sammanställningen av räkenskaperna innehålla minst en kortfattad balansräkning, en kortfattad resultaträkning och förklarande noter till dessa. När emittenten utarbetar de kortfattade balans- och resultaträkningarna skall samma principer följas för redovisning och värdering som när årsrapporterna utarbetas.

4.
     
  Delårsförvaltningsberättelsen skall innehålla minst ett omnämnande av viktiga händelser som har inträffat under de första sex månaderna av räkenskapsåret och deras inverkan på den kortfattade sammanställningen av räkenskaperna tillsammans med en beskrivning av de väsentliga riskerna och osäkerhetsfaktorerna för de återstående sex månaderna av räkenskapsåret. För emittenter av aktier skall delårsförvaltningsrapporten även innehålla information om större transaktioner med närstående parter.

5.   Om halvårsrapporten granskas av revisor skall revisionsberättelsen bifogas i sin
  helhet. Detsamma
  skall gälla om det skett en informell genomgång av revisor. Om halvårsrapporten inte granskats eller gåtts igenom informellt av revisor skall emittenten ange detta i rapporten.

6.   Kommissionen skall enligt det förfarande som det hänvisas till i artikel 27.2 anta genomförandebestämmelser i syfte att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och för att försäkra sig om en enhetlig tillämpning av punkt 1 till 5 i denna artikel.

Kommissionen skall särskilt

| a) | specificera de tekniska villkor som gäller för att
  en offentliggjord halvårsrapport, inklusive
  granskningen av revisor,
  skall
  fortsätta att
  vara tillgänglig för
  allmänheten
  , |
| --- | --- |

a)

specificera de tekniska villkor som gäller för att
  en offentliggjord halvårsrapport, inklusive
  granskningen av revisor,
  skall
  fortsätta att
  vara tillgänglig för
  allmänheten
  ,

| b) | närmare definiera
  vad som avses med granskning
  av
  revisor
  , |
| --- | --- |

b)

närmare definiera
  vad som avses med granskning
  av
  revisor
  ,

| c) | specificera minimiinnehållet i de kortfattade balans- och resultaträkningarna och de förklarande noterna till dessa, om de inte har upprättats i enlighet med internationella redovisningsstandarder enligt det förfarande som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 1606/2002
  . |
| --- | --- |

c)

specificera minimiinnehållet i de kortfattade balans- och resultaträkningarna och de förklarande noterna till dessa, om de inte har upprättats i enlighet med internationella redovisningsstandarder enligt det förfarande som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 1606/2002
  .

I förekommande fall får kommissionen även tillämpa den femårsperiod som avses i punkt 1.

Artikel 6

Förvaltningsrapport för delar av året

1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6 i direktiv 2003/6/EG skall en emittent vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad offentliggöra en förvaltningsrapport under räkenskapsårets första halvår och ytterligare en sådan rapport under det andra halvåret. Sådana rapporter skall läggas fram under en period mellan tio veckor efter början och sex veckor före slutet av det relevanta halvåret. Den skall innehålla information om perioden mellan början av den relevanta sexmånadersperioden och datum för offentliggörande. I en sådan rapport skall ingå:

| — | en förklaring till alla viktiga händelser och transaktioner som har ägt rum under den relevanta perioden och deras inverkan på emittentens och dess kontrollerade företags finansiella ställning, |
| --- | --- |

—

en förklaring till alla viktiga händelser och transaktioner som har ägt rum under den relevanta perioden och deras inverkan på emittentens och dess kontrollerade företags finansiella ställning,

| — | en allmän beskrivning av företagets ställning och emittentens och dess kontrollerade företags resultat under den relevanta perioden. |
| --- | --- |

—

en allmän beskrivning av företagets ställning och emittentens och dess kontrollerade företags resultat under den relevanta perioden.

2.   
  Emittenter som enligt nationell lagstiftning, enligt reglerna på den reglerade marknaden eller på eget initiativ offentliggör kvartalsrapporter i enlighet med denna lagstiftning eller dessa regler behöver inte offentliggöra förvaltningsrapporter enligt punkt 1.

3.   
  Kommissionen skall senast den ... fem år efter detta direktivs ikraftträdande presentera en rapport för rådet och parlamentet om öppenheten i kvartalsrapporterna och emittentens förvaltningsrapporter för att undersöka om den information som har lämnats uppfyller målet att investerarna skall kunna göra en välgrundad bedömning av emittentens finansiella ställning. Denna rapport bör innehålla kostnads-/nyttoanalyser avseende de förändringar som kommissionen anser nödvändiga.

Artikel 7

Allmänt och civilrättsligt ansvar

Medlemsstaterna
  skall
  , när de är hemmedlemsstater men inte annars,
  se till att ansvaret för den information som skall
  upprättas
  och offentliggöras enligt
  artiklarna 4, 5, 6 och 15 ligger
  hos emittenten eller dennes förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan
  , och medlemsstaterna skall se till att bestämmelser i lagar och andra författningar om ansvar är tillämpliga på emittenterna, de organ som avses ovan eller personer som är ansvariga hos emittenterna
  .

Artikel 8

Undantag

1.   Artikel 4-6 skall inte tillämpas på följande kategorier av emittenter:

| a) | Stater, regionala och lokala myndigheter inom en stat, internationella
  offentliga
  organ där minst en av unionens medlemsstater är medlem, Europeiska centralbanken samt
  medlemsstaternas
  nationella centralbanker oavsett om de emitterar aktier eller andra värdepapper, samt |
| --- | --- |

a)

Stater, regionala och lokala myndigheter inom en stat, internationella
  offentliga
  organ där minst en av unionens medlemsstater är medlem, Europeiska centralbanken samt
  medlemsstaternas
  nationella centralbanker oavsett om de emitterar aktier eller andra värdepapper, samt

| b) | emittenter som endast emitterar skuldebrev som är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat och där valören per enhet är minst 50 000 euro
  eller, om skuldebreven är utställda i en annan valuta än euro, värdet av detta nominella värde per enhet på emissionsdagen uppgår till minst 50 000 euro
  . |
| --- | --- |

b)

emittenter som endast emitterar skuldebrev som är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat och där valören per enhet är minst 50 000 euro
  eller, om skuldebreven är utställda i en annan valuta än euro, värdet av detta nominella värde per enhet på emissionsdagen uppgår till minst 50 000 euro
  .

2.
     
  Hemmedlemsstaten får välja att inte tillämpa artikel 5 på kreditinstitut vars aktier inte har tagits upp till handel på en reglerad marknad och vilka, fortlöpande eller vid upprepade tillfällen, endast utfärdar skuldebrev, förutsatt att det totala nominella värdet av sådana skuldebrev understiger 100 miljoner euro och att de inte har offentliggjort något prospekt enligt direktiv 2003/71/EG.

3.
     
  Hemmedlemsstaten får välja att inte tillämpa artikel 5 på emittenter som redan fanns då direktiv 2003/71/EG trädde i kraft och som enbart utfärdar skuldebrev som är villkorslöst och oåterkalleligen garanterade av hemmedlemsstaten eller av någon av dess regionala eller lokala myndigheter på en reglerad marknad.

KAPITEL III

LÖPANDE INFORMATION

AVSNITT I

INFORMATION OM STÖRRE VÄRDEPAPPERSINNEHAV

Artikel 9

Underrättelse om förvärv eller avyttring av större innehav

1.   Hemmedlemsstaten skall se till att
  en aktieägare,
  när denne förvärvar eller avyttrar
  aktier från en emittent vars aktier har tagits upp till handel på en reglerad marknad och som medför rösträtt,
  underrättar emittenten om
  aktieägarens andel
  rösträtter i emittenten som ett resultat av
  förvärvet eller avyttringen, när denna andel uppnår, över- eller understiger
  tröskelvärdena
  5%, 10%, 15%, 20%, 25%, 30%, 50% eller 75 %.

Rösträtterna skall beräknas på grundval av alla aktier som medför rösträtt, även om utövandet av denna rättighet avbrutits. Dessutom måste denna information även ges med hänsyn till alla aktier som är i samma kategori och som medför rösträtt.

2.   
  Hemmedlemsstaterna skall se till att aktieägarna underrättar emittenten om andelen rösträtter när denna andel uppnår, över- eller understiger de tröskelvärden som anges i punkt 1 som resultat av händelser som ändrar röstfördelningen, och på grundval av den information som skall lämnas enligt artikel 14. Om emittenten har sitt säte i tredje land skall underrättelse ske för motsvarande händelser
  .

3.   Hemmedlemsstaten behöver inte
  tillämpa

| a) | gränsvärdet
  30% om hemmedlemsstaten själv tillämpar ett gränsvärde på en tredjedel, |
| --- | --- |

a)

gränsvärdet
  30% om hemmedlemsstaten själv tillämpar ett gränsvärde på en tredjedel,

| b) | gränsvärdet 75% om hemmedlemsstaten själv tillämpar ett gränsvärde på två tredjedelar. |
| --- | --- |

b)

gränsvärdet 75% om hemmedlemsstaten själv tillämpar ett gränsvärde på två tredjedelar.

4.
     
  Denna artikel skall inte tillämpas på aktier som förvärvas med clearing och avveckling av transaktioner under den normala korta avvecklingstiden som enda syfte och inte heller för depåhållare som innehar aktier i sin egenskap av depåhållare, förutsatt att sådana depåhållare enbart kan utöva den rösträtt som åtföljer sådana aktier enligt skriftliga eller elektroniskt överförda instruktioner.

5.
     
  Denna artikel skall inte heller tillämpas då en marknadsgarant som handlar i sin egenskap av marknadsgarant förvärvar eller avyttrar ett större innehav som uppgår till eller överstiger tröskelvärdet på 5%, under förutsättning att

| a) | det har godkänts av dess hemmedlemsstat enligt direktiv 2004/39/EG, |
| --- | --- |

a)

det har godkänts av dess hemmedlemsstat enligt direktiv 2004/39/EG,

| b) | det varken ingriper i den berörda emittentens förvaltning eller utövar något inflytande på emittenten för att den skall köpa sådana aktier eller stödja aktiepriset på något annat sätt. |
| --- | --- |

b)

det varken ingriper i den berörda emittentens förvaltning eller utövar något inflytande på emittenten för att den skall köpa sådana aktier eller stödja aktiepriset på något annat sätt.

6.
     
  Hemmedlemsstater enligt artikel 2.1 i får bestämma att rösträtter i handelslagret enligt definitionen i artikel 2.6 i direktiv 93/6/EEG i ett kreditinstitut eller värdepappersföretag inte skall räknas vid tillämpningen av denna artikel, under förutsättning att

| a) | rösträtterna i handelslagret inte överstiger 5%, och |
| --- | --- |

a)

rösträtterna i handelslagret inte överstiger 5%, och

| b) | kreditinstitutet eller värdepappersföretaget ser till att rösträtterna från aktier i handelslagret inte utnyttjas eller används på annat sätt för att ingripa i emittentens förvaltning. |
| --- | --- |

b)

kreditinstitutet eller värdepappersföretaget ser till att rösträtterna från aktier i handelslagret inte utnyttjas eller används på annat sätt för att ingripa i emittentens förvaltning.

7.
     
  Kommissionen skall enligt det förfarande som avses i artikel 27.2 anta genomförandeåtgärder i syfte att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och för att försäkra sig om en enhetlig tillämpning av punkterna 2, 4 och 5 i denna artikel.

Kommissionen skall särskilt specificera den maximala längden på den ”korta avvecklingstid” som avses i punkt 4, samt lämpliga kontrollmekanismer hos den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten. Dessutom kan kommissionen göra en förteckning över de händelser som avses i punkt 2.

Artikel 10

Förvärv eller avyttring av större andelar rösträtter

Krav på underrättelse enligt
  definitionen
  i artikel 9.1
  och 9.2
  skall
  även tillämpas på en fysisk eller juridisk person i den utsträckning som den kan förvärva, avyttra eller utöva rösträtt i något av följande fall eller i en kombination av dem
  :

| a) | Om rösträtterna innehas av en tredje part med vilken den fysiska eller juridiska personen har slutit
  ett avtal
  som förbinder dem att anta en bestående gemensam hållning vid förvaltningen av andelar i emittenten i fråga på grundval av ett gemensamt utövande av de berörda rösträtterna. |
| --- | --- |

a)

Om rösträtterna innehas av en tredje part med vilken den fysiska eller juridiska personen har slutit
  ett avtal
  som förbinder dem att anta en bestående gemensam hållning vid förvaltningen av andelar i emittenten i fråga på grundval av ett gemensamt utövande av de berörda rösträtterna.

| b) | Om rösträtterna innehas av tredje man enligt
  ett avtal
  med den fysiska eller juridiska personen i fråga om tidsbegränsad överföring av rösträtterna i fråga mot ersättning. |
| --- | --- |

b)

Om rösträtterna innehas av tredje man enligt
  ett avtal
  med den fysiska eller juridiska personen i fråga om tidsbegränsad överföring av rösträtterna i fråga mot ersättning.

| c) | Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos den fysiska eller juridiska personen, såvida denne kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem. |
| --- | --- |

c)

Om rösträtterna är kopplade till aktier som ställts som säkerhet hos den fysiska eller juridiska personen, såvida denne kontrollerar rösträtterna samt har förklarat sin avsikt att utnyttja dem.

| d) | Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka den fysiska eller juridiska personen åtnjuter livränta. |
| --- | --- |

d)

Om rösträtterna är kopplade till aktier för vilka den fysiska eller juridiska personen åtnjuter livränta.

| e) | Om rösträtterna innehas av ett företag som den fysiska eller juridiska personen kontrollerar eller får utövas av ett sådant företag på grundval av led a-d. |
| --- | --- |

e)

Om rösträtterna innehas av ett företag som den fysiska eller juridiska personen kontrollerar eller får utövas av ett sådant företag på grundval av led a-d.

| f) | Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos den fysiska eller juridiska personen och denne har rätt att förvalta dem enligt eget gottfinnande förutsatt att det inte finns några uttryckliga instruktioner från
  aktieägarna
  . |
| --- | --- |

f)

Om rösträtterna är kopplade till aktier som deponerats hos den fysiska eller juridiska personen och denne har rätt att förvalta dem enligt eget gottfinnande förutsatt att det inte finns några uttryckliga instruktioner från
  aktieägarna
  .

| g) | Om rösträtterna innehas av tredje part i eget namn men för den fysiska eller juridiska personens räkning. |
| --- | --- |

g)

Om rösträtterna innehas av tredje part i eget namn men för den fysiska eller juridiska personens räkning.

| h) | Om
  rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av
  den fysiska eller juridiska personen
  i egenskap av fullmaktsinnehavare utan särskilda instruktioner från aktieägarna
  . |
| --- | --- |

h)

Om
  rösträtterna kan utnyttjas efter eget gottfinnande av
  den fysiska eller juridiska personen
  i egenskap av fullmaktsinnehavare utan särskilda instruktioner från aktieägarna
  .

Artikel 11

Undantag för Europeiska centralbankssystemet

Artiklarna 9 och 10 c skall inte tillämpas på aktier som ställs till förfogande för eller tillhandahålls av ledamöter av ECBS när de fullföljer sina uppgifter som monetära myndigheter, inklusive aktier som ställs till förfogande för eller tillhandahålls av ledamöter av ECBS enligt ett avtal om pant eller återköp eller något liknande likviditetsavtal för penningpolitiska syften eller inom ett betalningssystem.

Undantaget skall tillämpas på ovanstående transaktioner som varar en kort period och under förutsättning att rösträtt som följer sådana aktier inte utnyttjas.

Artikel 12

Förfarande för underrättelse om och offentliggörande av större värdepappersinnehav

1.   Den underrättelse som krävs enligt
  artiklarna 9 och 10
  skall innehålla följande uppgifter:

| a) | Andelar av
  rösträtt efter
  transaktionen. |
| --- | --- |

a)

Andelar av
  rösträtt efter
  transaktionen.

| b) | Kedjan av kontrollerade företag genom vilka rösträtterna faktiskt innehas, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

b)

Kedjan av kontrollerade företag genom vilka rösträtterna faktiskt innehas, i tillämpliga fall.

| c) | Datum
  då tröskelvärdet nåddes
  eller
  överskreds
  . |
| --- | --- |

c)

Datum
  då tröskelvärdet nåddes
  eller
  överskreds
  .

| d) | Aktieägarens
  identitet
  även om denne inte har rätt att utnyttja rösträtter enligt villkoren i artikel 10 och
  den fysiska eller juridiska person som
  har rätt att utnyttja rösträtter
  på
  aktieägarens vägnar
  . |
| --- | --- |

d)

Aktieägarens
  identitet
  även om denne inte har rätt att utnyttja rösträtter enligt villkoren i artikel 10 och
  den fysiska eller juridiska person som
  har rätt att utnyttja rösträtter
  på
  aktieägarens vägnar
  .

2.   
  Underrättelsen till
  emittenten skall
  göras så snart som möjligt, men senast inom fyra handelsdagar, räknat från och med dagen efter den dag då aktieägaren, eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 10

| a) | får reda på förvärvet eller avyttringen eller möjligheten att utnyttja rösträtter, eller, med hänsyn till omständigheterna, borde ha fått reda på det, oavsett vilken dag förvärvet, avyttringen eller möjligheten att utnyttja rösträtterna träder i kraft, eller |
| --- | --- |

a)

får reda på förvärvet eller avyttringen eller möjligheten att utnyttja rösträtter, eller, med hänsyn till omständigheterna, borde ha fått reda på det, oavsett vilken dag förvärvet, avyttringen eller möjligheten att utnyttja rösträtterna träder i kraft, eller

| b) | informeras om den händelse som nämns i artikel 9.2
  . |
| --- | --- |

b)

informeras om den händelse som nämns i artikel 9.2
  .

3.   Ett företag
  skall undantas från kravet om underrättelse i enlighet med
  punkt 1
  , om underrättelsen görs av moderföretaget
  eller
  , om moderföretaget själv är ett kontrollerat företag, av dess eget moderföretag
  .

4.
     
  Moderföretaget till ett förvaltningsbolag behöver inte lägga samman sitt innehav enligt artiklarna 9 och 10 med de innehav som förvaltas av förvaltningsbolaget enligt villkoren i direktiv 85/611/EEG, förutsatt att ett sådant förvaltningsbolag utnyttjar sina rösträtter oberoende av moderföretaget.

Artiklarna 9 och 10 skall dock tillämpas om moderföretaget eller ett annat företag som kontrolleras av moderföretaget har investerat i innehav som förvaltas av detta förvaltningsbolag och förvaltningsbolaget inte efter eget gottfinnande kan utnyttja de rösträtter som medföljer sådana innehav, utan endast kan utöva denna rösträtt genom direkta eller indirekta instruktioner från moderföretaget eller ett annat företag som kontrolleras av moderföretaget.

5.
     
  Moderföretaget till ett värdepappersföretag som är auktoriserat enligt direktiv 2004/39/EG behöver inte lägga samman sina innehav enligt artiklarna 9 och 10 med innehav som sådana värdepappersföretag förvaltar för enskilda kunder enligt artikel 4.1.9 i direktiv 2004/39/EG, under förutsättning att

| — | värdepappersföretaget är auktoriserat för portföljförvaltning enligt punkt 4 i avsnitt A i bilaga I till direktiv 2004/39/EG, |
| --- | --- |

—

värdepappersföretaget är auktoriserat för portföljförvaltning enligt punkt 4 i avsnitt A i bilaga I till direktiv 2004/39/EG,

| — | det endast får utnyttja rösträtter som medföljer sådana aktier enligt skriftliga eller elektroniskt överförda instruktioner eller det ser till att individuella portföljförvaltningstjänster utförs oberoende av alla andra tjänster enligt villkor som motsvarar dem som anges i direktiv 85/611/EEG genom att inrätta lämpliga mekanismer, och |
| --- | --- |

—

det endast får utnyttja rösträtter som medföljer sådana aktier enligt skriftliga eller elektroniskt överförda instruktioner eller det ser till att individuella portföljförvaltningstjänster utförs oberoende av alla andra tjänster enligt villkor som motsvarar dem som anges i direktiv 85/611/EEG genom att inrätta lämpliga mekanismer, och

| — | värdepappersföretaget utnyttjar sina rösträtter oberoende av moderföretaget. |
| --- | --- |

—

värdepappersföretaget utnyttjar sina rösträtter oberoende av moderföretaget.

Artiklarna 9 och 10 skall dock tillämpas om moderföretaget eller ett annat företag som kontrolleras av moderföretaget har investerat i innehav som förvaltas av detta värdepappersföretag och värdepappersföretaget inte efter eget gottfinnande kan utnyttja de rösträtter som medföljer sådana innehav, utan endast kan utöva denna rösträtt genom direkta eller indirekta instruktioner från moderföretaget eller ett annat företag som kontrolleras av moderföretaget.

6.   Emittenten skall så snart som möjligt och senast tre
  handelsdagar
  efter att ha blivit underrättad om en transaktion enligt punkt 1 offentliggöra uppgifterna i denna
  underrättelse
  .

7.
     
  En hemmedlemsstat får undanta emittenter från kravet i punkt 4 om informationen i underrättelsen offentliggörs av dess behöriga myndighet enligt villkoren i artikel 17, efter det att emittenten blivit underrättad om en transaktion, dock senast efter tre handelsdagar.

8.   För anpassningen till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna samt för att försäkra sig om en enhetlig tillämpning av
  punkterna 1, 2, 4, 5 och 6 i denna artikel skall kommissionen anta genomförandebestämmelser i enlighet med förfarandet i artikel 27.2, i syfte att

| a) | ta fram ett standardformulär som skall användas över hela gemenskapen när emittenten underrättas enligt punkt 1 i denna artikel eller när information enligt artikel 19.3 registreras
  , |
| --- | --- |

a)

ta fram ett standardformulär som skall användas över hela gemenskapen när emittenten underrättas enligt punkt 1 i denna artikel eller när information enligt artikel 19.3 registreras
  ,

| b) | fastställa en sammanställning över
  ”handelsdagar”
  i samtliga medlemsstater, |
| --- | --- |

b)

fastställa en sammanställning över
  ”handelsdagar”
  i samtliga medlemsstater,

| c) | fastställa i vilka fall aktieägaren eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 10 eller båda skall verkställa den nödvändiga underrättelsen till emittenten, |
| --- | --- |

c)

fastställa i vilka fall aktieägaren eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 10 eller båda skall verkställa den nödvändiga underrättelsen till emittenten,

| d) | klargöra under vilka omständigheter som aktieägaren eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 10 borde ha fått reda på förvärvet eller avyttringen, |
| --- | --- |

d)

klargöra under vilka omständigheter som aktieägaren eller den fysiska eller juridiska person som avses i artikel 10 borde ha fått reda på förvärvet eller avyttringen,

| e) | klargöra de villkor om oberoende som skall uppfyllas av förvaltningsbolag och deras moderföretag eller av värdepappersföretag och deras moderbolag för att de skall kunna omfattas av undantagen i punkterna 4 och 5. |
| --- | --- |

e)

klargöra de villkor om oberoende som skall uppfyllas av förvaltningsbolag och deras moderföretag eller av värdepappersföretag och deras moderbolag för att de skall kunna omfattas av undantagen i punkterna 4 och 5.

Artikel 13

Innehav av finansiella instrument som ger rätt att förvärva aktier

1.
     
  Kraven på underrättelse i artikel 9 skall även tillämpas på en fysisk eller juridisk person som, direkt eller indirekt, innehar finansiella instrument som ger rätt att, enbart på en sådan innehavares eget initiativ, enligt formellt avtal, förvärva aktier som medför rösträtter och som redan har emitterats av en emittent vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad.

2.
     
  Kommissionen skall, enligt det förfarande som avses i artikel 27.2, anta genomförandeåtgärder i syfte att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och för att försäkra sig om en enhetlig tillämpning av punkt 1 i denna artikel. Den skall i synnerhet fastställa

| a) | vilka typer av finansiella instrument som avses i punkt 1 och deras sammanläggning, |
| --- | --- |

a)

vilka typer av finansiella instrument som avses i punkt 1 och deras sammanläggning,

| b) | vad som avses med formellt avtal enligt punkt 1, |
| --- | --- |

b)

vad som avses med formellt avtal enligt punkt 1,

| c) | innehållet i underrättelsen, genom att upprätta ett standardformulär som skall användas över hela gemenskapen för detta ändamål, |
| --- | --- |

c)

innehållet i underrättelsen, genom att upprätta ett standardformulär som skall användas över hela gemenskapen för detta ändamål,

| d) | underrättelseperioden, |
| --- | --- |

d)

underrättelseperioden,

| e) | vem som skall erhålla underrättelsen. |
| --- | --- |

e)

vem som skall erhålla underrättelsen.

Artikel 14

Förvärv eller avyttring av en emittents egna aktier

1.
     
  Om en emittent av aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad förvärvar eller avyttrar egna aktier, antingen själv eller genom en person som handlar i sitt eget namn men på emittentens vägnar, skall hemmedlemsstaten se till att emittenten offentliggör andelen av egna aktier så snart som möjligt, dock senast inom fyra handelsdagar efter ett sådant förvärv eller en sådan avyttring om andelen uppgår till, över- eller understiger tröskelvärdena 5% eller 10% av rösträtterna. Andelen skall beräknas på grundval av det totala antalet aktier som medför rösträtt.

2.
     
  Kommissionen skall enligt det förfarande som avses i artikel 27.2 anta genomförandeåtgärder i syfte att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och för att försäkra sig om en enhetlig tillämpning av punkt 1 i denna artikel.

Artikel 15

Totalt antal rösträtter och totalt kapital

Hemmedlemsstaten skall åtminstone kräva att emittenten offentliggör det totala antalet rösträtter och det totala kapitalet (för beräkning av de tröskelvärden som anges i artikel 9) i slutet av varje kalendermånad under vilken en ökning eller minskning av rösträtter eller kapital har skett
  .

Artikel 16

Övriga uppgifter

1.
     
  Emittenter av aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad
  skall utan dröjsmål offentliggöra alla förändringar i röststyrka för olika kategorier av aktier inklusive alla värdepappersderivat som kan omsättas i emittentens egna aktier och som utfärdats av denne.

2.
     
  Emittenter av andra värdepapper än aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad skall utan dröjsmål offentliggöra
  alla förändringar av rättigheter
  för innehavarna av andra värdepapper än aktier, inklusive förändringar i villkor och bestämmelser för dessa värdepapper, som indirekt skulle kunna påverka dessa rättighete
  r, i synnerhet ändrade lånevillkor eller räntesatser.

3.
     
  Emittenter av värdepapper som tas upp till handel på en reglerad marknad skall utan dröjsmål offentliggöra
  nya lån som emitteras och i synnerhet eventuella garantier och säkerheter i samband med dessa.
  Utan att detta påverkar tillämpningen av direktiv 2003/6/EG skall bestämmelserna i denna punkt inte gälla internationella offentliga organ där minst en medlemsstat är medlem.

AVSNITT II

INFORMATION TILL
  INNEHAVARE AV VÄRDEPAPPER SOM TAGITS UPP TILL HANDEL PÅ EN REGLERAD MARKNAD

Artikel 17

Krav på
  information
  från emittenter vars aktier tas upp
  till
  handel på en reglerad marknad

1.   Emittenten
  av aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad
  skall se till att alla
  aktieägare
  i samma kategori behandlas lika.

2.   Emittenten skall se till att alla hjälpmedel och all information som krävs för att värdepappersinnehavarna skall kunna utöva sina rättigheter finns tillgängliga i hemmedlemsstaten, samt att data förblir fullständiga och intakta. Aktieägare får inte hindras från att utöva sin rösträtt genom fullmakt, med vederbörlig hänsyn tagen till
  lagstiftningen i det land där emittenten har sitt säte
  . Emittenten skall i synnerhet

| a) | informera om tid, plats och dagordning för bolagsstämmor, det totala antalet aktier och rösträtter samt värdepappersinnehavarnas rättighet att delta i dessa bolagsstämmor, |
| --- | --- |

a)

informera om tid, plats och dagordning för bolagsstämmor, det totala antalet aktier och rösträtter samt värdepappersinnehavarnas rättighet att delta i dessa bolagsstämmor,

| b) | ta fram ett formulär för fullmakter i pappersformat och där så är tillämpligt i elektroniskt format för alla dem som ges rätt att rösta vid bolagsstämmor och tillhandahålla detta tillsammans med kallelsen till bolagsstämman i fråga,
  eller om så begärs efter ett tillkännagivande av bolagsstämman, |
| --- | --- |

b)

ta fram ett formulär för fullmakter i pappersformat och där så är tillämpligt i elektroniskt format för alla dem som ges rätt att rösta vid bolagsstämmor och tillhandahålla detta tillsammans med kallelsen till bolagsstämman i fråga,
  eller om så begärs efter ett tillkännagivande av bolagsstämman,

| c) | utse ett finansiellt institut till sitt ombud, genom vilket aktieägarna kan utöva sina finansiella rättigheter, och |
| --- | --- |

c)

utse ett finansiellt institut till sitt ombud, genom vilket aktieägarna kan utöva sina finansiella rättigheter, och

| d) | offentliggöra eller sända ut meddelanden om hur utdelning skall fördelas och betalas ut, och om emission av nya aktier inklusive tilldelning, teckning, inställande och konvertering. |
| --- | --- |

d)

offentliggöra eller sända ut meddelanden om hur utdelning skall fördelas och betalas ut, och om emission av nya aktier inklusive tilldelning, teckning, inställande och konvertering.

3.   Hemmedlemsstaten skall på följande villkor tillåta att emittenten använder elektroniska hjälpmedel för att informera aktieägarna:

| a) | Användningen av elektroniska hjälpmedel får inte i något falla vara avhängigt av var aktieägaren, eller den fysiska eller juridiska personen i de fall som avses i artikel 10 a-h, har sitt säte eller sin bostad. |
| --- | --- |

a)

Användningen av elektroniska hjälpmedel får inte i något falla vara avhängigt av var aktieägaren, eller den fysiska eller juridiska personen i de fall som avses i artikel 10 a-h, har sitt säte eller sin bostad.

| b) | Det skall införas rutiner för att identifiera aktieägarna eller de fysiska eller juridiska personer som
  har rätt att utnyttja eller bestämma om utnyttjandet av rösträtter
  , så att de faktiskt blir underrättade. |
| --- | --- |

b)

Det skall införas rutiner för att identifiera aktieägarna eller de fysiska eller juridiska personer som
  har rätt att utnyttja eller bestämma om utnyttjandet av rösträtter
  , så att de faktiskt blir underrättade.

| c) | Aktieägarna eller, i de fall som avses i artikel 10 a-e, de
  fysiska eller juridiska
  personer
  som
  har rätt att förvärva, avyttra eller utnyttja rösträtter, skall kontaktas skriftligt för att begära deras godkännande att använda elektroniska hjälpmedel för att förmedla information, och om de inte gör några invändningar inom en rimlig tidsperiod, skall de anses ha gett sitt godkännande. De skall när som helst i framtiden kunna kräva att informationen ges skriftligt
  . |
| --- | --- |

c)

Aktieägarna eller, i de fall som avses i artikel 10 a-e, de
  fysiska eller juridiska
  personer
  som
  har rätt att förvärva, avyttra eller utnyttja rösträtter, skall kontaktas skriftligt för att begära deras godkännande att använda elektroniska hjälpmedel för att förmedla information, och om de inte gör några invändningar inom en rimlig tidsperiod, skall de anses ha gett sitt godkännande. De skall när som helst i framtiden kunna kräva att informationen ges skriftligt
  .

| d) | Eventuell fördelning av kostnader för att sprida information via elektroniska hjälpmedel skall fastställas av emittenten enligt den princip om likabehandling som fastställs i punkt 1. |
| --- | --- |

d)

Eventuell fördelning av kostnader för att sprida information via elektroniska hjälpmedel skall fastställas av emittenten enligt den princip om likabehandling som fastställs i punkt 1.

4.   För att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken, samt för att garantera att punkt 1-3 i denna artikel tillämpas enhetligt skall kommissionen anta genomförandebestämmelser enligt förfarandet i artikel 27.2. Kommissionen skall särskilt precisera genom vilka kategorier av finansiella institut en värdepappersinnehavare får fullgöra sina finansiella rättigheter enligt punkt 2 c.

Artikel 18

Krav på
  information
  från emittenter vars skuldebrev tas upp
  till
  handel på en reglerad marknad

1.   Emittenten
  av skuldebrev som tas upp på en reglerad marknad
  skall se till att
  alla
  innehavare av skuldebrev som
  har
  emitterats samtidigt och på samma villkor behandlas lika med avseende på alla rättigheter som är knutna till dessa skuldebrev.

2.   Emittenten skall se till att alla hjälpmedel och all information som krävs för att innehavare av skuldebrev skall kunna utöva sina rättigheter finns allmänt tillgängliga i hemmedlemsstaten
  och att dataintegriteten bevaras
  . Innehavare
  av skuldebrev
  får inte hindras från att utöva sina rättigheter genom fullmakt,
  förutsatt att lagstiftningen i det land där emittenten har sitt säte tillåter detta
  . Emittenten skall
  särskilt

| a) | offentliggöra eller sända ut meddelanden om möten med skuldebrevsinnehavare och om utbetalning av ränta, utövandet av rättigheter avseende konvertering, utbyte, teckning eller inställande samt inlösen, samt skuldebrevsinnehavarnas rättigheter i samband med detta, |
| --- | --- |

a)

offentliggöra eller sända ut meddelanden om möten med skuldebrevsinnehavare och om utbetalning av ränta, utövandet av rättigheter avseende konvertering, utbyte, teckning eller inställande samt inlösen, samt skuldebrevsinnehavarnas rättigheter i samband med detta,

| b) | ta fram ett formulär för fullmakter i pappersformat och där så är tillämpligt i elektroniskt format för alla dem som ges rätt att rösta vid möten med skuldebrevsinnehavare och tillhandahålla detta tillsammans med kallelsen till mötet i fråga,
  eller om så begärs efter ett tillkännagivande av mötet,
  och |
| --- | --- |

b)

ta fram ett formulär för fullmakter i pappersformat och där så är tillämpligt i elektroniskt format för alla dem som ges rätt att rösta vid möten med skuldebrevsinnehavare och tillhandahålla detta tillsammans med kallelsen till mötet i fråga,
  eller om så begärs efter ett tillkännagivande av mötet,
  och

| c) | utse ett finansiellt institut till sitt ombud, genom vilket innehavarna av skuldebrev får utöva sina finansiella rättigheter. |
| --- | --- |

c)

utse ett finansiellt institut till sitt ombud, genom vilket innehavarna av skuldebrev får utöva sina finansiella rättigheter.

3.   Om endast innehavare av skuldebrev med
  ett nominellt värde
  per enhet på minst 50 000 euro
  eller, i fråga om skuldebrev utställda i en annan valuta än euro, vars nominella värde per enhet på emissionsdagen motsvarar minst 50 000 euro,
  skall sammankallas till ett möte, får
  emittenten välja att hålla
  detta i vilken medlemsstat som helst, förutsatt att alla hjälpmedel och all information som
  krävs
  för att innehavarna skall kunna utöva sina rättigheter står till förfogande i denna medlemsstat.

4.   Hemmedlemsstaten eller den medlemsstat som valts i enlighet med punkt 3 skall på följande villkor tillåta att emittenten använder elektroniska hjälpmedel:

| a) | Användningen av elektroniska hjälpmedel får inte i något fall vara avhängigt av var innehavaren av ett skuldebrev eller den som agerar på dennes vägnar genom fullmakt har sitt säte eller sin bostad. |
| --- | --- |

a)

Användningen av elektroniska hjälpmedel får inte i något fall vara avhängigt av var innehavaren av ett skuldebrev eller den som agerar på dennes vägnar genom fullmakt har sitt säte eller sin bostad.

| b) | Det skall införas rutiner för att identifiera
  skuldebrevsinnehavarna
  så att de faktiskt blir underrättade. |
| --- | --- |

b)

Det skall införas rutiner för att identifiera
  skuldebrevsinnehavarna
  så att de faktiskt blir underrättade.

| c) | Skuldebrevsinnehavare skall kontaktas skriftligt för att begära deras godkännande att använda elektroniska
  hjälpmedel för
  att förmedla
  information
  , och om de inte gör några invändningar inom en rimlig tidsperiod, skall de anses ha gett sitt godkännande. De skall när som helst i framtiden kunna kräva att informationen ges skriftligt
  . |
| --- | --- |

c)

Skuldebrevsinnehavare skall kontaktas skriftligt för att begära deras godkännande att använda elektroniska
  hjälpmedel för
  att förmedla
  information
  , och om de inte gör några invändningar inom en rimlig tidsperiod, skall de anses ha gett sitt godkännande. De skall när som helst i framtiden kunna kräva att informationen ges skriftligt
  .

| d) | Eventuell fördelning av kostnader för att sprida information via elektroniska hjälpmedel skall fastställas av emittenten enligt den princip om likabehandling som fastställs i punkt 1. |
| --- | --- |

d)

Eventuell fördelning av kostnader för att sprida information via elektroniska hjälpmedel skall fastställas av emittenten enligt den princip om likabehandling som fastställs i punkt 1.

5.   För att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken, samt för att garantera att punkt 1-4 i denna artikel tillämpas enhetligt skall kommissionen anta genomförandebestämmelser enligt förfarandet i artikel 27.2. Kommissionen skall särskilt precisera genom vilka kategorier av finansiella institut en värdepappersinnehavare får fullgöra sina finansiella rättigheter enligt punkt 2 c.

KAPITEL IV

ALLMÄNNA KRAV

Artikel 19

Hemlandskontroll

1.   Så snart som en emittent
  , eller en person som utan emittentens samtycke begärt att få dess värdepapper upptagna till handel på en reglerad marknad,
  offentliggör obligatorisk information skall samma uppgifter samtidigt registreras hos den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten. Denna behöriga myndighet får besluta att offentliggöra den registrerade informationen på sin webbplats.

Om en emittent föreslår en ändring av sin bolagsordning eller sina stadgar skall den överlämna ett utkast till ändringen till hemmedlemsstatens behöriga myndighet samt till förvaltaren av den reglerade marknad
  på
  vilken
  emittenten fått sina
  värdepapper upptagna till handel. Dessa underrättelser skall ske så snart som möjligt och senast på dagen för sammankallandet av den bolagsstämma där ändringen skall meddelas eller bli föremål för omröstning.

2.   Hemmedlemsstaten får bevilja en emittent undantag från kravet i punkt 1 mot bakgrund av information som offentliggörs i enlighet med artikel 6 i direktiv 2003/6/EG eller artikel 12.6 i detta direktiv.

3.   Uppgifter som emittenten skall underrättas om enligt
  artiklarna 9-12
  skall samtidigt ges in till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten.

4.   Kommissionen skall enligt förfarandet i artikel 27.2 anta genomförandebestämmelser i syfte att försäkra sig om en enhetlig tillämpning av punkt 1 till 3 i denna artikel.

Kommissionen skall i synnerhet fastställa enligt vilket förfarande emittenten
  , en aktieägare, en innehavare av andra finansiella instrument eller en person som avses i artikel 10,
  skall
  ge in
  information
  till
  den behöriga myndigheten enligt punkt 1 respektive 3, i syfte att

| a) | göra det möjligt att utföra registreringen med elektroniska hjälpmedel, |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt att utföra registreringen med elektroniska hjälpmedel,

| b) | samordna registreringen av de årsredovisningar som avses i artikel 4 i detta direktiv med den årliga registreringen av uppgifter enligt artikel 10 i direktiv
  2003/71/EG
  . |
| --- | --- |

b)

samordna registreringen av de årsredovisningar som avses i artikel 4 i detta direktiv med den årliga registreringen av uppgifter enligt artikel 10 i direktiv
  2003/71/EG
  .

Artikel 20

Språk

1.   Om värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad endast i hemmedlemsstaten skall den obligatoriska informationen läggas fram på ett språk som den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten
  godtar
  .

2.   Om värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad både i hemmedlemsstaten och i en eller flera värdmedlemsstater skall den obligatoriska informationen anges

| a) | på ett språk som den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten godtar, och |
| --- | --- |

a)

på ett språk som den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten godtar, och

| b) | beroende på vad emittenten själv väljer, antingen ett språk som godtas av
  de
  behöriga
  myndigheterna
  i
  dessa värdmedlemsstater
  eller på ett språk som
  allmänt används i internationella finanskretsar
  . |
| --- | --- |

b)

beroende på vad emittenten själv väljer, antingen ett språk som godtas av
  de
  behöriga
  myndigheterna
  i
  dessa värdmedlemsstater
  eller på ett språk som
  allmänt används i internationella finanskretsar
  .

3.   Om värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad i en eller flera
  värdmedlemsstater
  men inte i hemmedlemsstaten skall den obligatoriska informationen
  , beroende på emittentens eget önskemål,
  läggas fram
  antingen
  på ett språk som godtas av
  de
  behöriga
  myndigheterna i dessa värdmedlemsstater eller
  på ett språk som
  allmänt används i internationella finanskretsar
  .

Hemmedlemsstaten får dessutom i lag, förordning eller administrativa bestämmelser föreskriva att
  den obligatoriska informationen
  ,
  beroende på emittentens eget önskemål
  ,
  antingen
  skall
  läggas fram på ett språk som godtas av
  dess myndighet
  eller på ett språk som
  allmänt används i internationella finanskretsar
  .

4.   Om värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad utan emittentens samtycke skall kraven i punkt 1 till 3 inte tillämpas på emittenten, utan på den som utan emittentens samtycke har begärt att värdepapperen skall tas upp till handel på marknaden i fråga.

5.   Medlemsstaterna skall tillåta att
  aktieägare och den fysiska eller juridiska person som avses i artiklarna 9, 10 och 12
  underrättar emittenten
  enligt detta direktiv
  endast på ett språk som
  allmänt används i internationella finanskretsar. Om emittenten erhåller sådan underrättelse, får inte medlemsstaten föreskriva att emittenten skall tillhandahålla en översättning till ett språk som de behöriga myndigheterna godtar.

6.   
  När värdepapper vars nominella värde per enhet är minst 50 000 euro, eller när skuldebrev som är utställda i en annan valuta än euro och som på emissionsdagen motsvarar minst 50 000 euro tas upp till handel på en reglerad marknad i en eller flera medlemsstater, skall, med avvikelse från punkterna 1-4, den obligatoriska informationen lämnas ut till allmänheten antingen på ett språk som godtas av de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaten, eller på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar, beroende på vad emittenten väljer eller den väljer som utan emittentens samtycke har begärt att dessa värdepapper tas upp till handel.

7.   Om talan avseende innehållet i obligatorisk information väcks vid en domstol i en medlemsstat skall kostnaderna för översättning av de dokument som krävs för det rättsliga förfarandet fördelas enligt lagen i den berörda medlemsstaten.

Artikel 21

Snabb tillgång
  till obligatorisk information

1.   Hemmedlemsstaten skall se till att emittenten
  eller den som ansökt om att ett värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad utan emittentens samtycke,
  offentliggör den obligatoriska informationen på ett sätt som garanterar att den blir tillgänglig
  snabbt och på icke-diskriminerande grund och att den görs tillgänglig för den officiellt utsedda mekanism som avses i punkt 2. Emittenten, eller den som har ansökt om att ett värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad utan emittentens samtycke, får inte ta ut särskilda avgifter av investerarna för att tillhandahålla informationen.
  Hemmedlemsstaten skall kräva att emittenten använder sådana medier som rimligen kan bedömas vara tillförlitliga för spridning av informationen till allmänheten inom
  hela Europeiska unionen
  . Däremot får hemmedlemsstaten inte kräva att endast medier som sköts av operatörer på det egna territoriet skall få användas.

2.
     
  Hemmedlemsstaten skall se till att det finns minst en officiellt utsedd mekanism för central lagring av obligatorisk information. Dessa mekanismer skall uppfylla minimikvalitetsnormer för säkerhet, visshet om informationskälla, tidsredovisning och lättillgänglighet för slutanvändare och skall vara förenliga med registreringsförfarandet enligt artikel 19.1.

3.   
  Om
  värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad endast i en värdmedlemsstat och inte i hemmedlemsstaten, skall värdmedlemsstaten se till att den obligatoriska informationen offentliggörs enligt kraven i punkt 1.

4.   Kommissionen skall enligt det förfarande som det hänvisas till i artikel 27.2 anta genomförandebestämmelser i syfte att anpassa reglerna till den tekniska utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknik och för att försäkra sig om en enhetlig tillämpning av
  punkterna 1, 2 och 3
  i denna artikel.

Kommissionen skall i synnerhet fastställa

| a) | miniminormer för spridning av information
  i enlighet med punkt 1
  , |
| --- | --- |

a)

miniminormer för spridning av information
  i enlighet med punkt 1
  ,

| b) | miniminormer för mekanismerna för central lagring i enlighet med punkt 2
  . |
| --- | --- |

b)

miniminormer för mekanismerna för central lagring i enlighet med punkt 2
  .

Kommissionen får också välja att upprätta en förteckning över medier som kan användas för att sprida informationen till allmänheten.

Artikel 22

Riktlinjer

1.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall sammanställa riktlinjer för en ytterligare förbättrad tillgång till den information som skall offentliggöras enligt riktlinjerna i direktiv 2003/6/EG, direktiv 2003/71/EG samt detta direktiv.

Målet med dessa riktlinjer skall vara att skapa

| a) | ett nät för utbyte av information på elektronisk väg mellan nationella tillsynsmyndigheter på värdepappersområdet, operatörer som driver reglerade marknader samt bolagsregister som omfattas av rådets direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen
   (18), och |
| --- | --- |

a)

ett nät för utbyte av information på elektronisk väg mellan nationella tillsynsmyndigheter på värdepappersområdet, operatörer som driver reglerade marknader samt bolagsregister som omfattas av rådets direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen
   (18), och

| b) | ett sammanhållet nät eller en samlad plattform för nät för elektronisk information omfattande samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

ett sammanhållet nät eller en samlad plattform för nät för elektronisk information omfattande samtliga medlemsstater.

2.   Kommissionen skall senast den 31 december 2006 göra en bedömning av de resultat som uppnåtts avseende punkt 1 och får införa genomförandebestämmelser i enlighet med förfarandet i artikel 27.2 i syfte att förbättra denna artikels förenlighet med artiklarna 19 och 21.

Artikel 23

Tredje land

1.   Om en emittent har sitt säte i tredje land får den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten undanta emittenten från kraven i artikel 4-7 och
  artikel 12.6 samt artiklarna 13, 14, 16 och 18, förutsatt att det berörda tredje landets lagstiftning innehåller åtminstone motsvarande krav
  eller att emittenten uppfyller de krav som fastställs i det tredje landets lagstiftning och som den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten anser vara likvärdiga
  .

Den information som omfattas av det berörda tredje landets krav skall registreras i enlighet med artikel 19 och offentliggöras i enlighet med artiklarna 20 och 21.

2.
     
  Genom undantag från punkt 1 skall en emittent som har sitt säte i ett tredje land undantas från kravet att utarbeta årsredovisningen i enlighet med artikel 4 eller artikel 5 fram till det räkenskapsår som inleds på eller efter den 1 januari 2007, förutsatt att emittenten utarbetar sin årsredovisning i enlighet med de internationellt godkända normer som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 1606/2002.

3.   Den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten skall se till att all information som kan vara av betydelse för allmänheten och som offentliggörs i tredje land också offentliggörs enligt artiklarna 20 och 21 även om informationen i fråga inte skulle vara obligatorisk i den mening som avses i artikel 2.1 k i detta direktiv.

4.   För att garantera att
  punkt 1
  i denna artikel tillämpas enhetligt
  skall
  kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 27.2 anta
  genomförandebestämmelser

| a) | som inför en mekanism som ser till att inrätta motsvarande krav på information som fastställs i detta direktiv, inbegripet finansiell redovisning, och information, inbegripet finansiell redovisning, enligt lag, eller administrativa bestämmelser i tredje land, |
| --- | --- |

a)

som inför en mekanism som ser till att inrätta motsvarande krav på information som fastställs i detta direktiv, inbegripet finansiell redovisning, och information, inbegripet finansiell redovisning, enligt lag, eller administrativa bestämmelser i tredje land,

| b) | som utifrån nationell lagstiftning, förordningar, administrativa bestämmelser, eller den praxis eller förfaranden som baseras på internationella standarder som fastställts av internationella organisationer anger att det tredje land där emittenten är registrerad garanterar att informationskraven motsvarar de krav som fastställs i detta direktiv. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som anges i artikel 27.2 fatta de beslut som krävs om huruvida de redovisningsstandarder som används av emittenter i tredje land motsvarar gemenskapsbestämmelserna enligt de villkor som fastställs i artikel 30.3, senast fem år efter det datum som anges i artikel 31. Om kommissionen beslutar att redovisningsstandarderna i tredje land inte motsvarar gemenskapsbestämmelserna kan den tillåta att de berörda emittenterna fortsätter att använda sådana redovisningsstandarder under en tillbörlig övergångsperiod. |
| --- | --- |

b)

som utifrån nationell lagstiftning, förordningar, administrativa bestämmelser, eller den praxis eller förfaranden som baseras på internationella standarder som fastställts av internationella organisationer anger att det tredje land där emittenten är registrerad garanterar att informationskraven motsvarar de krav som fastställs i detta direktiv. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som anges i artikel 27.2 fatta de beslut som krävs om huruvida de redovisningsstandarder som används av emittenter i tredje land motsvarar gemenskapsbestämmelserna enligt de villkor som fastställs i artikel 30.3, senast fem år efter det datum som anges i artikel 31. Om kommissionen beslutar att redovisningsstandarderna i tredje land inte motsvarar gemenskapsbestämmelserna kan den tillåta att de berörda emittenterna fortsätter att använda sådana redovisningsstandarder under en tillbörlig övergångsperiod.

5.
     
  För att se till att tillämpningen av punkt 3 blir enhetlig kan kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 27.2 godkänna genomförandeåtgärder som fastställer vilken typ av information som offentliggjorts i ett tredje land och som är viktig för allmänheten i gemenskapen
  .

6.
     
  Bolag som har sitt säte i ett tredje land och för vilket det skulle ha krävts auktorisation enligt artikel 5.1 i direktiv 85/611/EEG eller i fråga om portföljförvaltning enligt avsnitt A punkt 4 i direktiv 2004/39/EG, om det hade haft sitt säte eller (endast i fråga om värdepappersföretag) huvudkontor inom gemenskapen, skall också undantas från kravet att lägga samman sitt innehav av värdepapper med moderbolagets innehav enligt bestämmelserna i artiklarna 12.4 och 12.5, förutsatt att de uppfyller motsvarande oavhängighetsvillkor som förvaltningsbolag eller värdepappersföretag.

7.
     
  För att beakta den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna och garantera en enhetlig tilllämpning av punkt 4 skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 27.2 anta genomförandeåtgärder och ange att tredje land, i enlighet med sina lagar, andra författningar eller administrativa bestämmelser, skall se till att oavhängighetsvillkoren motsvarar dem som återfinns i detta direktiv och i dess genomförandeåtgärder.

KAPITEL V

BEHÖRIGA MYNDIGHETER

Artikel 24

De behöriga myndigheterna och deras
  behörigheter

1.   Varje medlemsstat skall utse den centrala myndighet som avses i artikel 21.1 i direktiv 2003/71/EG till central behörig myndighet med ansvar för att kraven i detta direktiv och de ytterligare bestämmelser som antas till följd av direktivet uppfylls. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om detta.

2.
     
  Medlemsstaterna får dock för punkt 5 h utse en annan behörig myndighet än den centrala behöriga myndighet som avses i punkt 1.

3.   Medlemsstaterna får tillåta att den centrala behöriga myndigheten delegerar uppgifter.
  Med undantag för de uppgifter som avses i punkt 5 h skall
  all delegering av
  uppgifter
  som följer av detta direktiv
  och dess genomförandeåtgärder omprövas
  fem år efter det att
  detta
  direktiv trätt i kraft
  och skall upphöra att var giltig åtta år efter det att detta direktiv trätt i kraft
  . Varje delegering skall vara noggrant reglerad, så att det framgår vilka uppgifter som skall utföras och de närmare villkoren för hur detta skall ske.

I villkoren skall ingå ett krav på att den instans till vilken uppgifter delegeras är organiserad på ett sådant sätt att intressekonflikter undviks och den information som de delegerade arbetsuppgifterna ger tillgång till inte används på ett sätt som snedvrider konkurrensen eller på annat sätt undergräver principen om likabehandling. Det yttersta ansvaret för att övervaka att detta direktiv och de genomförandebestämmelser som antas till följd av direktivet efterlevs skall under alla förhållanden ligga hos den behöriga myndighet som utsetts enligt punkt 1.

4.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen samt de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater om alla eventuella överenskommelser om delegering av ansvar, inklusive de exakta villkoren för delegeringen.

5.   Varje behörig myndighet skall ha alla de befogenheter som krävs för att kunna utföra sina uppgifter. Den skall åtminstone ha befogenhet att

| a) | kräva att
  revisorer,
  emittenter,
  aktieägare, innehavare av andra finansiella instrument eller personer som avses i artiklarna 10 eller 12,
  och personer som kontrollerar eller kontrolleras av dem
  överlämnar
  information och handlingar, |
| --- | --- |

a)

kräva att
  revisorer,
  emittenter,
  aktieägare, innehavare av andra finansiella instrument eller personer som avses i artiklarna 10 eller 12,
  och personer som kontrollerar eller kontrolleras av dem
  överlämnar
  information och handlingar,

| b) | kräva att
  emittenten
  offentliggör den information som avses i led a via de hjälpmedel och inom de tidsfrister som den behöriga myndigheten anser nödvändiga; myndigheten får också offentliggöra sådan information på eget initiativ efter det att emittenten eller de personer som kontrollerar eller kontrolleras av emittenten har underlåtit att göra detta, förutsatt att myndigheten först har hört emittenten, |
| --- | --- |

b)

kräva att
  emittenten
  offentliggör den information som avses i led a via de hjälpmedel och inom de tidsfrister som den behöriga myndigheten anser nödvändiga; myndigheten får också offentliggöra sådan information på eget initiativ efter det att emittenten eller de personer som kontrollerar eller kontrolleras av emittenten har underlåtit att göra detta, förutsatt att myndigheten först har hört emittenten,

| c) | kräva att
  företagsledningen för emittenter, aktieägare, innehavare av andra finansiella instrument eller personer som avses i artiklarna 10 eller 12
  lämnar de underrättelser som krävs enligt detta direktiv eller enligt nationell lag som har antagits
  i enlighet med
  detta direktiv
  och, om det är nödvändigt, överlämnar
  ytterligare information och dokument, |
| --- | --- |

c)

kräva att
  företagsledningen för emittenter, aktieägare, innehavare av andra finansiella instrument eller personer som avses i artiklarna 10 eller 12
  lämnar de underrättelser som krävs enligt detta direktiv eller enligt nationell lag som har antagits
  i enlighet med
  detta direktiv
  och, om det är nödvändigt, överlämnar
  ytterligare information och dokument,

| d) | under högst tio dagar stoppa handeln med värdepapper eller kräva att den berörda reglerade marknaden stoppar handeln med dem om det finns misstanke om att emittenten brutit mot bestämmelser i detta direktiv eller i nationell lag som antagits som en följd av detta direktiv, |
| --- | --- |

d)

under högst tio dagar stoppa handeln med värdepapper eller kräva att den berörda reglerade marknaden stoppar handeln med dem om det finns misstanke om att emittenten brutit mot bestämmelser i detta direktiv eller i nationell lag som antagits som en följd av detta direktiv,

| e) | förbjuda handel på en reglerad marknad, om den finner att det förekommit överträdelser av bestämmelser i detta direktiv eller i nationell lag som antagits till följd av detta direktiv, eller om den har rimliga skäl att misstänka detta, |
| --- | --- |

e)

förbjuda handel på en reglerad marknad, om den finner att det förekommit överträdelser av bestämmelser i detta direktiv eller i nationell lag som antagits till följd av detta direktiv, eller om den har rimliga skäl att misstänka detta,

| f) | övervaka
  att emittenterna i god tid offentliggör information
  i syfte att garantera
  en faktisk och jämbördig tillgång till informationen för allmänheten i alla
  medlemsstater
  där värdepapperet i fråga tagits upp till handel
  och vidta lämpliga åtgärder om så inte är fallet
  , |
| --- | --- |

f)

övervaka
  att emittenterna i god tid offentliggör information
  i syfte att garantera
  en faktisk och jämbördig tillgång till informationen för allmänheten i alla
  medlemsstater
  där värdepapperet i fråga tagits upp till handel
  och vidta lämpliga åtgärder om så inte är fallet
  ,

| g) | offentliggöra det faktum att
  en emittent,
  en aktieägare, en innehavare av andra finansiella instrument eller en person som avses i artiklarna 10 eller 12 underlåter
  att uppfylla sina skyldigheter, |
| --- | --- |

g)

offentliggöra det faktum att
  en emittent,
  en aktieägare, en innehavare av andra finansiella instrument eller en person som avses i artiklarna 10 eller 12 underlåter
  att uppfylla sina skyldigheter,

| h) | övervaka att den information som avses i detta direktiv utformas i enlighet med relevanta rapporteringsramar och vidta lämpliga åtgärder när en överträdelse upptäcks, och |
| --- | --- |

h)

övervaka att den information som avses i detta direktiv utformas i enlighet med relevanta rapporteringsramar och vidta lämpliga åtgärder när en överträdelse upptäcks, och

| i) | genomföra inspektioner på plats inom det egna territoriet i enlighet med nationell lag för att kontrollera att bestämmelserna i detta direktiv och dess genomförandeåtgärder följs. När så krävs enligt nationell lag får den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna utnyttja sina befogenheter och vända sig till den behöriga rättsliga myndigheten och/eller samarbeta med andra myndigheter. |
| --- | --- |

i)

genomföra inspektioner på plats inom det egna territoriet i enlighet med nationell lag för att kontrollera att bestämmelserna i detta direktiv och dess genomförandeåtgärder följs. När så krävs enligt nationell lag får den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna utnyttja sina befogenheter och vända sig till den behöriga rättsliga myndigheten och/eller samarbeta med andra myndigheter.

6.   
  Punkterna
  1-5 får inte påverka tillämpningen av en medlemsstats rätt att införa särskilda rättsliga och administrativa bestämmelser för utomeuropeiska territorier för vars yttre förbindelser medlemsstaten i fråga är ansvarig.

7.
     
  Revisorer som till behöriga myndigheter överlämnar fakta eller beslut som rör de krav som ställs av den behöriga myndigheten enligt artikel 24.5 a skall inte utgöra en överträdelse av eventuella restriktioner i avtal eller lagstiftning för röjande av uppgifter och skall inte föranleda något som helst ansvar för sådana revisorer.

Artikel 25

Tystnadsplikt och samarbete mellan medlemsstaterna

1.   Alla anställda eller tidigare anställda hos de behöriga myndigheterna eller vid de instanser som eventuellt övertagit vissa uppgifter genom delegering skall iaktta tystnadsplikt. Ingen konfidentiell information som de fått del av i sin anställning får röjas för någon annan person eller myndighet, utom där detta föreskrivs i lag eller annan författning i medlemsstaten.

2.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall samarbeta med varandra när så krävs för att de skall kunna utföra sina uppgifter och utöva sina befogenheter enligt detta direktiv eller enligt nationell lagstiftning
  som antas enligt detta direktiv
  . De behöriga myndigheterna skall bistå varandra.

3.   Bestämmelsen i punkt 1 skall inte hindra de behöriga myndigheterna från att utbyta konfidentiell information. De överlämnade uppgifterna skall omfattas av den tystnadsplikt som anställda och före detta anställda vid den behöriga myndighet som mottar dem är bundna av.

4.
     
  Medlemsstaterna får sluta samarbetsavtal som föreskriver informationsutbyte med behöriga myndigheter eller organ i tredje land som enligt sin respektive lagstiftning får utföra de uppgifter (eller några av dem) som enligt detta direktiv tilldelas de behöriga myndigheterna enligt artikel 24. Detta informationsutbyte skall omfattas av garantier om tystnadsplikt som minst motsvarar dem som krävs i denna artikel. Detta informationsutbyte måste vara avsett för fullgörande av de behöriga myndigheternas eller organens tillsynsuppgifter. Om uppgifterna ursprungligen kommer från en annan medlemsstat, får den endast överlämnas om uttryckligt medgivande ges från de behöriga myndigheter som överlämnat dem, och i förekommande fall endast för de syften som avsågs när dessa myndigheter gav sitt medgivande.

Artikel 26

Förebyggande åtgärder

1.   Om den behöriga myndigheten i en värdmedlemsstat upptäcker att en emittent eller
  en aktieägare, en innehavare av andra finansiella instrument eller en person som avses i artikel 10 har
  gjort sig skyldig till en oegentlighet eller inte uppfyllt sina skyldigheter, skall den vidarebefordra uppgifterna om detta till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten.

2.   Om emittenten eller värdepappersinnehavaren fortsätter att överträda gällande lag eller andra bestämmelser trots de åtgärder som vidtagits av hemmedlemsstaten eller därför att dessa åtgärder varit otillräckliga skall den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten — efter att ha underrättat den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten — vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda investerarna i enlighet med artikel 3.2. Kommissionen skall så snart som möjligt underrättas om dessa åtgärder.

KAPITEL VI

GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER

Artikel 27

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av Europeiska värdepapperskommittén, vilken inrättats genom artikel 1 i beslut 2001/528/EG.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i samma beslut, förutsatt att de genomförandebestämmelser som därigenom antas inte står i strid med de grundläggande bestämmelserna i detta direktiv.

3.   Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

4.   Utan att det påverkar redan antagna genomförandebestämmelser, skall tillämpningen av de bestämmelser i detta direktiv som föreskriver antagandet av tekniska regler och beslut i enlighet med förfarandet i punkt 2 upphävas vid utgången av en period om fyra år räknat från och med dess ikraftträdande. Europaparlamentet och rådet kan, på förslag av kommissionen, förnya bestämmelserna i fråga i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget och skall därvid granska dem före utgången av ovannämnda period.

Artikel 28

Påföljder

1.   Utan att det påverkar deras rätt att föreskriva straffrättsliga påföljder skall medlemsstaterna, i enlighet med sin nationella lagstiftning, säkerställa att
  åtminstone
  lämpliga administrativa åtgärder kan vidtas, eller lämpliga civilrättsliga
  och/eller administrativa
  påföljder beslutas, beträffande de personer som är ansvariga
  när
  de bestämmelser som antagits enligt detta direktiv inte har följts. Medlemsstaterna skall säkerställa att sådana åtgärder är effektiva, proportionerliga och avskräckande.

2.   Medlemsstaterna skall föreskriva att den behöriga myndigheten får offentliggöra varje åtgärd eller påföljd som vidtas vid överträdelse av bestämmelser som antagits enligt detta direktiv, utom i de fall då offentliggörandet skulle skapa allvarlig oro på finansmarknaderna eller orsaka de berörda parterna oproportionerligt stor skada.

Artikel 29

Rätt att överklaga

Medlemsstaterna skall se till att beslut som fattas
  på grundval av lagar och andra författningar som har antagits
  i enlighet med detta direktiv kan
  överklagas till
  domstol.

Kapitel VII

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 30

Övergångsbestämmelser

1.   
  Genom undantag från
  artikel 5.3 i detta direktiv, får hemmedlemsstaten undanta de emittenter som det hänvisas till i artikel 9 i förordning (EG) nr 1606/2002 avseende räkenskapsåren som inleds på eller
  efter den
  1 januari 2006 från skyldigheten att offentliggöra årsbokslut i enlighet med den förordningen.

2.   Utan hinder av artikel 12.2 skall en aktieägare senast (19) till emittenten anmäla den andel av rösträtter och kapital som aktieägaren, i enlighet med
  artiklarna 9, 10 och 12
  , innehar i en emittent vid den tidpunkten, såvida denne inte redan har lämnat en anmälan med motsvarande information före detta datum.

Utan hinder av artikel 12.6 skall en emittent i sin tur senast (20) offentliggöra den information som mottagits i dessa anmälningar.

3.   
  När en emittent har sitt säte i ett tredje land får hemmedlemsstaten undanta en sådan emittent från att lämna in redovisning endast när det gäller sådana skuldebrev som redan har upptagits för handel på en reglerad marknad i Europeiska unionen före den 1 januari 2005 i enlighet med artikel 4.3 och dess verksamhetsberättelse i enlighet med artikel 4.5 så länge som

| a) | den ansvariga myndigheten i hemmedlemsstaten anser att årsredovisningarna från emittenter från tredje land ger en sann och rättvisande bild av emittentens tillgångar och skulder, ekonomiska ställning och resultat. |
| --- | --- |

a)

den ansvariga myndigheten i hemmedlemsstaten anser att årsredovisningarna från emittenter från tredje land ger en sann och rättvisande bild av emittentens tillgångar och skulder, ekonomiska ställning och resultat.

| b) | det tredje land där emittenten har sitt säte inte har gjort tillämpningen av internationella redovisningsstandarder som anges i artikel 2 i förordning (EG) nr 1606/2002 obligatorisk, och |
| --- | --- |

b)

det tredje land där emittenten har sitt säte inte har gjort tillämpningen av internationella redovisningsstandarder som anges i artikel 2 i förordning (EG) nr 1606/2002 obligatorisk, och

| c) | kommissionen inte har fattat beslut i enlighet med artikel 23.4 b om det finns någon motsvarighet mellan de redovisningsstandarder som anges i artikel 2 i förordning (EG) nr 1606/2002 och








  — | de redovisningsstandarder som finns fastslagna i lagstiftning, förordningar eller administrativa bestämmelser i det tredje land där emittenten har sitt säte, eller |
| --- | --- | --- |

c)

kommissionen inte har fattat beslut i enlighet med artikel 23.4 b om det finns någon motsvarighet mellan de redovisningsstandarder som anges i artikel 2 i förordning (EG) nr 1606/2002 och

—

de redovisningsstandarder som finns fastslagna i lagstiftning, förordningar eller administrativa bestämmelser i det tredje land där emittenten har sitt säte, eller

| — | de redovisningsstandarder i tredje land som en sådan emittent har valt att efterleva. |
| --- | --- |

—

de redovisningsstandarder i tredje land som en sådan emittent har valt att efterleva.

4.   
  Hemmedlemsstaten kan undanta emittenter från att lämna in halvårsredovisning endast när det gäller sådana skuldebrev som redan har upptagits för handel på en reglerad marknad i Europeiska unionen före den 1 januari 2005 i enlighet med artikel 5 för tio år efter den 1 januari 2005, under förutsättning att hemmedlemsstaten har beslutat att tillåta sådana emittenter att tillämpa bestämmelserna i artikel 27 i direktiv 2001/34/EG från den tidpunkt när dessa skuldebrev godkändes.

Artikel 31

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall senast ... (21) vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv. När en medlemsstat antar bestämmelserna i fråga skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Varje medlemsstat skall avgöra hur en sådan hänvisning skall göras.

2.   När en medlemsstat antar bestämmelser
  enligt
  artiklarna 3.1
  , 8.2, 8.3, 9.6
  eller 30 skall de genast underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om dessa åtgärder.

Artikel 32

Ändringar

Från och med det datum som anges i artikel 31.1 ändras direktiv 2001/34/EG på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 skall g och h utgå. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 skall g och h utgå.

| 2. | Artikel 4 skall utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 4 skall utgå.

| 3. | I artikel 6 skall punkt 2 utgå. |
| --- | --- |

3.

I artikel 6 skall punkt 2 utgå.

| 4. | I artikel 8 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   En medlemsstat får låta emittenter av värdepapper som är upptagna till officiell notering omfattas av tillkommande skyldigheter, under förutsättning att dessa tillkommande skyldigheter gäller generellt för samtliga emittenter eller för enskilda kategorier av emittenter” |
| --- | --- |

4.

I artikel 8 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   En medlemsstat får låta emittenter av värdepapper som är upptagna till officiell notering omfattas av tillkommande skyldigheter, under förutsättning att dessa tillkommande skyldigheter gäller generellt för samtliga emittenter eller för enskilda kategorier av emittenter”

| 5. | Artiklarna 65-97
  skall utgå. |
| --- | --- |

5.

Artiklarna 65-97
  skall utgå.

| 6. | Artiklarna 102 och 103 skall utgå. |
| --- | --- |

6.

Artiklarna 102 och 103 skall utgå.

| 7. | Den andra strecksatsen i artikel 107.3 skall utgå. |
| --- | --- |

7.

Den andra strecksatsen i artikel 107.3 skall utgå.

| 8. | Artikel 108.2 skall ändras på följande sätt:






  a) | I led a skall orden ”information som regelbundet skall offentliggöras av bolag vars aktier har upptagits till officiell notering” utgå. |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 108.2 skall ändras på följande sätt:

a)

I led a skall orden ”information som regelbundet skall offentliggöras av bolag vars aktier har upptagits till officiell notering” utgå.

| b) | Led b skall utgå. |
| --- | --- |

b)

Led b skall utgå.

| c) | Led c iii skall utgå. |
| --- | --- |

c)

Led c iii skall utgå.

| d) | Led d skall utgå. |
| --- | --- |

d)

Led d skall utgå.

Hänvisningar de bestämmelser som utgått skall utformas som hänvisningar till bestämmelserna i detta direktiv.

Artikel 33

Översyn

Kommissionen skall senast den 30 juni 2009 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv
  och om lämpligheten i att avskaffa undantaget för befintliga skuldebrev efter den tioårsperiod som avses i artikel 30.4 och de eventuella konsekvenserna för finansmarknaderna
  .

Artikel 34

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 35

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ....

1

EUT C ...

(2)  EUT C ... .

2

EUT C ...

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004. .

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004.

(4)  KOM(1999) 232 slutlig.

4

KOM(1999) 232 slutlig

(5)  
  EUT L 345, 31.12.2003, s. 64.

5

EUT L 345, 31.12.2003, s. 64.

(6)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 45. Beslutet ändrat genom beslut 2004/8/EG (EUT L 3, 7.1.2004, s. 33).

8

Beslutet ändrat genom beslut 2004/8/EG (EUT L 3, 7.1.2004, s. 33).

(9)  EGT L 184, 6.7.2001, s. 1.

9

(10)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

10

(11)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

11

(12)  EUT L 96, 12.4.2003, s. 16.

12

(13)  EGT L 375, 31.12.1985, s. 3. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/39/EG.

13

(14)  EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/69/EG (EUT L 125, 28.4.2004, s. 44).

14

(15)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt (EUT L 236, 23.9.2003, s. 68).

15

Direktivet

2003 års anslutningsakt (EUT L 236, 23.9.2003, s. 68)

(16)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16).

16

(17)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

17

(18)  EGT L 65, 14.3.1968, s. 8. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/58/EG (EUT L 221, 4.9.2003, s. 13).

18

Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/58/EG (EUT L 221, 4.9.2003, s. 13).

(19)  
  Två månader efter det datum som anges i artikel 31.1.

19

Två månader efter det datum som anges i artikel 31.1.

(20)  
  Tre månader efter det datum som anges i artikel 31.1.

20

Tre månader efter det datum som anges i artikel 31.1.

(21)  
  24 månader efter detta direktivs ikraftträdandet.

21

24 månader efter detta direktivs ikraftträdandet.

P5_TA(2004)0221

Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (KOM(2003) 657 — C5-0654/2003 — 2003/0265(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 657) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 657) (1),

| — | med beaktande av artikel 13.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0654/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0654/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0155/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0155/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Titel |
| Rådets direktiv om
  genomförande
  av
  principen om likabehandling av
  kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster | Rådets direktiv om
  uppnående
  av
  jämställdhet mellan
  kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster

  (Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.) |
| Ändring 2 |
| Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) Enligt den medborgerliga rättighetstraditionen tillkommer rätten till likabehandling en person i egenskap av individ och inte på grundval av hans eller hennes ras, kön, religion eller etnicitet. Eftersom kvinnor och män utgör mänsklighetens två halvor är kvinnor ingen minoritetsgrupp och bör heller inte beaktas eller behandlas som en sådan. |
| Ändring 3 |
| Skäl 2b (nytt) |
| | (2b) Samtidigt som diskriminering förbjuds är det viktigt att andra grundläggande fri- och rättigheter respekteras. |
| Ändring 4 |
| Skäl 9 |
| (9) Dessa problem är särskilt tydliga när det gäller varor och tjänster. Könsdiskriminering bör därför förhindras och undanröjas på detta område. Precis som i fråga om rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung kan detta mål uppnås med hjälp av gemenskapslagstiftning. | (9) Dessa problem är särskilt tydliga när det gäller varor och tjänster. Könsdiskriminering bör därför förhindras och undanröjas på detta område. Precis som i fråga om rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung kan detta mål
  bättre
  uppnås med hjälp av gemenskapslagstiftning. |
| Ändring 5 |
| Skäl 10 |
| (10) Sådan lagstiftning bör förbjuda könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster. Med tjänster avses sådana tjänster som normalt tillhandahålls mot ersättning. | (10) Sådan lagstiftning
  bör genomföra principen om jämställdhet som individuell rättighet. Lagstiftningen
  bör förbjuda könsdiskriminering
  och leda till verklig jämställdhet mellan kvinnor och män
  när det gäller tillgång till och tillhandahållande av
  alla offentligt tillgängliga
  varor och tjänster. Med tjänster avses sådana tjänster som normalt tillhandahålls mot ersättning.
  Med varor avses varor med ekonomiskt värde. |
| Ändring 6 |
| Skäl 10a (nytt) |
| | (10a) Detta direktiv bör inte tillämpas på utbildning eller medie- och reklaminnehåll. |
| Ändring 7 |
| Skäl 11 |
| (11) Samtidigt som diskriminering förbjuds är det viktigt att andra grundläggande fri- och rättigheter respekteras, bland annat skyddet för privat- och familjeliv och transaktioner i samband med detta samt mediernas frihet och mångfald. Diskrimineringsförbudet bör därför gälla tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten. Det bör inte gälla medie- och reklaminnehåll. | utgår |
| Ändring 8 |
| Skäl 11a (nytt) |
| | (11a) Differentierade försäkringspremier eller försäkringsersättningar på grundval av könstillhörighet (däribland graviditetsrisk) är diskriminerande eftersom könstillhörigheten är en faktor som inte kan påverkas och eftersom dessa premier eller ersättningar endast tillmäts en grupp utifrån statistiska antaganden. Olika prissättningar på grundval av olika riskprofiler bör göras utifrån enskilda individers beteende och val. |
| Ändring 9 |
| Skäl 12 |
| (12) Principen om likabehandling bör inte hindra att skillnader görs i samband med varor och tjänster där kvinnor och män inte är i en jämförbar situation, därför att varorna och tjänsterna uteslutande eller främst är avsedda för personer av det ena könet, till exempel privata klubbar, eller i samband med tjänster som utförs på olika sätt beroende på vilket kön mottagaren tillhör. | utgår |
| Ändring 10 |
| Skäl 14a (nytt) |
| | (14a) Med tanke på skillnaderna mellan medlemsstaterna och den följaktliga risken för konkurrenssnedvridningar under denna övergångsperiod bör medlemsstaterna varje år överlämna en rapport till kommissionen om vilka framsteg som gjorts för att förhindra användandet av könsspecifika försäkringstekniska faktorer. Om kommissionen, som bör informera Europaparlamentet och rådet, bedriver en sådan ständig övervakning och om det råder full insyn i användandet av sådana faktorer bör konkurrenssnedvridningarna under övergångsperioden kunna begränsas. |
| Ändring 42 |
| Artikel 1, punkt 1 |
| 1. I detta direktiv fastställs en ram för bekämpning av könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, med syftet att
  genomföra principen om likabehandling av kvinnor och män
  . | 1. I detta direktiv fastställs en ram för bekämpning av könsdiskriminering
  och uppnående av jämställdhet
  när det gäller
  tillgången
  till och
  tillhandahållandet
  av varor och tjänster, med syftet att
  säkra jämställdhet i medlemsstaterna
  . |
| Ändring 12 |
| Artikel 1, punkt 2 |
| 2. Inom ramen för gemenskapens befogenheter skall detta direktiv tillämpas på alla personer när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten,
  inbegripet bostäder,
  såväl inom den offentliga som den privata sektorn, inklusive offentliga organ. | 2. Inom ramen för gemenskapens befogenheter skall detta direktiv tillämpas på alla personer när det gäller tillgång till och tillhandahållande av
  alla
  varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten, såväl inom den offentliga som den privata sektorn, inklusive offentliga organ. |
| Ändring 13 |
| Artikel 1, punkt 3 |
| 3. Detta direktiv hindrar inte att skillnader görs i samband med varor och tjänster där kvinnor och män inte är i en jämförbar situation därför att varorna och tjänsterna uteslutande eller främst är avsedda för personer av det ena könet, eller i samband med tjänster som utförs på olika sätt beroende på vilket kön mottagaren tillhör. | utgår |
| Ändring 14 |
| Artikel 1, punkt 4 |
| 4. Detta direktiv skall inte gälla utbildning och medie- och reklaminnehåll,
  i synnerhet reklam och TV-reklam enligt definitionen i artikel 1 b i rådets direktiv 89/552/EEG
  . | 4. Detta direktiv skall inte gälla utbildning och medie- och reklaminnehåll,
  med undantag för reklam som innehåller bestämmelser och villkor för tillgång till varor och tillhandahållande av tjänster
  . |
| Ändring 15 |
| Artikel 1, punkt 4a (ny) |
| | 4a. Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av gemenskapsrätten på sysselsättningsområdet, särskilt de gällande gemenskapsrättsliga bestämmelserna om tjänstepensionssystem, social trygghet och socialbidrag. |
| Ändring 16 |
| Artikel 2, punkt 1, led d |
| d) | sexuella trakasserier: när ett oönskat beteende av sexuell natur, som tar sig fysiska, verbala eller icke-verbala uttryck, syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks och att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Titel

Rådets direktiv om
  genomförande
  av
  principen om likabehandling av
  kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster

Rådets direktiv om
  uppnående
  av
  jämställdhet mellan
  kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster

(Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.)

Ändring 2

Skäl 2a (nytt)

(2a) Enligt den medborgerliga rättighetstraditionen tillkommer rätten till likabehandling en person i egenskap av individ och inte på grundval av hans eller hennes ras, kön, religion eller etnicitet. Eftersom kvinnor och män utgör mänsklighetens två halvor är kvinnor ingen minoritetsgrupp och bör heller inte beaktas eller behandlas som en sådan.

Ändring 3

Skäl 2b (nytt)

(2b) Samtidigt som diskriminering förbjuds är det viktigt att andra grundläggande fri- och rättigheter respekteras.

Ändring 4

Skäl 9

(9) Dessa problem är särskilt tydliga när det gäller varor och tjänster. Könsdiskriminering bör därför förhindras och undanröjas på detta område. Precis som i fråga om rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung kan detta mål uppnås med hjälp av gemenskapslagstiftning.

(9) Dessa problem är särskilt tydliga när det gäller varor och tjänster. Könsdiskriminering bör därför förhindras och undanröjas på detta område. Precis som i fråga om rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung kan detta mål
  bättre
  uppnås med hjälp av gemenskapslagstiftning.

Ändring 5

Skäl 10

(10) Sådan lagstiftning bör förbjuda könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster. Med tjänster avses sådana tjänster som normalt tillhandahålls mot ersättning.

(10) Sådan lagstiftning
  bör genomföra principen om jämställdhet som individuell rättighet. Lagstiftningen
  bör förbjuda könsdiskriminering
  och leda till verklig jämställdhet mellan kvinnor och män
  när det gäller tillgång till och tillhandahållande av
  alla offentligt tillgängliga
  varor och tjänster. Med tjänster avses sådana tjänster som normalt tillhandahålls mot ersättning.
  Med varor avses varor med ekonomiskt värde.

Ändring 6

Skäl 10a (nytt)

(10a) Detta direktiv bör inte tillämpas på utbildning eller medie- och reklaminnehåll.

Ändring 7

Skäl 11

(11) Samtidigt som diskriminering förbjuds är det viktigt att andra grundläggande fri- och rättigheter respekteras, bland annat skyddet för privat- och familjeliv och transaktioner i samband med detta samt mediernas frihet och mångfald. Diskrimineringsförbudet bör därför gälla tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten. Det bör inte gälla medie- och reklaminnehåll.

utgår

Ändring 8

Skäl 11a (nytt)

(11a) Differentierade försäkringspremier eller försäkringsersättningar på grundval av könstillhörighet (däribland graviditetsrisk) är diskriminerande eftersom könstillhörigheten är en faktor som inte kan påverkas och eftersom dessa premier eller ersättningar endast tillmäts en grupp utifrån statistiska antaganden. Olika prissättningar på grundval av olika riskprofiler bör göras utifrån enskilda individers beteende och val.

Ändring 9

Skäl 12

(12) Principen om likabehandling bör inte hindra att skillnader görs i samband med varor och tjänster där kvinnor och män inte är i en jämförbar situation, därför att varorna och tjänsterna uteslutande eller främst är avsedda för personer av det ena könet, till exempel privata klubbar, eller i samband med tjänster som utförs på olika sätt beroende på vilket kön mottagaren tillhör.

utgår

Ändring 10

Skäl 14a (nytt)

(14a) Med tanke på skillnaderna mellan medlemsstaterna och den följaktliga risken för konkurrenssnedvridningar under denna övergångsperiod bör medlemsstaterna varje år överlämna en rapport till kommissionen om vilka framsteg som gjorts för att förhindra användandet av könsspecifika försäkringstekniska faktorer. Om kommissionen, som bör informera Europaparlamentet och rådet, bedriver en sådan ständig övervakning och om det råder full insyn i användandet av sådana faktorer bör konkurrenssnedvridningarna under övergångsperioden kunna begränsas.

Ändring 42

Artikel 1, punkt 1

1. I detta direktiv fastställs en ram för bekämpning av könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, med syftet att
  genomföra principen om likabehandling av kvinnor och män
  .

1. I detta direktiv fastställs en ram för bekämpning av könsdiskriminering
  och uppnående av jämställdhet
  när det gäller
  tillgången
  till och
  tillhandahållandet
  av varor och tjänster, med syftet att
  säkra jämställdhet i medlemsstaterna
  .

Ändring 12

Artikel 1, punkt 2

2. Inom ramen för gemenskapens befogenheter skall detta direktiv tillämpas på alla personer när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten,
  inbegripet bostäder,
  såväl inom den offentliga som den privata sektorn, inklusive offentliga organ.

2. Inom ramen för gemenskapens befogenheter skall detta direktiv tillämpas på alla personer när det gäller tillgång till och tillhandahållande av
  alla
  varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten, såväl inom den offentliga som den privata sektorn, inklusive offentliga organ.

Ändring 13

Artikel 1, punkt 3

3. Detta direktiv hindrar inte att skillnader görs i samband med varor och tjänster där kvinnor och män inte är i en jämförbar situation därför att varorna och tjänsterna uteslutande eller främst är avsedda för personer av det ena könet, eller i samband med tjänster som utförs på olika sätt beroende på vilket kön mottagaren tillhör.

utgår

Ändring 14

Artikel 1, punkt 4

4. Detta direktiv skall inte gälla utbildning och medie- och reklaminnehåll,
  i synnerhet reklam och TV-reklam enligt definitionen i artikel 1 b i rådets direktiv 89/552/EEG
  .

4. Detta direktiv skall inte gälla utbildning och medie- och reklaminnehåll,
  med undantag för reklam som innehåller bestämmelser och villkor för tillgång till varor och tillhandahållande av tjänster
  .

Ändring 15

Artikel 1, punkt 4a (ny)

4a. Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av gemenskapsrätten på sysselsättningsområdet, särskilt de gällande gemenskapsrättsliga bestämmelserna om tjänstepensionssystem, social trygghet och socialbidrag.

Ändring 16

Artikel 2, punkt 1, led d

d)

sexuella trakasserier: när ett oönskat beteende av sexuell natur, som tar sig fysiska, verbala eller icke-verbala uttryck, syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks och att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas.

| d) | sexuella trakasserier: när ett oönskat beteende av sexuell natur, som tar sig fysiska, verbala eller icke-verbala uttryck, syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks och att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas
  på eller utanför arbetsplatsen
  . |
| --- | --- |

d)

sexuella trakasserier: när ett oönskat beteende av sexuell natur, som tar sig fysiska, verbala eller icke-verbala uttryck, syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks och att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas
  på eller utanför arbetsplatsen
  .

Ändring 17

Artikel 2, punkt 2

2. En uppmaning till direkt eller indirekt diskriminering på grund kön skall anses vara diskriminering i den mening som avses i detta direktiv.

utgår

Ändring 18

Artikel 3, rubriken

Principen om likabehandling

Jämställdhet

Ändring 19

Artikel 3, punkt 1, led a och b

| a) | det inte får förekomma någon direkt diskriminering på grund av könstillhörighet, inklusive mindre förmånlig behandling
  av kvinnor
  på grund av graviditet
  och
  moderskap, |
| --- | --- |

a)

det inte får förekomma någon direkt diskriminering på grund av könstillhörighet, inklusive mindre förmånlig behandling
  av kvinnor
  på grund av graviditet
  och
  moderskap,

| a) | det inte får förekomma någon direkt diskriminering på grund av könstillhörighet, inklusive mindre förmånlig behandling på grund av graviditet
  ,
  moderskap
  eller faderskap
  , |
| --- | --- |

a)

det inte får förekomma någon direkt diskriminering på grund av könstillhörighet, inklusive mindre förmånlig behandling på grund av graviditet
  ,
  moderskap
  eller faderskap
  ,

| b) | det inte får förekomma någon indirekt diskriminering på grund av könstillhörighet. |
| --- | --- |

b)

det inte får förekomma någon indirekt diskriminering på grund av könstillhörighet.

| b) | det inte får förekomma någon indirekt diskriminering på grund av könstillhörighet
  , i synnerhet på grund av en persons familjesituation, civilstånd eller av skäl som rör förenande av yrkes- och familjelivet
  . |
| --- | --- |

b)

det inte får förekomma någon indirekt diskriminering på grund av könstillhörighet
  , i synnerhet på grund av en persons familjesituation, civilstånd eller av skäl som rör förenande av yrkes- och familjelivet
  .

Ändring 20

Artikel 3, punkt 2a (ny)

2a. Även anstiftan till direkt eller indirekt könsdiskriminering skall anses vara diskriminering i den mening som avses i detta direktiv.

Ändring 22

Artikel 4, punkt 2

2.
  Medlemsstaterna får skjuta upp
  genomförandet av de åtgärder som är nödvändiga för att iaktta bestämmelsen i punkt 1
  senast
  till den [
  sex år
  efter det datum som avses i punkt 1].

2.
  Om problem uppstår i samband med
  genomförandet av de åtgärder som är nödvändiga för att iaktta bestämmelsen i punkt 1
  får medlemsstaterna besluta att skjuta upp genomförandet av dessa åtgärder under en period som längst får pågå
  till den [
  fyra år
  efter det datum som avses i punkt 1].

I sådant fall skall dessa medlemsstater omedelbart underrätta kommissionen om detta. De skall
  ställa samman
  , offentliggöra
  och regelbundet uppdatera
  uttömmande dödlighetstabeller samt tabeller över förväntad livslängd för kvinnor och män.

I sådant fall skall dessa medlemsstater omedelbart underrätta kommissionen om detta.
  De skall även regelbundet översända rapporter till kommissionen om de framsteg som gjorts vad gäller att åtgärda dessa problem.
  De skall
  dessutom årligen uppdatera och
  offentliggöra uttömmande dödlighetstabeller samt tabeller över förväntad livslängd för kvinnor och män.

Kommissionen skall vidarebefordra all ovanstående information till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 43

Artikel 5

Principen om
  likabehandling skall
  inte hindra en medlemsstat från att behålla eller besluta om särskilda åtgärder för att förhindra att personer av ett visst kön missgynnas eller att kompensera för sådant missgynnande.

För att full jämställdhet skall kunna uppnås i praktiken skall
  principen om
  jämställdhet
  inte hindra en medlemsstat från att behålla eller besluta om särskilda åtgärder för att förhindra att personer av ett visst kön missgynnas eller att kompensera för sådant missgynnande.

Ändring 24

Artikel 6, punkt 1

1. Medlemsstaterna
  får införa eller
  behålla bestämmelser som är mer fördelaktiga när det gäller att upprätthålla
  principen om likabehandling
  mellan kvinnor och män än de som anges i detta direktiv.

1. Medlemsstaterna
  skall
  behålla
  gällande
  bestämmelser som är mer fördelaktiga när det gäller att upprätthålla
  jämställdheten
  mellan kvinnor och män än de som anges i detta direktiv
  och får också införa nya sådana bestämmelser
  .

Ändring 25

Artikel 7, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall i sina nationella rättsordningar införa nödvändiga bestämmelser för att se till att den skada som lidits av en person som kränkts genom diskriminering i den mening som avses i detta direktiv, skall gottgöras eller ersättas enligt regler som medlemsstaterna bestämmer och på ett sätt som är avskräckande och står i proportion till den skada som lidits. Denna gottgörelse eller ersättning får inte begränsas genom en på förhand fastställd övre gräns.

2. Medlemsstaterna skall i sina nationella rättsordningar införa nödvändiga bestämmelser för att se till att den skada som lidits av en person som kränkts genom diskriminering i den mening som avses i detta direktiv, skall gottgöras eller ersättas
  effektivt
  enligt regler som medlemsstaterna bestämmer och på ett sätt som är avskräckande och står i proportion till den skada som lidits. Denna gottgörelse eller ersättning får inte begränsas genom en på förhand fastställd övre gräns
  eller genom uteslutande av att ränta utges för att gottgöra den förlust som skadeståndsmottagaren lidit på grund av den tid som förflyter innan skadeståndsbeloppet faktiskt betalas ut
  .

Ändring 44

Artikel 9

Medlemsstaterna skall i sina rättsordningar införa nödvändiga bestämmelser för att skydda personer mot ogynnsam behandling eller ogynnsamma följder på grund av klagomål eller
  rättsliga förfaranden
  som syftar till att se till att principen om
  likabehandling
  följs.

Medlemsstaterna skall i sina rättsordningar införa nödvändiga bestämmelser för att skydda
  alla
  personer
  , även andra än de direkt utsatta,
  mot ogynnsam behandling eller ogynnsamma följder
  , t.ex. ensidigt upphävande av kontraktet från varueller tjänsteleverantörens sida,
  på grund av klagomål
  , ett rättsligt förfarande
  eller
  andra åtgärder
  som syftar till att se till att principen om
  jämställdhet
  följs.

Ändringsförslag 45

Artikel 10

Medlemsstaterna skall föra en dialog med lämpliga icke-statliga organisationer som i enlighet med nationella lagar och praxis har ett berättigat intresse av att motverka könsdiskriminering i syfte att främja principen om
  likabehandling
  .

Medlemsstaterna skall föra en
  regelbunden
  dialog med lämpliga icke-statliga organisationer
  och med arbetsmarknadens parter
  som i enlighet med nationella lagar och praxis har ett berättigat intresse av att motverka könsdiskriminering i syfte att främja principen om
  jämställdhet
  .

Ändring 28

Artikel 11, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall utse, och för detta vidta alla nödvändiga åtgärder, ett eller flera organ med uppgift att främja, analysera, övervaka och stödja
  likabehandling av alla personer utan
  könsdiskriminering. Dessa organ får utgöra en del av organ som på nationell nivå har till uppgift att tillvarata de mänskliga rättigheterna eller enskildas rättigheter, eller organ som har till uppgift att genomföra
  principen om likabehandling
  av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor.

1. Medlemsstaterna skall utse, och för detta vidta alla nödvändiga åtgärder, ett eller flera
  oberoende
  organ med uppgift att främja, analysera, övervaka och stödja
  jämställdhet mellan kvinnor och män samt bekämpa
  könsdiskriminering. Dessa organ får utgöra en del av
  de oberoende
  organ som på nationell nivå har till uppgift att tillvarata de mänskliga rättigheterna eller enskildas rättigheter, eller organ som har till uppgift att genomföra
  jämställdheten mellan
  kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor.

Ändring 29

Artikel 11, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall säkerställa att
  behörigheten
  för de organ som avses i punkt 1
  omfattar
  följande:

| a) | Att på ett oberoende sätt bistå personer som utsatts för diskriminering genom att driva klagomål om diskriminering, utan att det påverkar rättigheterna för personer som har blivit diskriminerade eller för föreningar, organisationer eller andra juridiska personer som avses i artikel 7.3. |
| --- | --- |

a)

Att på ett oberoende sätt bistå personer som utsatts för diskriminering genom att driva klagomål om diskriminering, utan att det påverkar rättigheterna för personer som har blivit diskriminerade eller för föreningar, organisationer eller andra juridiska personer som avses i artikel 7.3.

| b) | Att genomföra oberoende undersökningar om diskriminering. |
| --- | --- |

b)

Att genomföra oberoende undersökningar om diskriminering.

| c) | Att offentliggöra oberoende rapporter
  om och
  lämna rekommendationer i frågor som rör sådan diskriminering. |
| --- | --- |

c)

Att offentliggöra oberoende rapporter
  om och
  lämna rekommendationer i frågor som rör sådan diskriminering.

2. Medlemsstaterna skall säkerställa att
  det finns tillräckliga personalresurser och finansiella medel
  för de organ som avses i punkt 1
  så att dessa på ett effektivt sätt kan utöva sina befogenheter, i vilka
  följande
  uppgifter ingår
  :

| a) | Att
  vid behov medverka i rättsliga förfaranden för att bekämpa diskriminering och
  på ett oberoende sätt bistå personer som utsatts för diskriminering genom att driva klagomål om diskriminering, utan att det påverkar rättigheterna för personer som har blivit diskriminerade eller för föreningar, organisationer eller andra juridiska personer som avses i artikel 7.3. |
| --- | --- |

a)

Att
  vid behov medverka i rättsliga förfaranden för att bekämpa diskriminering och
  på ett oberoende sätt bistå personer som utsatts för diskriminering genom att driva klagomål om diskriminering, utan att det påverkar rättigheterna för personer som har blivit diskriminerade eller för föreningar, organisationer eller andra juridiska personer som avses i artikel 7.3.

| b) | Att genomföra oberoende undersökningar om diskriminering. |
| --- | --- |

b)

Att genomföra oberoende undersökningar om diskriminering.

| c) | Att
  sammanställa könsspecifik statistik,
  offentliggöra oberoende rapporter
  ,
  lämna rekommendationer i frågor som rör sådan diskriminering
  och se över hur lagstiftning och politik påverkar jämställdheten
  . |
| --- | --- |

c)

Att
  sammanställa könsspecifik statistik,
  offentliggöra oberoende rapporter
  ,
  lämna rekommendationer i frågor som rör sådan diskriminering
  och se över hur lagstiftning och politik påverkar jämställdheten
  .

Ändring 30

Artikel 12, inledningen

Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  principen om likabehandling
  respekteras
  när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster
  inom tillämpningsområdet för detta direktiv och i synnerhet att

Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  jämställdheten
  respekteras inom tillämpningsområdet för detta direktiv och i synnerhet att

Ändring 31

Artikel 12, led b

| b) | bestämmelser som strider mot
  principen om likabehandling
  och som finns i
  individuella
  avtal
  eller kollektivavtal
  , i interna regler för företag samt i regler för vinstdrivande eller icke-vinstdrivande föreningar förklaras eller kan förklaras ogiltiga eller ändras. |
| --- | --- |

b)

bestämmelser som strider mot
  principen om likabehandling
  och som finns i
  individuella
  avtal
  eller kollektivavtal
  , i interna regler för företag samt i regler för vinstdrivande eller icke-vinstdrivande föreningar förklaras eller kan förklaras ogiltiga eller ändras.

| b) | bestämmelser som strider mot
  jämställdheten
  och som finns i avtal, i interna regler för företag samt i regler för vinstdrivande eller icke-vinstdrivande föreningar förklaras eller kan förklaras ogiltiga eller ändras. |
| --- | --- |

b)

bestämmelser som strider mot
  jämställdheten
  och som finns i avtal, i interna regler för företag samt i regler för vinstdrivande eller icke-vinstdrivande föreningar förklaras eller kan förklaras ogiltiga eller ändras.

Ändring 32

Artikel 13

Påföljder

Sanktioner

Medlemsstaterna skall föreskriva
  påföljder
  för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas.
  Påföljderna
  skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den dag som anges i artikel 16.1, och alla senare ändringar som gäller dem så snart som möjligt.

Medlemsstaterna skall föreskriva
  sanktioner
  för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas.
  Sanktionerna, som kan bestå av skadestånd till den utsatta personen,
  skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den dag som anges i artikel 16.1, och alla senare ändringar som gäller dem så snart som möjligt.

Ändring 33

Artikel 14

Öppenhet

Informationsspridning

Medlemsstaterna skall se till att på lämpligt sätt och på hela sitt territorium informera berörda personer om de bestämmelser som antas enligt detta direktiv och om relevanta bestämmelser som redan gäller.

Medlemsstaterna skall se till att på lämpligt sätt och på hela sitt territorium informera berörda personer
  , framför allt konsumenter och varu- och tjänsteleverantörer,
  om de bestämmelser som antas enligt detta direktiv och om relevanta bestämmelser som redan gäller.

Ändring 34

Artikel 15, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall senast den [
  fem år
  efter ikraftträdandet], och därefter vart
  femte år
  , till kommissionen lämna över all tillgänglig information om tillämpningen av detta direktiv.

1. Medlemsstaterna skall senast den [
  tre år
  efter ikraftträdandet], och därefter vart
  tredje år
  , till kommissionen lämna över all tillgänglig information om tillämpningen av detta direktiv
  , inklusive en bedömning av de vidtagna åtgärdernas effekter, resultat och ändamålsenlighet
  .

Kommissionen
  skall
  utarbeta en sammanfattande rapport och lägga fram den för Europaparlamentet och rådet. Vid behov skall kommissionen till sin rapport foga förslag till ändring av direktivet.

På grundval av denna information skall
  kommissionen utarbeta en sammanfattande rapport och lägga fram den för Europaparlamentet och rådet
  senast den [fyra år efter ikraftträdandet], och därefter vart fjärde år
  . Vid behov skall kommissionen till sin rapport foga förslag till ändring av direktivet.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0222

Skydd av djur vid transport *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiv 64/432/EEG och 93/119/EG (KOM(2003) 425 — C5-0438/2003 — 2003/0171(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 425) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 425) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0438/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0438/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0197/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0197/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 5 |
| (5)
  Långväga djurtransporter, även långväga transporter av djur till slakt,
  bör med hänsyn till djurskyddet
  begränsas i största möjliga utsträckning
  . | (5)
  Djuren
  bör med hänsyn till djurskyddet
  vistas i fordonen så kort tid som möjligt, och det är därför nödvändigt att förfoga över fler än en förare för att antalet uppehåll och längden på dessa skall kunna minimeras. I enlighet därmed bör användningen av mobila slakterier understödas, i synnerhet i glest befolkade och avlägsna trakter
  . |
| Ändring 2 |
| SKÄL 10 |
| (10) Om djuren lastas ur och sedan lastas om igen orsakar detta mer stress än om de får vila i fordonet under goda förhållanden. Om djur från olika besättningar kommer i kontakt med varandra vid mellanstationer kan detta dessutom leda till att infektionssjukdomar överförs. Mellanstationer bör därför av djurskydds- och djurhälsoskäl
  inte användas
  . Rådets förordning (EG) nr 1255/97 av den 25 juni 1997 om gemenskapskriterier för mellanstationer och om ändring av färdplanen i bilagan till direktiv 91/628/EEG bör därför upphävas. | (10) Om djuren lastas ur och sedan lastas om igen orsakar detta mer stress än om de får vila i fordonet under goda förhållanden. Om djur från olika besättningar kommer i kontakt med varandra vid mellanstationer
  och marknader
  kan detta dessutom leda till att infektionssjukdomar överförs. Mellanstationer bör därför av djurskydds- och djurhälsoskäl
  undvikas, förutsatt att lämpliga förhållanden för djuren kan garanteras
  . Rådets förordning (EG) nr 1255/97 av den 25 juni 1997 om gemenskapskriterier för mellanstationer och om ändring av färdplanen i bilagan till direktiv 91/628/EEG bör därför upphävas. |
| Ändring 3 |
| SKÄL 10A (nytt) |
| | (10a) Vid långväga transporter bör det även framöver finnas mellanstationer för att tanka transportfordon och förse djur med vatten och foder vid oförutsebara händelser samt möjlighet att mjölka lakterande djur och i nödfall få hjälp av en veterinär. |
| Ändring 4 |
| SKÄL 15A (nytt) |
| | (15a) Begränsningen av transporterna av djur kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser för avlägset belägna regioner, och denna förordning bör därför fastställa nödvändiga undantag för att hindra dessa områden från att isoleras kommersiellt. |
| Ändring 5 |
| SKÄL 16 |
| (16) I rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter fastställs högsta tillåtna körtider och kortast tillåtna viloperioder för förare. Transporttiderna för djur bör regleras på ett liknande sätt. I rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter fastställs att färdskrivare skall installeras och användas för att sörja för en effektiv kontroll av att den sociala lagstiftningen beträffande vägtransport efterlevs.
  Det är nödvändigt att sådana uppgifter ställs till förfogande och kontrolleras så att reglerna om högsta tillåtna transporttid enligt djurskyddslagstiftningen verkställs
  . | (16) I rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter fastställs högsta tillåtna körtider och kortast tillåtna viloperioder för förare. Transporttiderna för djur bör regleras på ett liknande sätt. I rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter fastställs att färdskrivare skall installeras och användas för att sörja för en effektiv kontroll av att den sociala lagstiftningen beträffande vägtransport efterlevs.
  När det gäller djurtransporter måste transporttid, rutt och aktiviteter under befordran kontrolleras med hjälp av ett GPS-system, vilket kan resultera i ett automatiserat kontrollsystem för djurtransporter
  . |
| Ändring 6 |
| SKÄL 16A (nytt) |
| | (16a) Den nya tekniken för satellitbaserad positionsbestämning och mobilkommunikation är flexibel och mångsidig och tillämpningen av den på spårningssystem uppfyller därmed kraven i den nya politik för ”skydd av djur vid transport” som planeras på gemenskapsnivå. Denna teknik gör det möjligt att följa, spåra, övervaka och kontrollera djurtransportfordon. När det gäller satellitbaserad positionsbestämning kommer Galileoprojektet (2), som Europeiska unionen inledde 2002, enligt planerna att erbjuda tjänster som är optimala för dessa ändamål från och med 2008. |
| Ändring 7 |
| SKÄL 25A (nytt) |
| | (25a) Av djurskydds- och djurhälsoskäl samt av folkhälsoskäl bör transporter begränsas till det minimum som är förenligt med goda jordbruksmetoder. |
| Ändring 8 |
| SKÄL 25B (nytt) |
| | (25b) Slakt av djur så nära uppfödningsplatsen som möjligt bör prioriteras, vilket leder till att lokala slakthus utvecklas och därmed sysselsättningen, särskilt i missgynnade uppfödningsområden. |
| Ändring 109 |
| ARTIKEL 1, PUNKT 2 |
| 2. Denna förordning skall inte tillämpas på transport av enskilda djur som ledsagas av den person som är ansvarig för djuret under transporten. | 2. Denna förordning skall inte tillämpas på transport av enskilda djur som ledsagas av den person som är ansvarig för djuret under transporten
  , i anslutning till transporter inom ramen för traditionell beteshållning och fäbodsdrift. Den skall heller inte tillämpas på registrerade hästdjur som transporteras i avels- eller tävlingssyfte och som är identifierbara genom individuella pass, och inte heller på transport av djur som är avsedda att användas vid offentliga föreställningar och utställningar, kultur-, idrotts- eller utbildningsevenemang, uppbyggnad av bestånd eller vid lärocentrum som behandlar natur och djurliv
  . |
| | De sektorer som inte omfattas av denna förordning skall förelägga behöriga myndigheter uppgifter om sin verksamhet och sina transportvanor. De skall också undergå regelbundna kontroller och kunna visa att de följer de respektive specifika kraven så att de transporterade djurens välbefinnande garanteras. |
| Ändring 10 |
| ARTIKEL 1, PUNKT 2A (ny) |
| | 2a. Denna förordning skall inte hindra strängare nationella åtgärder, inbegripet ett totalförbud mot export av levande hästdjur avsedda för produktion eller slakt, som syftar till att förbättra djurens välbefinnande under transporter som helt sker inom en medlemsstat eller under sjötransporter som inleds i en medlemsstat. |
| Ändring 11 |
| ARTIKEL 2, LED AA (nytt) |
| | aa) | certifierade avelsdjur: djur bestämda för avel, för vilka ett certifikat rörande stamtavlan har utfärdats. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 5

(5)
  Långväga djurtransporter, även långväga transporter av djur till slakt,
  bör med hänsyn till djurskyddet
  begränsas i största möjliga utsträckning
  .

(5)
  Djuren
  bör med hänsyn till djurskyddet
  vistas i fordonen så kort tid som möjligt, och det är därför nödvändigt att förfoga över fler än en förare för att antalet uppehåll och längden på dessa skall kunna minimeras. I enlighet därmed bör användningen av mobila slakterier understödas, i synnerhet i glest befolkade och avlägsna trakter
  .

Ändring 2

SKÄL 10

(10) Om djuren lastas ur och sedan lastas om igen orsakar detta mer stress än om de får vila i fordonet under goda förhållanden. Om djur från olika besättningar kommer i kontakt med varandra vid mellanstationer kan detta dessutom leda till att infektionssjukdomar överförs. Mellanstationer bör därför av djurskydds- och djurhälsoskäl
  inte användas
  . Rådets förordning (EG) nr 1255/97 av den 25 juni 1997 om gemenskapskriterier för mellanstationer och om ändring av färdplanen i bilagan till direktiv 91/628/EEG bör därför upphävas.

(10) Om djuren lastas ur och sedan lastas om igen orsakar detta mer stress än om de får vila i fordonet under goda förhållanden. Om djur från olika besättningar kommer i kontakt med varandra vid mellanstationer
  och marknader
  kan detta dessutom leda till att infektionssjukdomar överförs. Mellanstationer bör därför av djurskydds- och djurhälsoskäl
  undvikas, förutsatt att lämpliga förhållanden för djuren kan garanteras
  . Rådets förordning (EG) nr 1255/97 av den 25 juni 1997 om gemenskapskriterier för mellanstationer och om ändring av färdplanen i bilagan till direktiv 91/628/EEG bör därför upphävas.

Ändring 3

SKÄL 10A (nytt)

(10a) Vid långväga transporter bör det även framöver finnas mellanstationer för att tanka transportfordon och förse djur med vatten och foder vid oförutsebara händelser samt möjlighet att mjölka lakterande djur och i nödfall få hjälp av en veterinär.

Ändring 4

SKÄL 15A (nytt)

(15a) Begränsningen av transporterna av djur kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser för avlägset belägna regioner, och denna förordning bör därför fastställa nödvändiga undantag för att hindra dessa områden från att isoleras kommersiellt.

Ändring 5

SKÄL 16

(16) I rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter fastställs högsta tillåtna körtider och kortast tillåtna viloperioder för förare. Transporttiderna för djur bör regleras på ett liknande sätt. I rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter fastställs att färdskrivare skall installeras och användas för att sörja för en effektiv kontroll av att den sociala lagstiftningen beträffande vägtransport efterlevs.
  Det är nödvändigt att sådana uppgifter ställs till förfogande och kontrolleras så att reglerna om högsta tillåtna transporttid enligt djurskyddslagstiftningen verkställs
  .

(16) I rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter fastställs högsta tillåtna körtider och kortast tillåtna viloperioder för förare. Transporttiderna för djur bör regleras på ett liknande sätt. I rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter fastställs att färdskrivare skall installeras och användas för att sörja för en effektiv kontroll av att den sociala lagstiftningen beträffande vägtransport efterlevs.
  När det gäller djurtransporter måste transporttid, rutt och aktiviteter under befordran kontrolleras med hjälp av ett GPS-system, vilket kan resultera i ett automatiserat kontrollsystem för djurtransporter
  .

Ändring 6

SKÄL 16A (nytt)

(16a) Den nya tekniken för satellitbaserad positionsbestämning och mobilkommunikation är flexibel och mångsidig och tillämpningen av den på spårningssystem uppfyller därmed kraven i den nya politik för ”skydd av djur vid transport” som planeras på gemenskapsnivå. Denna teknik gör det möjligt att följa, spåra, övervaka och kontrollera djurtransportfordon. När det gäller satellitbaserad positionsbestämning kommer Galileoprojektet (2), som Europeiska unionen inledde 2002, enligt planerna att erbjuda tjänster som är optimala för dessa ändamål från och med 2008.

Ändring 7

SKÄL 25A (nytt)

(25a) Av djurskydds- och djurhälsoskäl samt av folkhälsoskäl bör transporter begränsas till det minimum som är förenligt med goda jordbruksmetoder.

Ändring 8

SKÄL 25B (nytt)

(25b) Slakt av djur så nära uppfödningsplatsen som möjligt bör prioriteras, vilket leder till att lokala slakthus utvecklas och därmed sysselsättningen, särskilt i missgynnade uppfödningsområden.

Ändring 109

ARTIKEL 1, PUNKT 2

2. Denna förordning skall inte tillämpas på transport av enskilda djur som ledsagas av den person som är ansvarig för djuret under transporten.

2. Denna förordning skall inte tillämpas på transport av enskilda djur som ledsagas av den person som är ansvarig för djuret under transporten
  , i anslutning till transporter inom ramen för traditionell beteshållning och fäbodsdrift. Den skall heller inte tillämpas på registrerade hästdjur som transporteras i avels- eller tävlingssyfte och som är identifierbara genom individuella pass, och inte heller på transport av djur som är avsedda att användas vid offentliga föreställningar och utställningar, kultur-, idrotts- eller utbildningsevenemang, uppbyggnad av bestånd eller vid lärocentrum som behandlar natur och djurliv
  .

De sektorer som inte omfattas av denna förordning skall förelägga behöriga myndigheter uppgifter om sin verksamhet och sina transportvanor. De skall också undergå regelbundna kontroller och kunna visa att de följer de respektive specifika kraven så att de transporterade djurens välbefinnande garanteras.

Ändring 10

ARTIKEL 1, PUNKT 2A (ny)

2a. Denna förordning skall inte hindra strängare nationella åtgärder, inbegripet ett totalförbud mot export av levande hästdjur avsedda för produktion eller slakt, som syftar till att förbättra djurens välbefinnande under transporter som helt sker inom en medlemsstat eller under sjötransporter som inleds i en medlemsstat.

Ändring 11

ARTIKEL 2, LED AA (nytt)

aa)

Ändring 12

ARTIKEL 2, LED C

| c) | skötare: person som svarar för djurens välbefinnande och som ledsagar djuren under en transport. |
| --- | --- |

c)

skötare: person som svarar för djurens välbefinnande och som ledsagar djuren under en transport.

| c) | skötare: person som svarar för djurens välbefinnande och som ledsagar djuren under en transport
  och under i- och urlastning
  . |
| --- | --- |

c)

skötare: person som svarar för djurens välbefinnande och som ledsagar djuren under en transport
  och under i- och urlastning
  .

Ändring 121/rev

ARTIKEL 2, LED H

| h) | befordran: hela transporten från avsändningsorten till bestämmelseorten, inklusive eventuell urlastning, förvaring och ilastning vid mellanstationer under transporten. |
| --- | --- |

h)

befordran: hela transporten från avsändningsorten till bestämmelseorten, inklusive eventuell urlastning, förvaring och ilastning vid mellanstationer under transporten.

| h) | befordran: hela transporten från
  ilastningen av det första djuret på
  avsändningsorten till
  urlastningen av det sista djuret på
  bestämmelseorten, inklusive eventuell urlastning, förvaring och ilastning vid mellanstationer under transporten. |
| --- | --- |

h)

befordran: hela transporten från
  ilastningen av det första djuret på
  avsändningsorten till
  urlastningen av det sista djuret på
  bestämmelseorten, inklusive eventuell urlastning, förvaring och ilastning vid mellanstationer under transporten.

Ändring 13

ARTIKEL 2, LED KA (nytt)

| ka) | slakttransport: transport av djur som skall slaktas inom en månad efter ankomsten till destinationsorten efter transporten. |
| --- | --- |

ka)

Ändring 14

ARTIKEL 3A (ny)

Artikel 3a

Slakt av djur så nära uppfödningsplatsen som möjligt skall prioriteras. Utvecklingen av lokala slakthus och därmed sysselsättningen i missgynnade områden skall utgöra en del av politiken för landsbygdens utveckling.

För att göra transporttiden så kort som möjlig och undvika transport av slaktdjur skall användningen av mobila slakterier inom ramen för förordning (EG) nr 1257/1999 (3)

Ändring 15

ARTIKEL 3B (ny)

Artikel 3b

Kommissionen skall se över reglerna för statligt stöd i syfte att garantera att tillräckligt stöd kan ges till lokala slakterier för att göra det möjligt för dem att både följa uppställda krav och vara ekonomiskt lönsamma.

Ändring 115

ARTIKEL 3C (ny)

Artikel 3c

Kommissionen måste undersöka sätt att främja utveckling och användning av mindre lokala slakterier — och mobila slakterier — och att före december 2004 offentliggöra en rapport om detta. Denna rapport skall i synnerhet granska huruvida avgifterna för kötthygienbesiktningar skall beräknas per antal djur (slaktkapacitet) snarare än en fast daglig avgift.

Ändring 16

ARTIKEL 6, PUNKT 7

7. Punkterna 1, 2 och 4 gäller inte för personer som transporterar djur över ett avstånd på högst
  50 kilometer
  räknat från avsändningsorten till bestämmelseorten.

7. Punkterna 1, 2 och 4 gäller inte för personer som transporterar djur över ett avstånd på högst
  100 kilometer
  räknat från avsändningsorten till bestämmelseorten.

Ändring 17

ARTIKEL 7, PUNKT 1

1. En person får utföra
  långväga
  djurtransporter på väg endast om transportmedlet har inspekterats och godkänts enligt artikel 17.1.

1. En person får utföra djurtransporter på väg
  över avstånd som överstiger 100 kilometer från avsändningsorten till bestämmelseorten
  endast om transportmedlet har inspekterats och godkänts enligt artikel 17.1.

Ändring 18

ARTIKEL 9, PUNKT 1A (ny)

1a. De personer som driver uppsamlingsplatser skall garantera att djuren har enkel och ständig tillgång till färskt och rent vatten.

Ändring 19

ARTIKEL 9, PUNKT 2, LED A

| a) | anförtro hanteringen av djur endast till personal som har fullföljt en utbildning om tillämpliga tekniska föreskrifter enligt bilaga I, |
| --- | --- |

a)

anförtro hanteringen av djur endast till personal som har fullföljt en utbildning om tillämpliga tekniska föreskrifter enligt bilaga I,

| a) | anförtro hanteringen av djur endast till personal som har fullföljt en utbildning om tillämpliga tekniska föreskrifter enligt bilaga I,
  om djurfysiologi, djurs behov av foder och vatten, djurs beteende samt faktorer som orsaker stress och framför allt praktiska aspekter av djurhantering samt akutvård för djur. |
| --- | --- |

a)

anförtro hanteringen av djur endast till personal som har fullföljt en utbildning om tillämpliga tekniska föreskrifter enligt bilaga I,
  om djurfysiologi, djurs behov av foder och vatten, djurs beteende samt faktorer som orsaker stress och framför allt praktiska aspekter av djurhantering samt akutvård för djur.

Ändring 20

ARTIKEL 10, RUBRIKEN

Tillstånd för transportörer som
  utför långväga transporter

Tillstånd för transportörer som
  transporterar djur över avstånd som överstiger 100 kilometer från avsändningsorten till bestämmelseorten

Ändring 21

ARTIKEL 10, PUNKT 1, LED E, LED I

| i) | Giltiga utbildningsbevis för förare enligt artikel 16.2 för samtliga förare som kommer att tjänstgöra
  vid långväga transporter
  . |
| --- | --- |

i)

Giltiga utbildningsbevis för förare enligt artikel 16.2 för samtliga förare som kommer att tjänstgöra
  vid långväga transporter
  .

| i) | Giltiga utbildningsbevis för förare enligt artikel 16.2 för samtliga förare som kommer att tjänstgöra
  på sträckor som är över 100 km eller tar mer än 2 timmar
  . |
| --- | --- |

i)

Giltiga utbildningsbevis för förare enligt artikel 16.2 för samtliga förare som kommer att tjänstgöra
  på sträckor som är över 100 km eller tar mer än 2 timmar
  .

Ändring 22

ARTIKEL 10, PUNKT 1, LED E, LED II

| ii) | Giltiga intyg om godkännande enligt artikel 17.2 för alla vägtransportmedel som kommer att användas för
  långväga transporter
  . |
| --- | --- |

ii)

Giltiga intyg om godkännande enligt artikel 17.2 för alla vägtransportmedel som kommer att användas för
  långväga transporter
  .

| ii) | Giltiga intyg om godkännande enligt artikel 17.2 för alla vägtransportmedel som kommer att användas för
  sträckor som är över 100 km eller tar mer än 2 timmar
  . |
| --- | --- |

ii)

Giltiga intyg om godkännande enligt artikel 17.2 för alla vägtransportmedel som kommer att användas för
  sträckor som är över 100 km eller tar mer än 2 timmar
  .

Ändring 23

ARTIKEL 11

Artikel 11

Tillstånd för transportörer som inte utför långväga transporter

1. Tillstånd för transportörer som inte utför långväga transporter skall meddelas av den behöriga myndigheten efter ansökan, förutsatt att de uppfyller villkoren enligt punkterna a-d i artikel 10.1.

2. Den behöriga myndigheten skall utfärda sådana tillstånd i enlighet med mallen i kapitel II i bilaga III och med en giltighetstid på högst fem år räknat från den dag då tillståndet utfärdades.

utgår

Ändring 24 och 25

ARTIKEL 12, PUNKTERNA 1-3

1. Den behöriga myndigheten får begränsa tillämpningsområdet för ett tillstånd enligt artikel 10.1
  eller artikel 11.1
  enligt kriterier som kan kontrolleras under transporten.

1. Den behöriga myndigheten får begränsa tillämpningsområdet för ett tillstånd enligt artikel 10.1 enligt kriterier som kan kontrolleras under transporten.

2. Den behöriga myndigheten skall vid utfärdandet förse varje tillstånd enligt artikel 10.1
  eller artikel 11.1
  med ett för medlemsstaten unikt nummer. Tillståndet skall avfattas på minst ett av den utfärdande medlemsstatens officiella språk och två andra av gemenskapens officiella språk.

2. Den behöriga myndigheten skall vid utfärdandet förse varje tillstånd enligt artikel 10.1 med ett för medlemsstaten unikt nummer. Tillståndet skall avfattas på minst ett av den utfärdande medlemsstatens officiella språk och två andra av gemenskapens officiella språk
  , av vilka ett skall vara engelska.

3. Den behöriga myndigheten skall registrera tillstånd enligt artikel 10.1
  eller artikel 11.1
  på ett sådant sätt att den behöriga myndigheten snabbt kan identifiera transportörer, i synnerhet vid eventuella överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

3. Den behöriga myndigheten skall registrera tillstånd enligt artikel 10.1 på ett sådant sätt att den behöriga myndigheten snabbt kan identifiera transportörer, i synnerhet vid eventuella överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

Ändring 26

ARTIKEL 13, LED C

| c) | så snart som möjligt till den behöriga myndigheten på bestämmelseorten eller utförselstället översända de i körjournalen angivna uppgifterna om den långväga transporten. |
| --- | --- |

c)

så snart som möjligt till den behöriga myndigheten på bestämmelseorten eller utförselstället översända de i körjournalen angivna uppgifterna om den långväga transporten.

| c) | så snart som möjligt till den behöriga myndigheten på bestämmelseorten eller utförselstället översända de i körjournalen angivna uppgifterna om den långväga transporten
  ; för detta ändamål skall den behöriga myndigheten så snart som möjligt, via det system för informationsutbyte som avses i artikel 20 i direktiv 90/425/EEG, anmäla alla de transporter som den godkänt i enlighet med den förordningen
  . |
| --- | --- |

c)

så snart som möjligt till den behöriga myndigheten på bestämmelseorten eller utförselstället översända de i körjournalen angivna uppgifterna om den långväga transporten
  ; för detta ändamål skall den behöriga myndigheten så snart som möjligt, via det system för informationsutbyte som avses i artikel 20 i direktiv 90/425/EEG, anmäla alla de transporter som den godkänt i enlighet med den förordningen
  .

Ändring 27 och 28

ARTIKEL 14

Den behöriga myndigheten skall under den långväga transporten stickprovsvis eller målinriktat på lämpligt sätt kontrollera att angivna transporttider är trovärdiga och överensstämmer med bestämmelserna i denna förordning.
  Den behöriga myndigheten skall särskilt kontrollera att transporttider och viloperioder har överensstämt med de begränsningar som anges i kapitel V i bilaga I
  .

Den behöriga myndigheten skall
  med hjälp av en kvalificerad representant
  under den långväga transporten stickprovsvis eller målinriktat på lämpligt sätt
  och på officiell väg
  kontrollera
  djurskyddsrelevanta aspekter, såsom
  att angivna transporttider är trovärdiga och
  att transporterna
  överensstämmer med bestämmelserna i denna förordning.
  Antalet djur som kontrolleras och antalet inspektioner skall omfatta minst 20 procent av transporterna, varav minst 10 procent i form av stickprovskontroller på väg. Medlemsstaterna skall se till att de behöriga övervakningsmyndigheterna har tillräckligt med fackpersonal för att genomföra de ovannämnda kontrollerna.

Teknik för satellitbaserad positionsbestämning och mobil kommunikation skall användas för att utföra dessa kontroller.

Om kontrollerna fördelas mellan flera myndigheter bär den centrala myndigheten i medlemsstaten ansvaret för att kontrollerna samordnas, framför allt för att förhindra dubbelkontroller, så att inte transporten fördröjs i onödan.

Den behöriga myndigheten skall registrera resultaten av de kontroller av långväga transporter som utförts i det system för utbyte av information som avses i artikel 20 i direktiv 90/425/EEG
  .

Ändring 29

ARTIKEL 15, STYCKE 1a (nytt)

Utbildning inom ramen för denna förordning skall ges i medlemsstaterna på basis av enhetliga kriterier.

Ändring 30

ARTIKEL 16, PUNKT 1

1. Transportörers och uppsamlingsplatsers personal skall få sådan utbildning som avses i artikel 6.4 och artikel 9.2 a.

1. Transportörers och uppsamlingsplatsers personal skall få sådan utbildning
  och vidareutbildning
  som avses i artikel 6.4 och artikel 9.2 a
  och det skall fastställas ett förfarande för utställande av utbildningsbevis
  .

Ändring 31

ARTIKEL 16, PUNKT 2

2. Det utbildningsbevis för förare som framför vägfordon för transport av
  tama hästdjur och tamdjur av nötkreatur, får, getter, svin eller fjäderfä
  som avses i artikel 6.5 skall meddelas i enlighet med bilaga IV. Utbildningsbeviset skall avfattas på minst ett av de officiella språken i den medlemsstat där det utfärdas och två andra av gemenskapens officiella språk. Utbildningsbeviset skall utfärdas av den behöriga myndighet eller det behöriga organ som medlemsstaten har utsett för detta ändamål och i enlighet med mallen i kapitel III i bilaga III.

2. Det utbildningsbevis för förare som framför vägfordon för transport av
  djur
  som avses i artikel 6.5 skall meddelas i enlighet med bilaga IV. Utbildningsbeviset skall avfattas på minst ett av de officiella språken i den medlemsstat där det utfärdas och två andra av gemenskapens officiella språk.
  Ett av språken måste vara engelska.
  Utbildningsbeviset skall utfärdas av den behöriga myndighet eller det behöriga organ som medlemsstaten har utsett för detta ändamål och i enlighet med mallen i kapitel III i bilaga III.
  Betyg från en jordbruksskola eller liknande utbildningsanstalt skall betraktas som utbildningsbevis i enlighet med bilaga IV
  .

Ändring 32

ARTIKEL 16, PUNKT 2A (ny)

2a. Utbildningsbeviset kan begränsas till att omfatta vissa arter, undergrupper, transporttider eller transportperioder.

Ändring 33

ARTIKEL 16, PUNKT 2B (ny)

2b. Den ansvariga personalen måste uppdatera sina kunskaper med jämna mellanrum så att de tar till sig den senaste vetenskapliga utvecklingen inom djurhantering.

Ändring 34

ARTIKEL 17, PUNKT 1, INLEDNINGEN

1. Den behöriga myndighet eller det behöriga organ som medlemsstaten har utsett, skall efter ansökan ställa ut ett intyg om godkännande för vägtransportmedel som används för
  långväga
  transporter, förutsatt att detta transportmedel

1. Den behöriga myndighet eller det behöriga organ som medlemsstaten har utsett, skall efter ansökan ställa ut ett intyg om godkännande för vägtransportmedel som används för transporter
  över avstånd på över 100 kilometer mellan avsändningsorten och bestämmelseorten
  , förutsatt att detta transportmedel

Ändring 35

ARTIKEL 17, PUNKT 1, LED B

| b) | med tillfredsställande resultat har inspekterats av den behöriga myndigheten med avseende på de krav enligt kapitel II och VI i bilaga I som gäller för utformning, konstruktion och underhåll av vägtransportmedel
  som används för långväga transporter
  . |
| --- | --- |

b)

med tillfredsställande resultat har inspekterats av den behöriga myndigheten med avseende på de krav enligt kapitel II och VI i bilaga I som gäller för utformning, konstruktion och underhåll av vägtransportmedel
  som används för långväga transporter
  .

| b) | med tillfredsställande resultat har inspekterats av den behöriga myndigheten med avseende på de krav enligt kapitel II och
  , när det gäller transportmedel för långväga transporter på väg,
  VI i bilaga I som gäller för utformning, konstruktion och underhåll av vägtransportmedel. |
| --- | --- |

b)

med tillfredsställande resultat har inspekterats av den behöriga myndigheten med avseende på de krav enligt kapitel II och
  , när det gäller transportmedel för långväga transporter på väg,
  VI i bilaga I som gäller för utformning, konstruktion och underhåll av vägtransportmedel.

Ändring 36

ARTIKEL 17, PUNKT 2

2. Den behöriga myndighet eller det behöriga organ som medlemsstaten har utsett, skall utfärda intyget i enlighet med mallen i kapitel IV i bilaga III och förse varje intyg med ett för medlemsstaten unikt nummer. Intyget skall avfattas på minst ett av den utfärdande medlemsstatens officiella språk och två andra av gemenskapens officiella språk. Intygens giltighetstid skall vara högst
  fem
  år räknat från den dag då intyget utfärdades och
  de skall förnyas varje gång
  transportmedlet ändras eller byggs om.

2. Den behöriga myndighet eller det behöriga organ som medlemsstaten har utsett, skall utfärda intyget i enlighet med mallen i kapitel IV i bilaga III och förse varje intyg med ett för medlemsstaten unikt nummer. Intyget skall avfattas på minst ett av den utfärdande medlemsstatens officiella språk och två andra av gemenskapens officiella språk
  , av vilka ett skall vara engelska
  . Intygens giltighetstid skall vara högst
  tre
  år räknat från den dag då intyget utfärdades och
  skall inte längre äga giltighet om
  transportmedlet ändras eller byggs om.

Ändring 41

ARTIKEL 17, PUNKT 2A (ny)

2a. Alla fordon i varje medlemsstat skall godkännas för de djurarter de kommer att få tillstånd att transportera, även djurens vikt och storlek inverkar på hur många djur varje enskilt fordon kommer att få transportera. Varje fordon måste ”skylta” relevant information så att bestämmelserna efterlevs i hela EU.

Ändring 37

ARTIKEL 17, PUNKT 2B (ny)

2b Den berörda myndigheten skall registrera intyget om godkännande av transportmedlet i en elektronisk databas på ett sätt som gör det möjligt för de berörda myndigheterna i alla medlemsstater att snabbt identifiera ett transportmedel, särskilt om transportmedlet inte uppfyller kraven i denna förordning.

Ändring 38

ARTIKEL 18, PUNKT 1, LED A

| a) | regelbundet
  är i drift från den medlemsstat där ansökan görs, |
| --- | --- |

a)

regelbundet
  är i drift från den medlemsstat där ansökan görs,

| a) | är i drift från den medlemsstat där ansökan görs, |
| --- | --- |

a)

är i drift från den medlemsstat där ansökan görs,

Ändring 39

ARTIKEL 18, PUNKT 2

2. Den behöriga myndighet eller det behöriga organ som medlemsstaten har utsett, skall vid utfärdandet förse varje intyg med ett för medlemsstaten unikt nummer. Intyget skall avfattas på minst ett av den utfärdande medlemsstatens offici- ella språk och två andra av gemenskapens officiella språk. Intygens giltighetstid skall vara högst fem år räknat från den dag då intyget utfärdades och de skall förnyas varje gång fartyget ändras eller byggs om.

2. Den behöriga myndighet eller det behöriga organ som medlemsstaten har utsett, skall vid utfärdandet förse varje intyg med ett för medlemsstaten unikt nummer. Intyget skall avfattas på minst ett av den utfärdande medlemsstatens offici- ella språk och två andra av gemenskapens officiella språk
  , av vilka ett skall vara engelska
  . Intygens giltighetstid skall vara högst fem år räknat från den dag då intyget utfärdades och de skall förnyas varje gång fartyget ändras eller byggs om.

Ändring 40

ARTIKEL 18, PUNKT 3

3. Den behöriga myndigheten skall registrera godkända fartyg för djurtransport på ett sådant sätt att de snabbt kan identifieras, i synnerhet vid eventuella överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

3. Den behöriga myndigheten skall registrera godkända fartyg för djurtransport
  i en elektronisk databas
  på ett sådant sätt att de snabbt kan identifieras, i synnerhet vid eventuella överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

Ändring 42

ARTIKEL 19, PUNKT - 1 (ny)

- 1. Innan ilastningen påbörjas skall transportören fullständigt och korrekt fylla i den ”färdplan för fartyg för djurtransporter”, som återfinns i kapitel IV A i bilaga III, varefter färdplanen skall sändas till den behöriga myndigheten.

Ändring 43

ARTIKEL 19, PUNKT 1, INLEDNINGEN

1. Den behöriga myndigheten skall inspektera fartyg för djurtransport innan djur lastas i för att
  i synnerhet
  kontrollera att

1. Den behöriga myndigheten skall inspektera fartyg för djurtransport innan djur lastas i för att kontrollera att
  den framlagda färdplanen för fartyg som används för djurtransport fyllts i korrekt och i synnerhet att

Ändring 44

ARTIKEL 20, PUNKT 1, INLEDNINGEN

1. Utan att det påverkar de kontroller som föreskrivs i artikel 2 i förordning (EG) nr 639/2003
  när djur befinner sig på utförselställen eller gränskontrollstationer,
  skall officiella veterinärer i medlemsstaterna i fråga kontrollera att djuren transporteras i enlighet med bestämmelserna i denna förordning och i synnerhet att

1. Utan att det påverkar de kontroller som föreskrivs i artikel 2 i förordning (EG) nr 639/2003 skall officiella veterinärer i medlemsstaterna i fråga
  på utförselställen eller gränskontrollstationer
  kontrollera att djuren transporteras i enlighet med bestämmelserna i denna förordning och i synnerhet att

Ändring 45

ARTIKEL 20, PUNKT 1, LED FA (nytt)

| fa) | transportörerna, i samband med import och export, har påvisat att transporten från avsändningsorten till destinationsorten innebär respekt för de transporttider som fastställts i kapitel V i bilaga I. |
| --- | --- |

fa)

Ändring 46

ARTIKEL 20, PUNKT 2

2. Vid långväga transporter av tama hästdjur och tamdjur av nötkreatur, får, getter och svin skall de officiella veterinärerna vid utförselställen och gränskontrollstationer utföra och jour- nalföra de kontroller som anges i avsnitt 3, Bestämmelseort, i bilaga II. Den behöriga myndigheten skall spara uppgifterna om dessa kontroller och kontrollerna enligt punkt 1 under minst fem år räknat från den dag då kontrollerna utfördes samt en kopia av motsvarande diagramblad eller utskrift enligt bilaga I eller bilaga IB i förordning (EEG) nr 3821/85 om fordonet omfattas av den förordningen.

2. Vid långväga transporter
  eller slakttransporter
  av tama hästdjur och tamdjur av nötkreatur, får, getter och svin skall de officiella veterinärerna vid utförselställen och gränskontrollstationer utföra och journalföra de kontroller som anges i avsnitt 3, Bestämmelseort, i bilaga II. Den behöriga myndigheten skall spara uppgifterna om dessa kontroller och kontrollerna enligt punkt 1 under minst fem år räknat från den dag då kontrollerna utfördes samt en kopia av motsvarande diagramblad eller utskrift enligt bilaga I eller bilaga IB i förordning (EEG) nr 3821/85 om fordonet omfattas av den förordningen.

Ändring 47

ARTIKEL 20, PUNKT 3

3. Om den behöriga myndigheten anser att djur har varit utsatta för misskötsel eller misshandel under befordran
  och därför
  inte är i skick att
  fullfölja
  transporten, skall de lastas ur, vattnas, ufodras och få vila.

3. Om den behöriga myndigheten anser att djur har varit utsatta för misskötsel eller misshandel under befordran
  eller att de
  inte är i skick att
  fortsätta
  transporten, skall de lastas ur, vattnas, utfodras och få vila
  under minst 24 timmar och, om nödvändigt, skall åtgärder vidtas i enlighet med artikel 22
  .

Ändring 48

ARTIKEL 20, PUNKT 3A (ny)

3a. Om djur, i samband med import, inte transporteras i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, och i synnerhet med bestämmelserna i leden a, b, c, d, e, f eller fa i punkt 1 eller punkterna 2 eller 3 i denna artikel, skall den behöriga myndigheten inte låta djuren komma in på Europeiska unionens territorium.

Ändring 49

ARTIKEL 20, PUNKT 3B (ny)

3b. Alla djur som importeras för slakt skall lastas ur vid eller i närheten av gränskontrollstationen och beredas vila under 24 timmar samt ges foder och vatten, om inte resan till slakteriet kan slutföras på högst två timmar. Denna bestämmelse är inte tillämplig om ursprungs- och transitländerna har införlivat gemenskapens djurskyddslagstiftning i sin egen lagstiftning och de importerade djuren uppfyller samtliga krav i denna förordning.

Ändring 50

ARTIKEL 20, PUNKT 3C (ny)

3c. Om djur, i samband med export, inte transporteras i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, och i synnerhet med bestämmelserna i leden a, b, c, d, e, f eller fa i punkt 1 eller punkterna 2 eller 3 i denna artikel, skall den behöriga myndigheten inte låta djuren lämna Europeiska unionens territorium.

Ändring 51

ARTIKEL 21, PUNKT 2A (ny)

2a.Den behöriga myndigheten skall se till att de nödvändiga officiella kontrollerna enligt artikel 14 skall organiseras och göras på så sätt att transporten kan fortsätta utan extra dröjsmål. Kontrollen borde inte få ta mer än 30 minuter.

Ändring 52

ARTIKEL 22, PUNKT 2, LED D

| d) | att djuren sänds tillbaka till sin avsändningsort närmaste vägen, |
| --- | --- |

d)

att djuren sänds tillbaka till sin avsändningsort närmaste vägen,

| d) | att djuren sänds tillbaka till sin avsändningsort närmaste vägen
  eller att de får fortsätta till sin bestämmelseort närmaste vägen, beroende på vilket alternativ som är det mest humana
  , |
| --- | --- |

d)

att djuren sänds tillbaka till sin avsändningsort närmaste vägen
  eller att de får fortsätta till sin bestämmelseort närmaste vägen, beroende på vilket alternativ som är det mest humana
  ,

Ändring 53

ARTIKEL 22, PUNKT 2A (ny)

2a. Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat skall fastställa ett tillräckligt stort antal lämpliga urlastningsanläggningar och regelbundet anmäla dessa till kommissionen.

Ändring 54

ARTIKEL 23, PUNKT 2

2. Varje medlemsstat skall
  inom tre månader från denna förordnings ikraftträdande
  till kommissionen översända uppgifter om samt
  eventuell
  e-postadress till en kontaktpunkt för de syften som avses med denna förordning
  , samt alla ändringar av sådana uppgifter. Kommissionen skall vidarebefordra uppgifterna om kontaktpunkten till övriga medlemsstater inom ramen för Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

2. Varje medlemsstat skall till kommissionen översända uppgifter om samt e-postadress till en kontaktpunkt för de syften som avses med denna förordning.
  Kommissionen skall senast ... (4) inrätta en central elektronisk databas, dit samtliga uppgifter i enlighet med artikel 25.7 skall skickas från den kontaktpunkt som varje medlemsstat uppgivit i enlighet med andra punkten. Kommissionen skall ansvara för driften av databasen inom ramen för Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

Ändring 55

ARTIKEL 24

Medlemsstaterna skall fastställa regler om påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. De föreskrivna påföljderna måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall senast den dd/mm/yy [18 månader efter offentliggörandet] till kommissionen anmäla dessa bestämmelser samt tillämpningsföreskrifterna för artikel 25, och skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla eventuella senare ändringar av dessa bestämmelser.

Medlemsstaterna skall fastställa regler om påföljder
  som skall vara lika i hela EU och
  som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. De föreskrivna påföljderna måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall senast den dd/mm/yy [18 månader efter offentliggörandet] till kommissionen anmäla dessa bestämmelser samt tillämpningsföreskrifterna för artikel 25, och skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla eventuella senare ändringar av dessa bestämmelser.
  Om djuren till följd av åsidosättande eller avsiktlig överträdelse av bestämmelserna åsamkats allvarligt lidande, skall transportörens tillstånd återkallas för ett år och hela den anställda personalen måste genomgå en lämplig utbildning. Om djuren till följd av åsidosättande eller avsiktlig överträdelse av bestämmelserna åsamkats allvarligt lidande, skall påföljderna inkludera möjligheten till upp till två års fängelse.

Ändring 56

ARTIKEL 25, PUNKT 2

2. Om en behörig myndighet fastställer att en transportör inte har iakttagit bestämmelserna i denna förordning eller att ett transportmedel inte uppfyller kraven enligt denna förordning, skall myndigheten utan dröjsmål anmäla detta till den behöriga myndighet som meddelade transportören tillståndet eller ställde ut intyget om godkännande av transportmedlet. Denna anmälan skall omfatta alla relevanta uppgifter och handlingar.

2. Om en behörig myndighet fastställer att en transportör inte har iakttagit bestämmelserna i denna förordning eller att ett transportmedel inte uppfyller kraven enligt denna förordning, skall myndigheten utan dröjsmål anmäla detta till den behöriga myndighet som meddelade transportören tillståndet eller ställde ut intyget om godkännande av transportmedlet
  och, i de fall även föraren har underlåtit att iaktta dessa bestämmelser, till den behöriga myndighet som ställde ut förarens utbildningsbevis
  . Denna anmälan skall omfatta alla relevanta uppgifter och handlingar.

Ändring 57

ARTIKEL 25, PUNKT 4A (ny)

4a. Om tre påföljder enligt denna förordning utfärdas inom ett år skall den behöriga myndigheten tillfälligt eller slutgiltigt återkalla transportörens tillstånd och, vid behov, intyget om godkännande av transportmedlet ifråga för åtminstone ett år.

Ändring 58

ARTIKEL 25, PUNKT 5

5. Om en förare som innehar ett utbildningsbevis enligt artikel 16.2 gör sig skyldig till en överträdelse av bestämmelserna i denna förordning,
  får
  den behöriga myndigheten tillfälligt eller slutgiltigt återkalla detta utbildningsbevis, i synnerhet om överträdelsen visar att föraren inte har tillräckliga kunskaper för att kunna transportera djur i enlighet med denna förordning.

5. Om en förare som innehar ett utbildningsbevis enligt artikel 16.2 gör sig skyldig till en överträdelse av bestämmelserna i denna förordning,
  skall
  den behöriga myndigheten tillfälligt eller slutgiltigt återkalla detta utbildningsbevis, i synnerhet om överträdelsen visar att föraren inte har tillräckliga kunskaper för att kunna transportera djur i enlighet med denna förordning
  , förutom om det rör sig om en mindre överträdelse som inte försämrade djurens välbefinnande eller om det råder särskilda omständigheter som tyder på att överträdelsen låg utom förarens kontroll
  .

Ändring 59

ARTIKEL 25, PUNKT 6

6. Vid
  upprepade eller allvarliga
  överträdelser av bestämmelserna i denna förordning får en medlemsstat tillfälligt förbjuda att djur transporteras på medlemsstatens territorium av denna transportör eller med detta transportmedel, även om en annan medlemsstat har meddelat transportören tillstånd eller godkänt transportmedlet, förutsatt att alla möjligheter inom ramen för det ömsesidiga bistånd och informationsutbyte som avses i artikel 23 är uttömda.

6. Vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning får en medlemsstat
  beroende på överträdelsen
  tillfälligt
  eller helt
  förbjuda att djur transporteras på medlemsstatens territorium av denna transportör eller med detta transportmedel, även om en annan medlemsstat har meddelat transportören tillstånd eller godkänt transportmedlet, förutsatt att alla möjligheter inom ramen för det ömsesidiga bistånd och informationsutbyte som avses i artikel 23 är uttömda.

Ändring 60

ARTIKEL 25, PUNKT 7

7. Medlemsstaterna skall se till att
  alla kontaktpunkter enligt artikel 23.2 utan dröjsmål underrättas om
  alla beslut som fattas enligt punkt 4 c eller punkterna 5 eller 6.

7. Medlemsstaterna skall se till att alla beslut som fattas enligt punkt 4 c eller punkterna 5 eller 6
  meddelas till den elektroniska databas som avses i artikel 23.2
  .

Ändring 61

ARTIKEL 26, PUNKT 1

1. Den behöriga myndigheten skall genom icke-diskriminerande inspektioner av djur, transportmedel och följedokument kontrollera att kraven i denna förordning är uppfyllda. Dessa inspektioner skall utföras på ett adekvat antal av de djur som transporteras årligen inom den enskilda medlemsstaten och de kan genomföras samtidigt med kontroller som utförs för andra ändamål. Antalet inspektioner skall ökas om det konstateras att bestämmelserna i denna förordning inte efterlevs. Ovannämnda antal djur och inspektioner skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2.

1. Den behöriga myndigheten skall genom icke-diskriminerande inspektioner av djur, transportmedel och följedokument kontrollera att kraven i denna förordning är uppfyllda. Dessa inspektioner skall utföras på ett adekvat antal
  , minst 10 %,
  av de djur som transporteras årligen inom den enskilda medlemsstaten och de kan genomföras samtidigt med kontroller som utförs för andra ändamål. Antalet inspektioner skall ökas om det konstateras att bestämmelserna i denna förordning inte efterlevs. Ovannämnda antal djur och inspektioner skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2.

Ändring 62

ARTIKEL 26, PUNKT 2

2. Den behöriga myndigheten skall senast den 30 juni varje år lägga fram en rapport för kommissionen om de inspektioner enligt punkt 1 som utförts året dessförinnan. Rapporten skall även innehålla en analys av allvarliga brister som konstaterats och en åtgärdsplan för att avhjälpa dessa brister.

2. Den behöriga myndigheten skall senast den 30 juni varje år lägga fram en rapport för kommissionen om de inspektioner enligt punkt 1 som utförts året dessförinnan. Rapporten skall även innehålla en analys av allvarliga brister som konstaterats och en åtgärdsplan för att avhjälpa dessa brister
  samt dokumentation om de påföljdsåtgärder som myndigheterna vidtagit. På begäran skall denna rapport tillhandahållas Europaparlamentet och medlemsstaterna.

Ändring 63

ARTIKEL 27

Kommissionens veterinärmedicinska experter kan, om det behövs för att denna förordning skall tillämpas enhetligt, i samverkan med den berörda medlemsstatens myndigheter företa kontroller på plats i enlighet med det förfarande som fastställs i kommissionens beslut 98/139/EG.

Kommissionens veterinärmedicinska experter kan, om det behövs för att denna förordning skall tillämpas enhetligt, i samverkan med den berörda medlemsstatens myndigheter företa kontroller på plats i enlighet med det förfarande som fastställs i kommissionens beslut 98/139/EG
  , minst ett uppdrag per medlemsstat per år
  .

Ändring 64

ARTIKEL 28

Riktlinjer för god praxis

Medlemsstaterna skall
  främja utarbetandet av
  riktlinjer för god praxis där det även skall ingå riktlinjer för tillämpningen av denna förordning, i synnerhet artikel 10.1.

Riktlinjer för god praxis
  och goda certifieringssystem

1.
  Medlemsstaterna skall
  utarbeta
  riktlinjer för god praxis
  och goda certifieringssystem
  där det även skall ingå riktlinjer för tillämpningen av denna förordning, i synnerhet artikel 10.1.
  Sådana riktlinjer skall utarbetas på nationell nivå, bland ett antal medlemsstater, eller på gemenskapsnivå. Spridning och användning av sådana riktlinjer skall uppmuntras. Användningen skall emellertid vara frivillig.

2. Certifieringssystem för transportörer som utför långväga transporter skall omfatta riktlinjer för uppfyllande av denna förordning och garantera djurskyddsnormer som är strängare än de miniminormer som fastställs i denna förordning.

I enlighet med bilaga I är det obligatoriskt för vissa långväga transportörer att delta i ett certifieringssystem.

Ändring 65

ARTIKEL 29, PUNKT 1

1. Bilagorna får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 30.2.

1.
  Ändringar av
  bilagorna
  till denna förordning skall göras av rådet med kvalificerad majoritet, på förslag av kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet, med undantag av bilagorna III, IV, V och VI som
  får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 30.2.

Ändring 66

ARTIKEL 29, PUNKT 6A (ny)

6a. Kommissionen skall utarbeta en rapport, som den skall översända till Europaparlamentet, vilken möjliggör en utvärdering av denna förordnings verkningar inom samtliga sektorer som berörs av strängare regler för djurens välbefinnande i samband med transporter. Alla nya eventuella ändringar till de regler som finns i bilagorna till denna förordning, och som kan vara ett resultat av tillämpningen av punkt 1, skall först vara föremål för en konsekvensbedömning som också skall översändas till Europaparlamentet.

Ändring 67

ARTIKEL 30A (ny)

Artikel 30a

Akutfasproteiner

30a. Eftersom det är nödvändigt att vetenskapligt bevisa konsekvenserna av denna förordning för djurens välbefinnande, skall Europeiska kommissionen senast ... (5) lägga fram en rapport om utvecklingen av forskningen om akutfasproteiner. Rapporten skall vid behov åtföljas av förslag till översyn av denna förordning.

Ändring 68

ARTIKEL 32, LED 2

Artikel 12, punkt 1, led b, led i (direktiv 64/432/EEG)

| i) | ha lämpliga,
  av den behöriga myndigheten
  godkända, faciliteter för rengöring och desinfektion
  , även lagringsutrymmen för strö och gödsel, eller |
| --- | --- |

i)

ha lämpliga,
  av den behöriga myndigheten
  godkända, faciliteter för rengöring och desinfektion
  , även lagringsutrymmen för strö och gödsel, eller

| i) | medlemsstaterna skall ställa nödvändiga faciliteter till förfogande för transportörerna för att dessa skall kunna rengöra och desinfektera fordonen på lämpligt sätt. Dessa faciliteter skall vara godkända
  av den behöriga myndigheten, även lagringsutrymmen för strö och gödsel, eller |
| --- | --- |

i)

medlemsstaterna skall ställa nödvändiga faciliteter till förfogande för transportörerna för att dessa skall kunna rengöra och desinfektera fordonen på lämpligt sätt. Dessa faciliteter skall vara godkända
  av den behöriga myndigheten, även lagringsutrymmen för strö och gödsel, eller

Ändring 69

ARTIKEL 33

Bilaga A, del II, punkt 3 (direktiv 93/119/EG)

3. Djur skall förflyttas med varsamhet. Drivgångarna skall konstrueras så att risken för att djuren skadas minskas så mycket som möjligt, och vara inrättade så att deras flockinstinkt utnyttjas. Instrument som är avsedda att styra djuren får endast användas i detta syfte och endast under korta perioder.

3. Djur skall förflyttas med varsamhet. Drivgångarna skall konstrueras så att risken för att djuren skadas minskas så mycket som möjligt, och vara inrättade så att deras flockinstinkt utnyttjas. Instrument som är avsedda att styra djuren får endast användas i detta syfte och endast under korta perioder.
  Användningen av instrument som ger elchocker skall vara förbjuden.

Ändring 70

ARTIKEL 34, STYCKE 2

Den skall tillämpas från och med den dd/mm/åååå [
  18 månader
  efter offentliggörandet].

Den skall tillämpas från och med den dd/mm/åååå [
  24 månader
  efter offentliggörandet].

Ändring 71

BILAGA I, KAPITEL I, PUNKT 2, LED E

| e) | de är smågrisar under
  fyra veckor
  , lamm under en vecka och kalvar under två veckor,
  såvida de inte skall transporteras kortare sträcka än 100 km, |
| --- | --- |

e)

de är smågrisar under
  fyra veckor
  , lamm under en vecka och kalvar under två veckor,
  såvida de inte skall transporteras kortare sträcka än 100 km,

| e) | de är smågrisar under
  tre veckor
  , lamm under en vecka och kalvar under två veckor, |
| --- | --- |

e)

de är smågrisar under
  tre veckor
  , lamm under en vecka och kalvar under två veckor,

Ändring 72

BILAGA I, KAPITEL I, PUNKT 3, INLEDNINGEN

| 3. | Sjuka eller skadade djur får dock anses vara i skick att transporteras om de |
| --- | --- |

3.

Sjuka eller skadade djur får dock anses vara i skick att transporteras om de

| 3. | Sjuka eller skadade djur får dock anses vara i skick att transporteras
  korta sträckor
  om de |
| --- | --- |

3.

Sjuka eller skadade djur får dock anses vara i skick att transporteras
  korta sträckor
  om de

Ändring 73

BILAGA I, KAPITEL II, PUNKT 1.1, LED HA (nytt)

| ha) | de från och med 2008 är utrustade med lämplig satellitbaserad navigationsutrustning som gör det möjligt att registrera positionsinformation och vidarebefordra denna till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

ha)

Ändring 74

BILAGA I, KAPITEL II, PUNKT 1.1, LED HB (nytt)

| hb) | de har yttre och inre ramper som inte är brantare än 30% horisontellt och har ribbor med högst 30 centimeters mellanrum. |
| --- | --- |

hb)

Ändring 112

BILAGA I, KAPITEL II, PUNKT 1.4

| l.4 | Skiljeväggar skall vara tillräckligt starka för att stå emot djurens vikt. Beslag skall kunna öppnas och stängas snabbt och enkelt. |
| --- | --- |

l.4

Skiljeväggar skall vara tillräckligt starka för att stå emot djurens vikt. Beslag skall kunna öppnas och stängas snabbt och enkelt.

| 1.4 | För att förhindra att djur kastas runt under transporten skall skiljeväggar beslås och användas för att avskilja stora grupper av djur eller avskilja ett område som innehåller färre djur än det har kapacitet för.
  Skiljeväggar skall vara tillräckligt starka för att stå emot djurens vikt. Beslag skall kunna öppnas och stängas snabbt och enkelt.
  Skiljeväggar skall uppföras och beslås på ett sätt som förhindrar att djuren skadas genom att deras ben fastnar mellan skiljeväggens nedre del och fordonets golv eller mellan ribbor i skiljeväggen. |
| --- | --- |

1.4

För att förhindra att djur kastas runt under transporten skall skiljeväggar beslås och användas för att avskilja stora grupper av djur eller avskilja ett område som innehåller färre djur än det har kapacitet för.
  Skiljeväggar skall vara tillräckligt starka för att stå emot djurens vikt. Beslag skall kunna öppnas och stängas snabbt och enkelt.
  Skiljeväggar skall uppföras och beslås på ett sätt som förhindrar att djuren skadas genom att deras ben fastnar mellan skiljeväggens nedre del och fordonets golv eller mellan ribbor i skiljeväggen.

Ändring 75

BILAGA I, KAPITEL II, PUNKT 1.5

| 1.5 | Smågrisar på mindre än 10 kg, lamm på mindre än 20 kg, kalvar yngre än 6 månader och föl yngre än 4 månader
  skall ha lämpligt bäddmaterial att stå på. Djuren skall kunna ligga ned utan att komma i direkt kontakt med golvet. |
| --- | --- |

1.5

Smågrisar på mindre än 10 kg, lamm på mindre än 20 kg, kalvar yngre än 6 månader och föl yngre än 4 månader
  skall ha lämpligt bäddmaterial att stå på. Djuren skall kunna ligga ned utan att komma i direkt kontakt med golvet.

| 1.5 | Alla djur
  skall ha
  tillräckligt med
  lämpligt bäddmaterial att stå på. Djuren skall kunna ligga ned utan att komma i direkt kontakt med golvet.
  Detta material måste garantera en tillräcklig absorption av urin och dynga. |
| --- | --- |

1.5

Alla djur
  skall ha
  tillräckligt med
  lämpligt bäddmaterial att stå på. Djuren skall kunna ligga ned utan att komma i direkt kontakt med golvet.
  Detta material måste garantera en tillräcklig absorption av urin och dynga.

Ändring 76

BILAGA I, KAPITEL III, PUNKT 1.4

| 1.4 | Ramper får inte vara brantare än
  33,3% horisontellt
  för grisar, kalvar
  och
  hästar
  och inte brantare än 50% för
  får och
  andra
  nötkreatur
  än kalvar, förutsatt att ramperna har
  ribbor med högst 30 centimeters mellanrum. |
| --- | --- |

1.4

Ramper får inte vara brantare än
  33,3% horisontellt
  för grisar, kalvar
  och
  hästar
  och inte brantare än 50% för
  får och
  andra
  nötkreatur
  än kalvar, förutsatt att ramperna har
  ribbor med högst 30 centimeters mellanrum.

| 1.4 | Interna och externa
  ramper får inte vara brantare än
  30%
  för grisar, kalvar
  ,
  hästar
  ,
  får och nötkreatur
  och de skall ha
  ribbor med högst 30 centimeters mellanrum. |
| --- | --- |

1.4

Interna och externa
  ramper får inte vara brantare än
  30%
  för grisar, kalvar
  ,
  hästar
  ,
  får och nötkreatur
  och de skall ha
  ribbor med högst 30 centimeters mellanrum.

Ändring 77

BILAGA I, KAPITEL III, PUNKT 1.11, LED FA (nytt)

fa) Sexuellt mogna han- och hondjur.

Ändring 78

BILAGA I, KAPITEL IV, PUNKT 9A (ny)

| 9a. | Det skall finnas ett satellitbaserat navigationssystem för regelbunden registrering av positionsuppgifter om transporten samt för översändelse av sådana uppgifter på begäran till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

9a.

Ändring 79

BILAGA I, KAPITEL V, INLEDNINGEN, LED B

| b) | restid: den tid under befordran som inte avbryts av en viloperiod i enlighet med punkt 1.1 d och e i avsnitt 1. |
| --- | --- |

b)

restid: den tid under befordran som inte avbryts av en viloperiod i enlighet med punkt 1.1 d och e i avsnitt 1.

| b) | restid: den tid under befordran som inte avbryts av en viloperiod i enlighet med punkt 1.1 d och e i avsnitt 1.
  Med tanke på djurskyddet kan transporten förlängas med två timmar vid oförutsebara dröjsmål under transport (bland annat kö, skador på bilen, olycka, omdirigering av trafiken och force majeure) om hänsyn framför allt tas till hur nära destinationsorten ligger eller de rastplatser som ingår i transportplanen. |
| --- | --- |

b)

restid: den tid under befordran som inte avbryts av en viloperiod i enlighet med punkt 1.1 d och e i avsnitt 1.
  Med tanke på djurskyddet kan transporten förlängas med två timmar vid oförutsebara dröjsmål under transport (bland annat kö, skador på bilen, olycka, omdirigering av trafiken och force majeure) om hänsyn framför allt tas till hur nära destinationsorten ligger eller de rastplatser som ingår i transportplanen.

Ändring 80

BILAGA I, KAPITEL V, PUNKT 1.- 1 (ny)

| -1. | Transporter på väg och järnväg av djur avsedda för slakt, såsom tama hästdjur och tamdjur av nötkreatur, får, getter och svin, är endast tillåtna om transporttiden inte överstiger nio timmar. Denna begränsning skall endast gälla om det finns åtminstone två slakthus tillgängliga inom en radie på 500 km från avsändningsorten. Medlemsstaterna kan av moraliska skäl tillämpa kortare transporttider på transporter inom sina egna territorier eller på export av vissa djurarter. |
| --- | --- |

-1.

Ändring 81

BILAGA I, KAPITEL V, PUNKT 1.1, LED DA (nytt)

| da) | För vägtransporter, certifierade enligt bestämmelserna i artikel 28.2, överskrider inte restiden den körtid för förare som fastställs i förordning (EEG) nr 3820/85. En befordran kan bestå av flera etapper av denna omfattning. Om det är för djurens bästa kan restiden förlängas med två timmar, varvid närheten till bestämmelseorten skall beaktas. |
| --- | --- |

da)

Ändring 82

BILAGA I, KAPITEL VI, PUNKT 1.2

1.2 Hästdjur skall ha
  konstant
  tillgång till hö.

| 1.2 | Hästdjur skall ha tillgång till hö
  och vatten var nionde timme
  . |
| --- | --- |

1.2

Hästdjur skall ha tillgång till hö
  och vatten var nionde timme
  .

Ändring 83

BILAGA I, KAPITEL VI, PUNKT 1.7

| 1.7 | Djuren får inte vara tjudrade när transportmedlet framförs. Denna bestämmelse gäller inte sådana registrerade hästdjur som avses i direktiv 90/426/EEG. |
| --- | --- |

1.7

Djuren får inte vara tjudrade när transportmedlet framförs. Denna bestämmelse gäller inte sådana registrerade hästdjur som avses i direktiv 90/426/EEG.

| 1.7 | Djuren får inte vara tjudrade när transportmedlet framförs. Denna bestämmelse gäller inte sådana registrerade hästdjur som avses i direktiv 90/426/EEG.
  Tjudring är dock i undantagsfall tillåtet om djur- och/eller arbetsskyddet så kräver och behovet av tillräckligt med vatten och foder tillgodosetts. |
| --- | --- |

1.7

Djuren får inte vara tjudrade när transportmedlet framförs. Denna bestämmelse gäller inte sådana registrerade hästdjur som avses i direktiv 90/426/EEG.
  Tjudring är dock i undantagsfall tillåtet om djur- och/eller arbetsskyddet så kräver och behovet av tillräckligt med vatten och foder tillgodosetts.

Ändring 84

BILAGA I, KAPITEL VI, PUNKT 1.9A (ny)

| 9a. | Nötkreatur bör transporteras i besättningar på högst 8 vuxna djur eller 15 kalvar, svin i besättningar på högst 15 svin/unga suggor, 60 smågrisar (< 10 kg) och 32 unga grisar (10-30 kg), samt får och getter i besättningar på högst 30 djur. |
| --- | --- |

9a.

Ändring 85

BILAGA I, KAPITEL VI, PUNKT 3.1

| 3.1 | Ventilationssystemen i vägtransportfordon skall vara utformade, byggda samt underhållas på ett sådant sätt att de
  under hela transporten, oavsett om fordonet står still eller rör sig, kan bibehålla en temperatur som anpassats till luftfuktigheten och som ligger mellan de högsta och lägsta temperaturer som anges i tabell 1
  . |
| --- | --- |

3.1

Ventilationssystemen i vägtransportfordon skall vara utformade, byggda samt underhållas på ett sådant sätt att de
  under hela transporten, oavsett om fordonet står still eller rör sig, kan bibehålla en temperatur som anpassats till luftfuktigheten och som ligger mellan de högsta och lägsta temperaturer som anges i tabell 1
  .

| 3.1 | Ventilationssystemen i vägtransportfordon skall vara utformade, byggda samt underhållas på ett sådant sätt att de
  säkerställer ett temperaturintervall mellan 5 °C och 30 °C för alla djur i fordonet, med en tolererad avvikelse på + 5 °C i förhållande till yttertemperaturen
  . |
| --- | --- |

3.1

Ventilationssystemen i vägtransportfordon skall vara utformade, byggda samt underhållas på ett sådant sätt att de
  säkerställer ett temperaturintervall mellan 5 °C och 30 °C för alla djur i fordonet, med en tolererad avvikelse på + 5 °C i förhållande till yttertemperaturen
  .

Ändring 86

BILAGA I, KAPITEL VI, TABELL 1

Art/Typ/vikt/ålder-Lägsta temperatur °C/Högsta temperatur °C

Denna tabell utgår.

Ändring 87

BILAGA I, KAPITEL VII, PUNKT 1.2A (ny)

| 1.2a. | Vid långväga transporter till sjöss skall dräktiga hondjur under den sista tredjedelen av dräktighetstiden, icke kastrerade tjurar och nötkreatur som transporteras till destinationer söder om 30:e breddgraden garanteras ytterligare 10% av den minsta golvyta som fastställs i tabellerna 1, 2 och 3. |
| --- | --- |

1.2a.

Ändring 88

BILAGA I, KAPITEL VII, PUNKT 1.7A (ny)

| 1.7a. | Höjden på båsen skall tillåta djuren att stå naturligt och ha tillräckligt med utrymme ovanför den högsta delen av kroppen så att en tillräcklig ventilation garanteras. Den lägsta inre höjden på bås för nötkreatur skall vara åtminstone 10 cm högre än det högsta djurets mankhöjd. |
| --- | --- |

1.7a.

Ändring 89

BILAGA I, KAPITEL VII, TABELL 1, Hästdjur och nötkreatur

| Genomsnittlig vikt (kg) | Utrymme A1 per djur im2 |
| --- | --- |
| 50 | 0,488 |
| 100 | 0,625 |
| 150 | 0,763 |
| 200 | 0,900 |
| 250 | 1,038 |
| 300 | 1,175 |
| 350 | 1,313 |
| 400 | 1,450 |
| 450 | 1,588 |
| 500 | 1,725 |
| 550 | 1,863 |
| 600 | 2,000 |
| 650 | 2,125 |
| 700 | 2,250 |
| 750 | 2,375 |
| 800 | 2,500 |

Genomsnittlig vikt (kg)

Utrymme A1 per djur im2

50

0,488

100

0,625

150

0,763

200

0,900

250

1,038

300

1,175

350

1,313

400

1,450

450

1,588

500

1,725

550

1,863

600

2,000

650

2,125

700

2,250

750

2,375

800

2,500

| Genomsnittlig vikt (kg) | Utrymme A1 per djur im2 |
| --- | --- |
| 50 | 0,50 |
| 100 | 0,60 |
| | |
| 200 | 0,90 |
| | |
| 300 | 1,20 |
| | |
| 400 | 1,50 |
| | |
| 500 | 1,70 |
| | |
| 600 | 1,90 |
| | |
| 700 | 2,00 |
| | |
| | |

Genomsnittlig vikt (kg)

Utrymme A1 per djur im2

50

0,50

100

0,60

200

0,90

300

1,20

400

1,50

500

1,70

600

1,90

700

2,00

Ändring 110

BILAGA I, KAPITEL VII, TABELL I, NÖTKREATUR

| Genomsnittlig vikt (kg) | Utrymme A1 per djur im2 | Utrymme A2 per djur im2 |
| --- | --- | --- |
| 50 | 0,289 | 0,439 |
| 100 | 0,459 | 0,563 |
| 150 | 0,603 | 0,686 |
| 200 | 0,731 | 0,810 |
| 250 | 0,849 | 0,934 |
| 300 | 0,959 | 1,058 |
| 350 | 1,064 | 1,181 |
| 400 | 1,163 | 1,305 |
| 450 | 1,259 | 1,429 |
| 500 | 1,351 | 1,553 |
| 550 | 1,440 | 1,676 |
| 600 | 1,526 | 1,800 |
| 650 | 1,610 | 1,913 |
| 700 | 1,692 | 2,025 |
| 750 | 1,772 | 2,138 |
| 800 | 1,851 | 2,250 |

Genomsnittlig vikt (kg)

Utrymme A1 per djur im2

Utrymme A2 per djur im2

50

0,289

0,439

100

0,459

0,563

150

0,603

0,686

200

0,731

0,810

250

0,849

0,934

300

0,959

1,058

350

1,064

1,181

400

1,163

1,305

450

1,259

1,429

500

1,351

1,553

550

1,440

1,676

600

1,526

1,800

650

1,610

1,913

700

1,692

2,025

750

1,772

2,138

800

1,851

2,250

| Genomsnittlig vikt (kg) | Utrymme A1 per djur im2 | Utrymme A2 per djur im2 |
| --- | --- | --- |
| 50 | 0,300 | 0,350 |
| 100 | 0,400 | 0,500 |
| | | |
| 200 | 0,700 | 0,800 |
| | | |
| 300 | 1,000 | 1,100 |
| | | |
| 400 | 1,100 | 1,150 |
| | | |
| 500 | 1,300 | 1,400 |
| | | |
| 600 | 1,500 | 1,600 |
| | | |
| 700 | 1,700 | 1,800 |
| | | |
| | | |

Genomsnittlig vikt (kg)

Utrymme A1 per djur im2

Utrymme A2 per djur im2

50

0,300

0,350

100

0,400

0,500

200

0,700

0,800

300

1,000

1,100

400

1,100

1,150

500

1,300

1,400

600

1,500

1,600

700

1,700

1,800

Ändring 90

BILAGA I, KAPITEL VII, TABELL 2, FÅR OCH GETTER

| Genomsnittlig vikt (kg) | Utrymme A1 eller A2 per djur im2 |
| --- | --- |
| 20 | 0,240 |
| 30 | 0,265 |
| 40 | 0,290 |
| 50 | 0,315 |
| 60 | 0,340 |
| 70 | 0,390 |
| 80 | 0,440 |

Genomsnittlig vikt (kg)

Utrymme A1 eller A2 per djur im2

20

0,240

30

0,265

40

0,290

50

0,315

60

0,340

70

0,390

80

0,440

| Genomsnittlig vikt (kg) | Utrymme A1 eller A2 per djur im2 |
| --- | --- |
| 20 | 0,25 |
| | |
| | |
| 50 | 0,30 |
| | |
| 70 | 0,40 |
| 80 | 0,50 |

Genomsnittlig vikt (kg)

Utrymme A1 eller A2 per djur im2

20

0,25

50

0,30

70

0,40

80

0,50

Ändring 91

BILAGA I, KAPITEL VII, TABELL 3, Svin, H1 (cm), mekanisk ventilation

| Genomsnittlig vikt (kg) | H1 (cm) mekanisk ventilation |
| --- | --- |
| 20 | 66 |
| 30 | 70 |
| 40 | 74 |
| 50 | 77 |
| 70 | 84 |
| 90 | 90 |
| 100 | 92 |
| 110 | 95 |
| 130 | 99 |
| 150 | 103 |
| 170 | 106 |
| 190 | 109 |
| | |
| 210 | 111 |
| 230 | 112 |

Genomsnittlig vikt (kg)

H1 (cm) mekanisk ventilation

20

66

30

70

40

74

50

77

70

84

90

90

100

92

110

95

130

99

150

103

170

106

190

109

210

111

230

112

| Genomsnittlig vikt (kg) | H1 (cm) mekanisk ventilation |
| --- | --- |
| 20 | 60 |
| 30 | 60 |
| | |
| 50 | 70 |
| 70 | 80 |
| | |
| 100 | 90 |
| | |
| | |
| 150 | 100 |
| | |
| | |
| 200 | 110 |
| | |
| | |

Genomsnittlig vikt (kg)

H1 (cm) mekanisk ventilation

20

60

30

60

50

70

70

80

100

90

150

100

200

110

Ändring 92

BILAGA I, KAPITEL VII, SVIN, H1 (CM) naturlig ventilation

| Genomsnittlig vikt (kg) | H1 (cm) naturlig ventilation |
| --- | --- |
| 20 | 81 |
| 30 | 85 |
| 40 | 89 |
| 50 | 92 |
| 70 | 99 |
| 90 | 105 |
| 100 | 107 |
| 110 | 110 |
| 130 | 114 |
| 150 | 118 |
| 170 | 121 |
| 190 | 124 |
| | |
| 210 | 126 |
| 230 | 127 |

Genomsnittlig vikt (kg)

H1 (cm) naturlig ventilation

20

81

30

85

40

89

50

92

70

99

90

105

100

107

110

110

130

114

150

118

170

121

190

124

210

126

230

127

| Genomsnittlig vikt (kg) | H1 (cm) naturlig ventilation |
| --- | --- |
| 20 | 70 |
| 30 | 70 |
| | |
| 50 | 80 |
| 70 | 90 |
| | |
| 100 | 100 |
| | |
| | |
| 150 | 120 |
| | |
| | |
| 200 | 130 |
| | |
| | |

Genomsnittlig vikt (kg)

H1 (cm) naturlig ventilation

20

70

30

70

50

80

70

90

100

100

150

120

200

130

Ändring 93

BILAGA 1, KAPITEL VII, TABELL 3, SVIN

| Genomsnittlig vikt (kg) | Utrymme A1 per djur i m2 |
| --- | --- |
| | |
| 20 | 0,143 |
| 30 | 0,187 |
| 40 | 0,227 |
| 50 | 0,264 |
| 70 | 0,331 |
| 90 | 0,391 |
| 100 | 0,420 |
| 110 | 0,448 |
| 130 | 0,501 |
| 150 | 0,551 |
| 170 | 0,599 |
| 190 | 0,646 |
| | |
| 210 | 0,691 |
| 230 | 0,734 |

Genomsnittlig vikt (kg)

Utrymme A1 per djur i m2

20

0,143

30

0,187

40

0,227

50

0,264

70

0,331

90

0,391

100

0,420

110

0,448

130

0,501

150

0,551

170

0,599

190

0,646

210

0,691

230

0,734

| Genomsnittlig vikt (kg) | Utrymme A1 per djur i m2 |
| --- | --- |
| | < 4 timmar | >
  4 timmar |
| 20 | 0,119 | 0,15 |
| 30 | 0,156 | 0,20 |
| 40 | 0,189 | |
| 50 | 0,220 | 0,30 |
| 70 | 0,276 | 0,35 |
| 90 | 0,326 | |
| 100 | 0,350 | 0,45 |
| 110 | 0,373 | |
| 130 | 0,417 | |
| 150 | 0,460 | 0,55 |
| 170 | 0,499 | |
| 190 | 0,538 | |
| 200 | | 0,70 |
| 210 | 0,575 | |
| 230 | 0,612 | |

Genomsnittlig vikt (kg)

Utrymme A1 per djur i m2

< 4 timmar

>
  4 timmar

20

0,119

0,15

30

0,156

0,20

40

0,189

50

0,220

0,30

70

0,276

0,35

90

0,326

100

0,350

0,45

110

0,373

130

0,417

150

0,460

0,55

170

0,499

190

0,538

200

0,70

210

0,575

230

0,612

Ändring 94

BILAGA II, PUNKT 3, LED D

| d) | säkerställa att körjournalen åtföljer djuren under befordran fram till bestämmelseorten
  eller, om det gäller export till tredje land, minst fram till utförselstället
  . |
| --- | --- |

d)

säkerställa att körjournalen åtföljer djuren under befordran fram till bestämmelseorten
  eller, om det gäller export till tredje land, minst fram till utförselstället
  .

| d) | säkerställa att körjournalen åtföljer djuren under befordran fram till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

d)

säkerställa att körjournalen åtföljer djuren under befordran fram till bestämmelseorten.

Ändring 95

BILAGA II, PUNKT 7A (ny)

| 7a. | Uppgifter som registrerats med hjälp av satellitbaserad navigationsteknik skall tillhandahållas den behöriga myndigheten på dennas begäran och i det format som myndigheten kräver. |
| --- | --- |

7a.

Ändring 96

BILAGA III, KAPITEL IVA (nytt)

Kapitel IVa

Färdplan för fartyg som används för djurtransport

1. Fartygsuppgifter

Fartygets namn:

Fartygets flagg:

IMO-nummer:

Klassificeringssällskap:

ISM-utfärdande myndighet:

ISM-operatör:

Fartygsägarens/befraktarens fullständiga kontaktuppgifter

Fartygsbefälhavarens namn:

Den godkände transportörens fullständiga kontaktuppgifter:

Tillståndsnummer:

Datum och plats för utfärdande:

Den utfärdande myndighetens fullständiga kontaktuppgifter:

2. Uppgifter om fartygets kapacitet för djurtransport

Total yta tillgänglig för levande djur, exklusive ramper/gångar/förråd (i m2)

Färskvattenkapacitet, exklusive barlastvatten (i ton):

Möjlighet till daglig färskvattenproduktion till sjöss (i ton):

3.Reseuppgifter

Lastningshamn
  :

Planerat datum och klockslag för avresa från lastningshamnen:

Lossningshamn:

Planerat datum och klockslag för ankomst till lossningshamnen:

Resans längd (timmar/dagar):

Avstånd mellan lastnings- och lossningshamnen (i sjömil):

Lastuppgifter (djurtyp, antal djur och vikt):

Antalet dräktiga djur:

Antalet icke kastrerade tjurar:

Totalyta som krävs för djuren (i m2)

Totalton foder som krävs för resa till sjöss + säkerhetsmarginal:

Totalton vatten som krävs för resa till sjöss + säkerhetsmarginal:

Totalton foder tillgängligt ombord under resan:

Totalton vatten tillgängligt ombord under resan:

4.Underskrifter

Fartygsbefälhavarens underskrift:

Underskrift för godkännande av den behöriga myndigheten:

Ändring 97

BILAGA IV, PUNKT 1

| 1. | Fordonsförare som avses i artikel 6.4 och artikel 16.1 skall ha slutfört den utbildning som föreskrivs i punkt 2 och skall ha genomgått examinering som godkänts av den behöriga myndigheten, vilken skall säkerställa att examinatorerna är oberoende. |
| --- | --- |

1.

Fordonsförare som avses i artikel 6.4 och artikel 16.1 skall ha slutfört den utbildning som föreskrivs i punkt 2 och skall ha genomgått examinering som godkänts av den behöriga myndigheten, vilken skall säkerställa att examinatorerna är oberoende.

| 1. | Fordonsförare som avses i artikel 6.4 och artikel 16.1 skall ha slutfört den utbildning som föreskrivs i punkt 2 och skall ha genomgått examinering som godkänts av den behöriga myndigheten, vilken skall säkerställa att examinatorerna är oberoende.
  Tidigare utbildning och erfarenhet får bedömas och beaktas av examinatorn. |
| --- | --- |

1.

Fordonsförare som avses i artikel 6.4 och artikel 16.1 skall ha slutfört den utbildning som föreskrivs i punkt 2 och skall ha genomgått examinering som godkänts av den behöriga myndigheten, vilken skall säkerställa att examinatorerna är oberoende.
  Tidigare utbildning och erfarenhet får bedömas och beaktas av examinatorn.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  
  Rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (EGT L 138, 28.5.2002, s. 1).

(3)  
  Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utveckings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

(4)  
  sex månader efter det att denna förordning trätt i kraft.

(5)  
  Fem år efter det att denna förordning trätt i kraft.

P5_TA(2004)0223

Bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (2002)

Europaparlamentets resolution om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2002 (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003 — 2003/2248(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport 2002 om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport 2002 om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (KOM(2003) 445 — C5-0593/2003),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) för verksamhetsåret fram till juni 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) för verksamhetsåret fram till juni 2003 (1),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2002 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2002 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 december 2003 om utvärdering av verksamheten vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 december 2003 om utvärdering av verksamheten vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (KOM(2004) 103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (KOM(2004) 103),

| — | med beaktande av artikel 276.3 och artikel 280.5 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 276.3 och artikel 280.5 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0135/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0135/2004), och av följande skäl:

| A. | Under 2002 steg antalet anmälda fall av bedrägerier och oegentligheter med 13 procent och de berörda beloppen med 35,8 procent. För traditionella egna medel steg antalet med 13 procent jämfört med 2001 och för jordbruket med 36 procent. Antalet fall avseende strukturåtgärder mer än fyrfaldigades, något som har att göra med att programmen för perioden 1994-1999 avslutats. Antalet fall som upptäckts avseende direkta utgifter uppvisar en ökning på 21 procent (se bilagorna 1-4 till betänkande A5-0135/2004). |
| --- | --- |

A.

Under 2002 steg antalet anmälda fall av bedrägerier och oegentligheter med 13 procent och de berörda beloppen med 35,8 procent. För traditionella egna medel steg antalet med 13 procent jämfört med 2001 och för jordbruket med 36 procent. Antalet fall avseende strukturåtgärder mer än fyrfaldigades, något som har att göra med att programmen för perioden 1994-1999 avslutats. Antalet fall som upptäckts avseende direkta utgifter uppvisar en ökning på 21 procent (se bilagorna 1-4 till betänkande A5-0135/2004).

| B. | Totalbeloppet för de bedrägerier och oegentligheter som kommissionen anger i sin årsrapport uppgår till knappt 2,12 miljarder euro under 2002, varav 1,18 miljarder euro rapporterades av medlemsstaterna och 0,94 miljarder euro av OLAF. De fall som rapporterades av medlemsstaterna fördelar sig enligt följande:







  — Egna medel: | 324 544 459euro | (2001: 238 908 883 euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| — EUGFJ-garantisektionen: | 198 079 000euro | (2001: 140 685 000 euro) |
| — Strukturåtgärder: | 614 094 000euro | (2001: 201 549 000 euro) |
| — Direkta utgifter: | 42 605 000euro | (2001: 42 548 000 euro), |

B.

Totalbeloppet för de bedrägerier och oegentligheter som kommissionen anger i sin årsrapport uppgår till knappt 2,12 miljarder euro under 2002, varav 1,18 miljarder euro rapporterades av medlemsstaterna och 0,94 miljarder euro av OLAF. De fall som rapporterades av medlemsstaterna fördelar sig enligt följande:

— Egna medel:

324 544 459euro

(2001: 238 908 883 euro)

— EUGFJ-garantisektionen:

198 079 000euro

(2001: 140 685 000 euro)

— Strukturåtgärder:

614 094 000euro

(2001: 201 549 000 euro)

— Direkta utgifter:

42 605 000euro

(2001: 42 548 000 euro),

| C. | Under rapportperioden, rapporterades fall inom området för traditionella egna medel på sammanlagt 324,54 miljoner euro, fall inom området för EUGFJ:s garantisektion på sammanlagt 171,58 miljoner euro och fall inom området för strukturpolitiska åtgärder på 368,29 miljoner euro som möjliga att återvinna. Inom området för traditionella egna medel var sammanlagt 80,6 miljoner euro möjliga att återvinna år 2002, alltså 24,8 procent av det konstaterade beloppet. |
| --- | --- |

C.

Under rapportperioden, rapporterades fall inom området för traditionella egna medel på sammanlagt 324,54 miljoner euro, fall inom området för EUGFJ:s garantisektion på sammanlagt 171,58 miljoner euro och fall inom området för strukturpolitiska åtgärder på 368,29 miljoner euro som möjliga att återvinna. Inom området för traditionella egna medel var sammanlagt 80,6 miljoner euro möjliga att återvinna år 2002, alltså 24,8 procent av det konstaterade beloppet.

| D. | Under 2002 inledde OLAF utredningar i 415 fall och avslutade sådana i 652 fall. Enligt uppskattning uppgick skadebeloppet för avslutade fall under denna period till 937 miljoner euro. |
| --- | --- |

D.

Under 2002 inledde OLAF utredningar i 415 fall och avslutade sådana i 652 fall. Enligt uppskattning uppgick skadebeloppet för avslutade fall under denna period till 937 miljoner euro.

| E. | Gemenskapen uppvisade budgetåret 2002 ett budgetöverskott på 7,4 miljarder euro (2001: 15,0 miljarder euro, 2000: 11,6 miljarder euro). Detta överskott berodde framför allt på att medlemsstaterna överskattat sina utgifter inom ramen för strukturfonderna med 4,8 miljarder euro, men även på överskattningen på 1,8 miljarder euro av planerade utgifter med medel som direkt förvaltas av kommissionen. |
| --- | --- |

E.

Gemenskapen uppvisade budgetåret 2002 ett budgetöverskott på 7,4 miljarder euro (2001: 15,0 miljarder euro, 2000: 11,6 miljarder euro). Detta överskott berodde framför allt på att medlemsstaterna överskattat sina utgifter inom ramen för strukturfonderna med 4,8 miljarder euro, men även på överskattningen på 1,8 miljarder euro av planerade utgifter med medel som direkt förvaltas av kommissionen.

Anmälning av bedrägerier och oegentligheter från medlemsstaternas sida

| 1. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen efter Eurostat-fallet inte hade vilja och kraft nog att stå emot motståndet inom de egna leden och inte orkade genomdriva de förändringar som behövdes i arbetet med att decentralisera ansvarstagandet i finansförvaltningen. Parlamentet menar att en sådan decentralisering utan aktiva och oberoende kontrollmotkrafter leder till avsevärda risker för gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen efter Eurostat-fallet inte hade vilja och kraft nog att stå emot motståndet inom de egna leden och inte orkade genomdriva de förändringar som behövdes i arbetet med att decentralisera ansvarstagandet i finansförvaltningen. Parlamentet menar att en sådan decentralisering utan aktiva och oberoende kontrollmotkrafter leder till avsevärda risker för gemenskapens ekonomiska intressen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen 1999 inledde sitt arbete mot bedrägeri och korruption med att högt och tydligt tillkännage en nolltoleranspolitik på detta område, men att den inom området för bekämpning av oegentligheter och bedrägerier lämnat efter sig ett tidigare ej skådat virrvarr av delvis motstridiga regler och nyinrättade organ och arbetsgrupper, vilka i sin tur medfört konflikter i kompetensfrågor och fram och tillbaka-bollande av ansvar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen 1999 inledde sitt arbete mot bedrägeri och korruption med att högt och tydligt tillkännage en nolltoleranspolitik på detta område, men att den inom området för bekämpning av oegentligheter och bedrägerier lämnat efter sig ett tidigare ej skådat virrvarr av delvis motstridiga regler och nyinrättade organ och arbetsgrupper, vilka i sin tur medfört konflikter i kompetensfrågor och fram och tillbaka-bollande av ansvar.

| 3. | Europaparlamentet förväntar sig att det i den framtida kommissionen kommer att finnas en ledamot som enbart ansvarar för budgetkontroll i syfte att betona vikten av detta uppdrag och undvika eventuella intressekonflikter redan från början. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förväntar sig att det i den framtida kommissionen kommer att finnas en ledamot som enbart ansvarar för budgetkontroll i syfte att betona vikten av detta uppdrag och undvika eventuella intressekonflikter redan från början.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar med stor oro att anmälning och uppföljning av bedrägerier och oegentligheter inte tas på allvar av många medlemsstater. Dessa medlemsstater bryter därmed mot lagen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar med stor oro att anmälning och uppföljning av bedrägerier och oegentligheter inte tas på allvar av många medlemsstater. Dessa medlemsstater bryter därmed mot lagen.

| 5. | Endast en liten del av nationella kontrollorgan och utredningsinstanser utnyttjas för bedrägeribekämpningen. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sitt förhållningssätt. |
| --- | --- |

5.

Endast en liten del av nationella kontrollorgan och utredningsinstanser utnyttjas för bedrägeribekämpningen. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sitt förhållningssätt.

| 6. | Europaparlamentet är upprört över att framstegen på detta område är helt otillfredsställande efter alla dessa år, något som kommissionen kommenterar enligt följande: ”Praxis inom de nationella förvaltningarna varierar trots att försök till harmonisering har gjorts. De uppgifter som översänds av medlemsstaterna är ofta ofullständiga, särskilt anges i ett antal fall inte vilka belopp som står på spel och inte heller finns hänvisningar för identifikation av de aktuella varorna. Dessutom beror skillnaden mellan ’bedrägeri’ och andra oegentligheter på det faktum att medlemsstaterna inte alltid uppfattar ’brottsrisken’ på samma sätt. Följaktligen görs i många meddelanden ingen skillnad mellan bedrägeri och oegentlighet (4).” |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är upprört över att framstegen på detta område är helt otillfredsställande efter alla dessa år, något som kommissionen kommenterar enligt följande: ”Praxis inom de nationella förvaltningarna varierar trots att försök till harmonisering har gjorts. De uppgifter som översänds av medlemsstaterna är ofta ofullständiga, särskilt anges i ett antal fall inte vilka belopp som står på spel och inte heller finns hänvisningar för identifikation av de aktuella varorna. Dessutom beror skillnaden mellan ’bedrägeri’ och andra oegentligheter på det faktum att medlemsstaterna inte alltid uppfattar ’brottsrisken’ på samma sätt. Följaktligen görs i många meddelanden ingen skillnad mellan bedrägeri och oegentlighet (4).”

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att Tyskland, Grekland och Spanien bryter mot gällande lag (5) och inte rapporterar i digital form till OLAF om oegentligheter inom jordbruket. Här står Tyskland och Spanien för 52 procent av det totala antalet anmälningar. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att översända sina anmälningar i digital form. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att Tyskland, Grekland och Spanien bryter mot gällande lag (5) och inte rapporterar i digital form till OLAF om oegentligheter inom jordbruket. Här står Tyskland och Spanien för 52 procent av det totala antalet anmälningar. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att översända sina anmälningar i digital form.

| 8. | När det gäller traditionella egna medel (totalt skadebelopp 324 544 459 euro) konstaterar Europaparlamentet att det framför allt är den fria rörligheten för varor (cigaretter, bananer, socker, aluminium) som berörs av oegentligheter. |
| --- | --- |

8.

När det gäller traditionella egna medel (totalt skadebelopp 324 544 459 euro) konstaterar Europaparlamentet att det framför allt är den fria rörligheten för varor (cigaretter, bananer, socker, aluminium) som berörs av oegentligheter.

| 9. | Europaparlamentet ställer sig oförstående till det faktum att den berörda varan inte kunde påvisas i 50 procent av fallen inom jordbrukssektorn (totalt skadebelopp 198 079 000 euro). För övrigt förekom de flesta oegentligheterna i samband med frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ställer sig oförstående till det faktum att den berörda varan inte kunde påvisas i 50 procent av fallen inom jordbrukssektorn (totalt skadebelopp 198 079 000 euro). För övrigt förekom de flesta oegentligheterna i samband med frukt och grönsaker.

| 10. | För strukturåtgärderna (totalt skadebelopp 614 094 000 euro) konstaterar Europaparlamentet att huvudorsaken till oegentligheterna var att ej stödberättigade utgifter tagits med, att åtgärder inte avslutats och att verifikationer saknats eller varit ofullständiga. |
| --- | --- |

10.

För strukturåtgärderna (totalt skadebelopp 614 094 000 euro) konstaterar Europaparlamentet att huvudorsaken till oegentligheterna var att ej stödberättigade utgifter tagits med, att åtgärder inte avslutats och att verifikationer saknats eller varit ofullständiga.

| 11. | Europaparlamentet betonar att återtagandet av felaktigt utbetalade medel inte innebär någon bestraffning och att det redan av avskräckningsskäl är nödvändigt att kommissionen och OLAF med eftertryck tillser att de ansvariga nationella myndigheterna beivrar försök till bedrägeri. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att återtagandet av felaktigt utbetalade medel inte innebär någon bestraffning och att det redan av avskräckningsskäl är nödvändigt att kommissionen och OLAF med eftertryck tillser att de ansvariga nationella myndigheterna beivrar försök till bedrägeri.

Återtagande av otillbörligt eller felaktigt utbetalade medel (6)

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att nästan 2,2 miljarder euro skall återvinnas inom områdena nedan:






  — | Egna medel: 243 981 821 euro från 2002 (1,24 miljarder euro från 1998-2001 (7)). Oegentligheterna under 2002 kom framför allt från Tyskland, Nederländerna och Italien. |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att nästan 2,2 miljarder euro skall återvinnas inom områdena nedan:

—

Egna medel: 243 981 821 euro från 2002 (1,24 miljarder euro från 1998-2001 (7)). Oegentligheterna under 2002 kom framför allt från Tyskland, Nederländerna och Italien.

| — | Strukturåtgärder: 368 287 000 euro från 2002 (337 656 000 euro från tidigare år). Under 2002 stod framför allt Tyskland för oegentligheterna. |
| --- | --- |

—

Strukturåtgärder: 368 287 000 euro från 2002 (337 656 000 euro från tidigare år). Under 2002 stod framför allt Tyskland för oegentligheterna.

| 13. | Europaparlamentet begär att OLAF före utgången av mars 2004 skall komma med uppgifter om huruvida ett utbildningsseminarium inom ramen för Tempus-Phare för högt uppsatta rumänska tjänstemän som Université Libre de Bruxelles genomförde i Bukarest 2002 gick korrekt till. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet begär att OLAF före utgången av mars 2004 skall komma med uppgifter om huruvida ett utbildningsseminarium inom ramen för Tempus-Phare för högt uppsatta rumänska tjänstemän som Université Libre de Bruxelles genomförde i Bukarest 2002 gick korrekt till.

| 14. | Europaparlamentet noterar att kommissionen (i sitt svar på skriftlig fråga E-3812/03) bekräftar att OLAF har återupptagit undersökningen fallet med de s.k. Tempus-seminarierna för chefstjänstemän i Rumänien. Parlamentet framhåller att EU måste kräva tillbaka anslaget till detta program från Université Libre de Bruxelles om det inte kan påvisas att några chefstjänstemän faktiskt deltog i dessa seminarier. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att kommissionen (i sitt svar på skriftlig fråga E-3812/03) bekräftar att OLAF har återupptagit undersökningen fallet med de s.k. Tempus-seminarierna för chefstjänstemän i Rumänien. Parlamentet framhåller att EU måste kräva tillbaka anslaget till detta program från Université Libre de Bruxelles om det inte kan påvisas att några chefstjänstemän faktiskt deltog i dessa seminarier.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar vidare i anknytning till detta fall att kommissionen (i sitt svar på skriftlig fråga E-3812/03) uppgav att de aktuella anklagelserna inledningsvis undersöktes av en privat revisionsbyrå, och att OLAF sedan baserade sin undersökning på dess resultat. Parlamentet förväntar sig att OLAF till sin nästa verksamhetsberättelse bifogar en förteckning över samtliga fall där byrån har godkänt att kontroller utförs av privata revisionsbyråer istället för att omedelbart inleda egna undersökningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar vidare i anknytning till detta fall att kommissionen (i sitt svar på skriftlig fråga E-3812/03) uppgav att de aktuella anklagelserna inledningsvis undersöktes av en privat revisionsbyrå, och att OLAF sedan baserade sin undersökning på dess resultat. Parlamentet förväntar sig att OLAF till sin nästa verksamhetsberättelse bifogar en förteckning över samtliga fall där byrån har godkänt att kontroller utförs av privata revisionsbyråer istället för att omedelbart inleda egna undersökningar.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i november 2002 och januari 2003 kontrollerade medlemsstaternas system för anmälnings- och uppföljningsförfaranden för oegentligheter inom ramen för strukturfonderna och därmed kom fram till följande slutsatser, som skall genomföras under kommande månader (8):






  — | Det måste säkerställas att alla oegentligheter anmäls systematiskt och utan dröjsmål. |
| --- | --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i november 2002 och januari 2003 kontrollerade medlemsstaternas system för anmälnings- och uppföljningsförfaranden för oegentligheter inom ramen för strukturfonderna och därmed kom fram till följande slutsatser, som skall genomföras under kommande månader (8):

—

Det måste säkerställas att alla oegentligheter anmäls systematiskt och utan dröjsmål.

| — | Det måste säkerställas att uppföljningen av oegentligheterna kontrolleras systematiskt och anmäls, vilket möjliggör en uppdatering av meddelandena till OLAF. |
| --- | --- |

—

Det måste säkerställas att uppföljningen av oegentligheterna kontrolleras systematiskt och anmäls, vilket möjliggör en uppdatering av meddelandena till OLAF.

| — | Den information som meddelandena innehåller måste vara riktig och fullständig. |
| --- | --- |

—

Den information som meddelandena innehåller måste vara riktig och fullständig.

| — | På nationell nivå måste samordningsåtgärder vidtas eller förstärkas, så att harmoniserad tolkning och harmoniserade förfaranden kan komma till stånd. |
| --- | --- |

—

På nationell nivå måste samordningsåtgärder vidtas eller förstärkas, så att harmoniserad tolkning och harmoniserade förfaranden kan komma till stånd.

| — | På nationell nivå måste instruktioner för behandling av oegentligheter utarbetas, formuleras klarare eller kompletteras. |
| --- | --- |

—

På nationell nivå måste instruktioner för behandling av oegentligheter utarbetas, formuleras klarare eller kompletteras.

| — | Den elektroniska dataöverföringen till kommissionen bör införas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

—

Den elektroniska dataöverföringen till kommissionen bör införas så snart som möjligt.

| — | Uppdaterade systembeskrivningar för genomförandet av förordning (EG) nr 1681/94 (9) måste förmedlas till OLAF (artikel 2). |
| --- | --- |

—

Uppdaterade systembeskrivningar för genomförandet av förordning (EG) nr 1681/94 (9) måste förmedlas till OLAF (artikel 2).

| — | En fordringsförteckning bör upprättas och de utbetalande organen bör börja med att översända nödvändiga rapporter om återkrav och beakta dessa i utgiftsförklaringarna. |
| --- | --- |

—

En fordringsförteckning bör upprättas och de utbetalande organen bör börja med att översända nödvändiga rapporter om återkrav och beakta dessa i utgiftsförklaringarna.

Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (10)

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att ett belopp på totalt 2,08 miljarder euro återstod att återvinnas den 1 december 2003 (11) för EUGFJ-garanti. Av detta härrör 657 miljoner euro från oegentligheter som anmälts före 1995. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att ett belopp på totalt 2,08 miljarder euro återstod att återvinnas den 1 december 2003 (11) för EUGFJ-garanti. Av detta härrör 657 miljoner euro från oegentligheter som anmälts före 1995.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen gjort vissa framsteg med att avverka eftersläpningen av sådana fall. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen gjort vissa framsteg med att avverka eftersläpningen av sådana fall.

| 19. | Europaparlamentet tar i detta sammanhang del av kommissionens beslut 2003/481/EG av den 27 juni 2003 (12) om de ekonomiska följder som, i samband med avslutandet av räkenskaperna för utgifter som bekostas av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), garantisektionen, skall tillämpas vid oegentligheter som begåtts av aktörer. Enligt detta kom endast 5,6 miljoner euro av ett totalbelopp på 73,6 miljoner euro (dvs. 7,6 procent) att belasta medlemsstaterna på grund av försummelser vid kontrollen. Resten stod gemenskapsbudgeten för. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet tar i detta sammanhang del av kommissionens beslut 2003/481/EG av den 27 juni 2003 (12) om de ekonomiska följder som, i samband med avslutandet av räkenskaperna för utgifter som bekostas av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), garantisektionen, skall tillämpas vid oegentligheter som begåtts av aktörer. Enligt detta kom endast 5,6 miljoner euro av ett totalbelopp på 73,6 miljoner euro (dvs. 7,6 procent) att belasta medlemsstaterna på grund av försummelser vid kontrollen. Resten stod gemenskapsbudgeten för.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten, även med tanke på kommande beslut av denna natur, att kontrollera om kommissionen i det ovannämnda beslutet av den 27 juni 2003 eventuellt var för överseende gentemot medlemsstaterna och att så snart som möjligt lägga fram en särskild rapport om detta. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten, även med tanke på kommande beslut av denna natur, att kontrollera om kommissionen i det ovannämnda beslutet av den 27 juni 2003 eventuellt var för överseende gentemot medlemsstaterna och att så snart som möjligt lägga fram en särskild rapport om detta.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att Italien stod för mer än två tredjedelar (1,40 miljarder euro) av de 2,08 miljarder euro som återstår att återvinna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att Italien stod för mer än två tredjedelar (1,40 miljarder euro) av de 2,08 miljarder euro som återstår att återvinna.

| 22. | Europaparlamentet hänvisar till rättspraxisen från domstolen, som redan i sin dom av den 11 oktober 1990 (mål C-34/89, Italienska republiken mot Europeiska gemenskapernas kommission) (13) påminner om den allmänna aktsamhet som medlemsstaterna är skyldiga att visa. Medlemsstaterna måste vidta åtgärder för att snabbt komma till rätta med oegentligheter eftersom det annars finns en risk för att det blir svårt eller omöjligt att återvinna de överbelopp som utbetalats. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet hänvisar till rättspraxisen från domstolen, som redan i sin dom av den 11 oktober 1990 (mål C-34/89, Italienska republiken mot Europeiska gemenskapernas kommission) (13) påminner om den allmänna aktsamhet som medlemsstaterna är skyldiga att visa. Medlemsstaterna måste vidta åtgärder för att snabbt komma till rätta med oegentligheter eftersom det annars finns en risk för att det blir svårt eller omöjligt att återvinna de överbelopp som utbetalats.

Exportstöd för levande nötkreatur till Libanon

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att det under 2002 exporterades 226 867 levande nötkreatur till Libanon, vilket medfört utbetalningar i form av exportbidrag på mer än 52 miljoner euro. Parlamentet konstaterar att det således exporterades cirka 121 026,6 ton levande nötkreatur till Libanon. Parlamentet tvivlar på att den libanesiska marknaden kan absorbera en så stor exportvolym av nötkött, och betvivlar därför att Libanon varit den enda destinationsorten för de levande nötkreaturen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att omedelbart stoppa utbetalningarna av exportbidrag för levande nötkreatur till Libanon tills det kan garanteras att dessa utbetalningar inte ger upphov till någon form av missbruk. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att det under 2002 exporterades 226 867 levande nötkreatur till Libanon, vilket medfört utbetalningar i form av exportbidrag på mer än 52 miljoner euro. Parlamentet konstaterar att det således exporterades cirka 121 026,6 ton levande nötkreatur till Libanon. Parlamentet tvivlar på att den libanesiska marknaden kan absorbera en så stor exportvolym av nötkött, och betvivlar därför att Libanon varit den enda destinationsorten för de levande nötkreaturen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att omedelbart stoppa utbetalningarna av exportbidrag för levande nötkreatur till Libanon tills det kan garanteras att dessa utbetalningar inte ger upphov till någon form av missbruk.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar OLAF att inleda en undersökning av de uppenbara oegentligheterna i samband med exportstödet för levande kreatur till Libanon. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar OLAF att inleda en undersökning av de uppenbara oegentligheterna i samband med exportstödet för levande kreatur till Libanon.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast vidta åtgärder för att avskaffa det missbruksfrämjande systemet med exportbidrag. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram en tidtabell för detta. Parlamentet uppmanar rådet att stödja parlamentets arbete för att avskaffa exportbidraget, vilket ligger i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast vidta åtgärder för att avskaffa det missbruksfrämjande systemet med exportbidrag. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram en tidtabell för detta. Parlamentet uppmanar rådet att stödja parlamentets arbete för att avskaffa exportbidraget, vilket ligger i allmänhetens intresse.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärder på jordbruksområdet för att stoppa användningen av exportbidrag för att stödja den lagliga, men etiskt oacceptabla, importen av jordbruksprodukter till de 10 nya medlemsstaterna som sedan transporteras tillbaka till ursprungslandet efter anslutningen av dessa stater. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärder på jordbruksområdet för att stoppa användningen av exportbidrag för att stödja den lagliga, men etiskt oacceptabla, importen av jordbruksprodukter till de 10 nya medlemsstaterna som sedan transporteras tillbaka till ursprungslandet efter anslutningen av dessa stater.

OLAF:s årliga verksamhetsrapport och dess informationspolitik

| 27. | Europaparlamentet är missbelåtet med byråns verksamhetsrapport för den tolvmånadersperiod som avslutas i slutet av juni 2003. Visserligen innehåller denna verksamhetsrapport många tabeller och illustrationer och några konkreta exempel, men den innehåller inte någon övergripande bedömning av resultaten och framgången för de utredningar som byrån företagit. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är missbelåtet med byråns verksamhetsrapport för den tolvmånadersperiod som avslutas i slutet av juni 2003. Visserligen innehåller denna verksamhetsrapport många tabeller och illustrationer och några konkreta exempel, men den innehåller inte någon övergripande bedömning av resultaten och framgången för de utredningar som byrån företagit.

| 28. | Europaparlamentet beklagar särskilt att det viktigaste fallet under rapportperioden — Eurostatfallet — till och med uttryckligen undantogs från rapporteringen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar särskilt att det viktigaste fallet under rapportperioden — Eurostatfallet — till och med uttryckligen undantogs från rapporteringen.

| 29. | Europaparlamentet kritiserar att den valda rapportperioden från halvårsskifte till halvårsskifte i onödan försvårar en övergripande jämförelse med kommissionens rapport om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. Europaparlamentet kräver därför att rapporteringsperioderna skall samordnas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kritiserar att den valda rapportperioden från halvårsskifte till halvårsskifte i onödan försvårar en övergripande jämförelse med kommissionens rapport om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. Europaparlamentet kräver därför att rapporteringsperioderna skall samordnas.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att OLAF uppmanats att kvartalsvis rapportera till parlamentet om interna och externa utredningar (14). Parlamentet kritiserar att detta inte skett 2003. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att OLAF uppmanats att kvartalsvis rapportera till parlamentet om interna och externa utredningar (14). Parlamentet kritiserar att detta inte skett 2003.

| 31. | Europaparlamentet kritiserar dessutom att översiktstabellen ständigt ändrar format, något som gör det omöjligt att följa fall över flera rapporteringsperioder. Parlamentet klarlägger därför att översiktstabeller i framtiden bör ha följande spalter: CMS-nummer (Case Management System) och registreringsdatum, berörda organ/företag, anklagelse/misstanke, utvärdering: början-slut, utredning: början-slut, aktuellt läge, möjlig ekonomisk skada: rekommenderade uppföljningsåtgärder: disciplinärt förfarande/strafförfarande/återtagande: genomförda uppföljningsåtgärder och resultatet av dem. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kritiserar dessutom att översiktstabellen ständigt ändrar format, något som gör det omöjligt att följa fall över flera rapporteringsperioder. Parlamentet klarlägger därför att översiktstabeller i framtiden bör ha följande spalter: CMS-nummer (Case Management System) och registreringsdatum, berörda organ/företag, anklagelse/misstanke, utvärdering: början-slut, utredning: början-slut, aktuellt läge, möjlig ekonomisk skada: rekommenderade uppföljningsåtgärder: disciplinärt förfarande/strafförfarande/återtagande: genomförda uppföljningsåtgärder och resultatet av dem.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att interna upplysningar från byrån vid upprepade tillfällen förmedlats till pressen. Parlamentet konstaterar dessutom att OLAF den 27 mars 2002 offentliggjorde ett pressmeddelande där det bland annat förklaras att en intern utredning inletts och att man i utredningen också kommer att undersöka misstankarna om att detta dokument erhållits genom betalning till en tjänsteman (15). En journalist på en tysk veckotidskrift som publicerat flera artiklar om OLAF-fall kände sig förtalad och anmälde ärendet till Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att interna upplysningar från byrån vid upprepade tillfällen förmedlats till pressen. Parlamentet konstaterar dessutom att OLAF den 27 mars 2002 offentliggjorde ett pressmeddelande där det bland annat förklaras att en intern utredning inletts och att man i utredningen också kommer att undersöka misstankarna om att detta dokument erhållits genom betalning till en tjänsteman (15). En journalist på en tysk veckotidskrift som publicerat flera artiklar om OLAF-fall kände sig förtalad och anmälde ärendet till Europeiska ombudsmannen.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att OLAF:s yttrande visat sig vara ogrundat, något som föranledde ombudsmannen att i juni 2003 rekommendera att OLAF bör överväga att ta tillbaka de bestickningsanklagelser som offentliggjorts och som måste anses vara riktade mot anmälaren (16). Europaparlamentet beklagar att OLAF inte har följt denna rekommendation, utan istället i ett pressmeddelande av den 30 september 2003 upprepat att det föreligger misstankar om mutor, men att det ”hittills” inte framkommit några bevis. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att OLAF:s yttrande visat sig vara ogrundat, något som föranledde ombudsmannen att i juni 2003 rekommendera att OLAF bör överväga att ta tillbaka de bestickningsanklagelser som offentliggjorts och som måste anses vara riktade mot anmälaren (16). Europaparlamentet beklagar att OLAF inte har följt denna rekommendation, utan istället i ett pressmeddelande av den 30 september 2003 upprepat att det föreligger misstankar om mutor, men att det ”hittills” inte framkommit några bevis.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att OLAF endast får inleda undersökningar när det föreligger välgrundade misstankar och att sådana undersökningar i enlighet med artikel 6 i OLAF-förordningen måste utföras oavbrutet under en period som står i proportion till omständigheterna. Parlamentet uppmanar OLAF:s övervakningskommitté att lägga fram ett yttrande om huruvida man har brutit mot dessa bestämmelser i detta fall och om undersökningen kan ha missbrukats för att utöva påtryckningar mot eller hota journalister. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att OLAF endast får inleda undersökningar när det föreligger välgrundade misstankar och att sådana undersökningar i enlighet med artikel 6 i OLAF-förordningen måste utföras oavbrutet under en period som står i proportion till omständigheterna. Parlamentet uppmanar OLAF:s övervakningskommitté att lägga fram ett yttrande om huruvida man har brutit mot dessa bestämmelser i detta fall och om undersökningen kan ha missbrukats för att utöva påtryckningar mot eller hota journalister.

Översyn av OLAF-förordningen (EG) nr 1073/1999 (17)

| 35. | Europaparlamentet påminner om att kommissionens ordförande den 18 november 2003 meddelade att man avser lägga fram lagstiftningsförslag som skulle kunna antas av parlamentet och rådet redan innan Europaparlamentsvalet och därmed skulle kunna bidra till att återställa allmänhetens förtroende som undergrävts genom Eurostat-fallet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att kommissionens ordförande den 18 november 2003 meddelade att man avser lägga fram lagstiftningsförslag som skulle kunna antas av parlamentet och rådet redan innan Europaparlamentsvalet och därmed skulle kunna bidra till att återställa allmänhetens förtroende som undergrävts genom Eurostat-fallet.

| 36. | Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 4 december 2003 om utvärdering av verksamheten vid OLAF, i vilken man välkomnade kommissionsordförandens tillkännagivande om att tillskriva OLAF:s huvuduppgifter större prioritet, förbättra informationsflödet mellan OLAF och institutionerna, bättre tillvarata rättigheterna till försvar för de personer som berörs av utredningar och stärka övervakningskommitténs roll. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 4 december 2003 om utvärdering av verksamheten vid OLAF, i vilken man välkomnade kommissionsordförandens tillkännagivande om att tillskriva OLAF:s huvuduppgifter större prioritet, förbättra informationsflödet mellan OLAF och institutionerna, bättre tillvarata rättigheterna till försvar för de personer som berörs av utredningar och stärka övervakningskommitténs roll.

| 37. | Europaparlamentet ställer sig oförstående till att kommissionen överlämnat lägesrapporten enligt artikel 15 i OLAF-förordningen med mer än ett års försening och att det dröjde över två månader efter det att parlamentet den 4 december 2003 antagit den ovannämnda resolutionen innan kommissionen kunde besluta om ett förslagspaket den 10 februari 2004 (KOM(2004) 103). Europaparlamentet konstaterar att det genom denna försening blivit omöjligt att åstadkomma en förbättring av OLAF-förordningen innan valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet ställer sig oförstående till att kommissionen överlämnat lägesrapporten enligt artikel 15 i OLAF-förordningen med mer än ett års försening och att det dröjde över två månader efter det att parlamentet den 4 december 2003 antagit den ovannämnda resolutionen innan kommissionen kunde besluta om ett förslagspaket den 10 februari 2004 (KOM(2004) 103). Europaparlamentet konstaterar att det genom denna försening blivit omöjligt att åstadkomma en förbättring av OLAF-förordningen innan valet till Europaparlamentet.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram delvis pekar åt rätt håll, men att följande punkter är helt oacceptabla och nästan måste anses vara en provokation:






  a) | I stället för att fastställa att OLAF nu i full utsträckning skall uppfylla den huvudsakliga uppgift, interna utredningar, som byrån sedan länge försummat ges OLAF genom kommissionens förslag nu uttryckligen en möjlighet att avstå från interna utredningar, även då det finns tillräckligt med misstankar för att bedrägeri- eller korruptionsbrott eller andra lagstridiga handlingar begåtts till förfång för gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att de lagstiftningsförslag som kommissionen lagt fram delvis pekar åt rätt håll, men att följande punkter är helt oacceptabla och nästan måste anses vara en provokation:

a)

I stället för att fastställa att OLAF nu i full utsträckning skall uppfylla den huvudsakliga uppgift, interna utredningar, som byrån sedan länge försummat ges OLAF genom kommissionens förslag nu uttryckligen en möjlighet att avstå från interna utredningar, även då det finns tillräckligt med misstankar för att bedrägeri- eller korruptionsbrott eller andra lagstridiga handlingar begåtts till förfång för gemenskapens ekonomiska intressen.

| b) | I stället för att låta sekretariatet för OLAF:s övervakningskommitté administrativt underordnas Europaparlamentets generalsekretariat föreslår nu kommissionen att sekretariatet administrativt skall underställas kommissionen. Detta leder till att övervakningskommitténs oberoende kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

b)

I stället för att låta sekretariatet för OLAF:s övervakningskommitté administrativt underordnas Europaparlamentets generalsekretariat föreslår nu kommissionen att sekretariatet administrativt skall underställas kommissionen. Detta leder till att övervakningskommitténs oberoende kan ifrågasättas.

| c) | I stället för att förstärka rättigheterna för personer som berörs av en intern utredning skall dessa nu fråntas den möjlighet som föreskrivs i OLAF-förordningen om att kunna överklaga till EG-domstolen, om byrån i samband med sina utredning vidtar åtgärder som går emot dem. Därmed lämnas dörrarna vidöppna för maktmissbruk (till exempel att inleda en utredning utan tillräckliga skäl, orimligt lång utredningstid), eftersom sådana överträdelser inte längre skulle vara föremål för en rättslig kontroll. |
| --- | --- |

c)

I stället för att förstärka rättigheterna för personer som berörs av en intern utredning skall dessa nu fråntas den möjlighet som föreskrivs i OLAF-förordningen om att kunna överklaga till EG-domstolen, om byrån i samband med sina utredning vidtar åtgärder som går emot dem. Därmed lämnas dörrarna vidöppna för maktmissbruk (till exempel att inleda en utredning utan tillräckliga skäl, orimligt lång utredningstid), eftersom sådana överträdelser inte längre skulle vara föremål för en rättslig kontroll.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar vidare att kommissionens förslag även innehåller ändringar till förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (18) om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter, något som skulle försena rådets antagande av lagstiftningsförslaget. Parlamentet anser att de brister som uppdagats vid tillämpningen av ovannämnda förordning borde rättas till genom en direkt ändring av denna förordning och inte genom omvägen att ändra OLAF-förordningen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar vidare att kommissionens förslag även innehåller ändringar till förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (18) om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter, något som skulle försena rådets antagande av lagstiftningsförslaget. Parlamentet anser att de brister som uppdagats vid tillämpningen av ovannämnda förordning borde rättas till genom en direkt ändring av denna förordning och inte genom omvägen att ändra OLAF-förordningen.

| 40. | Europaparlamentet betonar att OLAF-förordningens bestämmelser måste tillämpas strikt under övergångsperioden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att OLAF-förordningens bestämmelser måste tillämpas strikt under övergångsperioden.

| 41. | Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang särskilt att det i artikel 10 i OLAF-förordningen uttryckligen krävs att OLAF:s direktör skickar vidare information som kan leda till brottsundersökning till de rättsliga myndigheterna. Parlamentet betonar att denna förordning inte ger direktören några befogenheter att göra en egen bedömning (punkt 16 i parlamentets resolution av den 4 december 2003 om utvärderingen av OLAF:s verksamhet), utan att beslutet helt skall ligga i händerna på de ansvariga nationella rättsmyndigheterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang särskilt att det i artikel 10 i OLAF-förordningen uttryckligen krävs att OLAF:s direktör skickar vidare information som kan leda till brottsundersökning till de rättsliga myndigheterna. Parlamentet betonar att denna förordning inte ger direktören några befogenheter att göra en egen bedömning (punkt 16 i parlamentets resolution av den 4 december 2003 om utvärderingen av OLAF:s verksamhet), utan att beslutet helt skall ligga i händerna på de ansvariga nationella rättsmyndigheterna.

| 42. | Europaparlamentet betonar åter betydelsen av punkt 18 i sin resolution av den 4 december 2003, i vilken det anges att man måste prioritera undersökningar på områden där de nationella myndigheterna inte har något särskilt intresse eller saknar befogenheter, det vill säga undersökningar inom institutionerna och de decentraliserade organen och i samband med verksamhet som förvaltas direkt av kommissionen. Parlamentet betonar att undersökningar på dessa områden av princip måste utföras i enlighet med de strikta bestämmelser som gäller för interna undersökningar, eftersom man i sådana fall måste undersöka möjlig inblandning eller underlåtenhet från EU-anställdas sida. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar åter betydelsen av punkt 18 i sin resolution av den 4 december 2003, i vilken det anges att man måste prioritera undersökningar på områden där de nationella myndigheterna inte har något särskilt intresse eller saknar befogenheter, det vill säga undersökningar inom institutionerna och de decentraliserade organen och i samband med verksamhet som förvaltas direkt av kommissionen. Parlamentet betonar att undersökningar på dessa områden av princip måste utföras i enlighet med de strikta bestämmelser som gäller för interna undersökningar, eftersom man i sådana fall måste undersöka möjlig inblandning eller underlåtenhet från EU-anställdas sida.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att budgetmyndigheten lade till följande anmärkning till OLAF:s tjänsteförteckning, vilken beviljar sammanlagt 329 tjänster för 2004: ”varav 80 tjänster för interna undersökningar i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1073/1999. Dessa kontrollanter skall grupperas tillsammans inom ett särskilt direktorat”. Parlamentet förväntar sig att OLAF har genomfört den nödvändiga interna omorganisationen senast i juli 2004. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att budgetmyndigheten lade till följande anmärkning till OLAF:s tjänsteförteckning, vilken beviljar sammanlagt 329 tjänster för 2004: ”varav 80 tjänster för interna undersökningar i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1073/1999. Dessa kontrollanter skall grupperas tillsammans inom ett särskilt direktorat”. Parlamentet förväntar sig att OLAF har genomfört den nödvändiga interna omorganisationen senast i juli 2004.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att OLAF ibland orsakar rubriker med undersökningar utanför gemenskapen (exempelvis när det gäller frågan om missbruk av bidrag till den palestinska myndigheten). Parlamentet kräver att denna fråga tas upp i samband med förslaget till förändring av OLAF-förordningen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att OLAF ibland orsakar rubriker med undersökningar utanför gemenskapen (exempelvis när det gäller frågan om missbruk av bidrag till den palestinska myndigheten). Parlamentet kräver att denna fråga tas upp i samband med förslaget till förändring av OLAF-förordningen.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar förstainstansrätten i sina beslut tenderar att avfärda klagomål från EU-tjänstemän och andra anställda mot OLAF som otillåtliga om den berörda OLAF-undersökningen inte har lett till disciplinära åtgärder. Parlamentet påpekar att det i artikel 14 i OLAF-förordningen uttryckligen krävs en rättslig översyn av åtgärder som vidtas av OLAF i samband med interna undersökningar utan att det fastställs några specifika villkor för en sådan översyn. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid framtida behandlingar i förstainstansrätten klart och tydligt påpeka att det har varit lagstiftarens avsikt att ge berörda personer ett tillförlitligt skydd i enlighet med de rättsstatliga principerna redan under utredningsperioden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar förstainstansrätten i sina beslut tenderar att avfärda klagomål från EU-tjänstemän och andra anställda mot OLAF som otillåtliga om den berörda OLAF-undersökningen inte har lett till disciplinära åtgärder. Parlamentet påpekar att det i artikel 14 i OLAF-förordningen uttryckligen krävs en rättslig översyn av åtgärder som vidtas av OLAF i samband med interna undersökningar utan att det fastställs några specifika villkor för en sådan översyn. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid framtida behandlingar i förstainstansrätten klart och tydligt påpeka att det har varit lagstiftarens avsikt att ge berörda personer ett tillförlitligt skydd i enlighet med de rättsstatliga principerna redan under utredningsperioden.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar det nyvalda parlamentet att prioritera översynen av OLAF-förordningen från september 2004. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar det nyvalda parlamentet att prioritera översynen av OLAF-förordningen från september 2004.

Bedrägeribekämpning vid Europeiska centralbanken och Europeiska investeringsbanken

| 47. | Europaparlamentet påminner om EG-domstolens domar av den 10 juli 2003 (mål C-11/00 och C-15/00), enligt vilka OLAF-förordningen (EG) nr 1073/1999 är tillämplig på Europeiska centralbanken och Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påminner om EG-domstolens domar av den 10 juli 2003 (mål C-11/00 och C-15/00), enligt vilka OLAF-förordningen (EG) nr 1073/1999 är tillämplig på Europeiska centralbanken och Europeiska investeringsbanken.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar de båda bankerna att nu utan ytterligare dröjsmål fatta de beslut om OLAF:s interna utredningar som föreskrivs i artikel 4 i OLAF-förordningen och genomföra standardbesluten om interna utredningar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar de båda bankerna att nu utan ytterligare dröjsmål fatta de beslut om OLAF:s interna utredningar som föreskrivs i artikel 4 i OLAF-förordningen och genomföra standardbesluten om interna utredningar.

| 49. | Europaparlamentet uppmärksammar de båda bankerna på att de även utan ett sådant beslut om OLAF:s interna utredningar är förpliktade enligt artikel 7 i OLAF-förordningen att utan dröjsmål förse OLAF med alla upplysningar om eventuella fall av bedrägeri eller korruption eller andra lagstridiga handlingar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmärksammar de båda bankerna på att de även utan ett sådant beslut om OLAF:s interna utredningar är förpliktade enligt artikel 7 i OLAF-förordningen att utan dröjsmål förse OLAF med alla upplysningar om eventuella fall av bedrägeri eller korruption eller andra lagstridiga handlingar.

| 50. | Europaparlamentet anser att de båda bankerna omedelbart måste leverera de meddelanden som de ligger efter med, så att OLAF kan få en övergripande bild av alla fall av oegentligheter och bedrägeri som förekommit vid de båda bankerna sedan byrån inrättades 1999. Parlamentet förväntar sig en rapport om detta från OLAF senast i september 2004. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att de båda bankerna omedelbart måste leverera de meddelanden som de ligger efter med, så att OLAF kan få en övergripande bild av alla fall av oegentligheter och bedrägeri som förekommit vid de båda bankerna sedan byrån inrättades 1999. Parlamentet förväntar sig en rapport om detta från OLAF senast i september 2004.

| 51. | Europaparlamentet anser att EG-domstolens domar även skall gälla Europeiska investeringsfonden i tillämpliga delar. Parlamentet uppmanar investeringsfonden att fatta de beslut som krävs. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att EG-domstolens domar även skall gälla Europeiska investeringsfonden i tillämpliga delar. Parlamentet uppmanar investeringsfonden att fatta de beslut som krävs.

Avtal med externa företag

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen mellan 1998 och det första halvåret 2003 betalat ett belopp på nästan 115 miljoner euro till de fem största internationella konsultfirmorna. Två av dessa fem företag fick mer än 77 miljoner euro, dvs. mer än två tredjedelar av pengarna. Parlamentet påpekar att dessa uppgifter uppenbarligen endast rör utgifter som förvaltas direkt av kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa statistik som även innehåller uppgifter om betalningar av gemenskapsutgifter som inte direkt förvaltas av kommissionen, i synnerhet inom ramen för EU:s strukturfonder. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen mellan 1998 och det första halvåret 2003 betalat ett belopp på nästan 115 miljoner euro till de fem största internationella konsultfirmorna. Två av dessa fem företag fick mer än 77 miljoner euro, dvs. mer än två tredjedelar av pengarna. Parlamentet påpekar att dessa uppgifter uppenbarligen endast rör utgifter som förvaltas direkt av kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa statistik som även innehåller uppgifter om betalningar av gemenskapsutgifter som inte direkt förvaltas av kommissionen, i synnerhet inom ramen för EU:s strukturfonder.

| 53. | Europaparlamentet påminner om det dåliga intryck som skapades genom det avtal som ingicks 2002 med konsortiet ASCII till ett totalt värde av 23 miljoner euro, eftersom även en talesman för kommissionen, som vid denna tidpunkt var tjänstledig av ”personliga skäl”, drog nytta av detta avtal (19). |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påminner om det dåliga intryck som skapades genom det avtal som ingicks 2002 med konsortiet ASCII till ett totalt värde av 23 miljoner euro, eftersom även en talesman för kommissionen, som vid denna tidpunkt var tjänstledig av ”personliga skäl”, drog nytta av detta avtal (19).

| 54. | Med tanke på de så pass stora beloppen för konsultavtal och de negativa erfarenheterna av avtal med externa företag i det förflutna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se över sin politik för utläggning av kommissionsverksamhet. Europaparlamentet konstaterar att man endast i undantagsfall kan ge externa företag i uppdrag att genomföra kommissionens arbete. |
| --- | --- |

54.

Med tanke på de så pass stora beloppen för konsultavtal och de negativa erfarenheterna av avtal med externa företag i det förflutna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se över sin politik för utläggning av kommissionsverksamhet. Europaparlamentet konstaterar att man endast i undantagsfall kan ge externa företag i uppdrag att genomföra kommissionens arbete.

| 55. | Europaparlamentet erinrar om avsnitt V (artikel 89) i den nya budgetförordningen, där det föreskrivs att alla kontrakt ”skall omfattas av principerna om insyn och öppenhet, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering” och att all upphandling som regel skall ske ”med så brett deltagande som möjligt”. Parlamentet påpekar att, enligt experter kan frånvaron eller manipulering av offentliga upphandlingar orsaka avsevärda extrakostnader för EU:s skattebetalare. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet erinrar om avsnitt V (artikel 89) i den nya budgetförordningen, där det föreskrivs att alla kontrakt ”skall omfattas av principerna om insyn och öppenhet, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering” och att all upphandling som regel skall ske ”med så brett deltagande som möjligt”. Parlamentet påpekar att, enligt experter kan frånvaron eller manipulering av offentliga upphandlingar orsaka avsevärda extrakostnader för EU:s skattebetalare.

| 56. | Europaparlamentet förväntar sig att OLAF:s direktör rapporterar om alla brott mot bestämmelserna för upphandlingsförfaranden till de ansvariga rättsliga myndigheterna och att han inte längre godtar förklaringar om att sådana regelbrott berott på okunskap eller inkompetens eller inte begåtts i personligt vinstsyfte. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet förväntar sig att OLAF:s direktör rapporterar om alla brott mot bestämmelserna för upphandlingsförfaranden till de ansvariga rättsliga myndigheterna och att han inte längre godtar förklaringar om att sådana regelbrott berott på okunskap eller inkompetens eller inte begåtts i personligt vinstsyfte.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att artikel 314 i Belgiens strafflagstiftning även är tillämplig på anbudsinfordringar som utfärdas av EU-institutioner med säte i Bryssel. Detta innebär att det är brottsligt att använda bedrägeri för att utesluta potentiella anbudsgivare från att delta i en anbudsprocess och att det inte krävs att man lägger fram några svåråtkomliga bevis för att påvisa förlustens omfattning eller att korruption eller personligt vinstsyfte var inblandat. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att artikel 314 i Belgiens strafflagstiftning även är tillämplig på anbudsinfordringar som utfärdas av EU-institutioner med säte i Bryssel. Detta innebär att det är brottsligt att använda bedrägeri för att utesluta potentiella anbudsgivare från att delta i en anbudsprocess och att det inte krävs att man lägger fram några svåråtkomliga bevis för att påvisa förlustens omfattning eller att korruption eller personligt vinstsyfte var inblandat.

Övriga iakttagelser

| 58. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen rapporterar ingående om i vilken form de nya medlemsstaterna skall involveras i politiken för förebyggande och bekämpning av bedrägerier. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen rapporterar ingående om i vilken form de nya medlemsstaterna skall involveras i politiken för förebyggande och bekämpning av bedrägerier.

| 59. | Europaparlamentet gläder sig över att OLAF har inlett en undersökning av finansieringen av parlamentets byggnader i Bryssel, vilken bland annat omfattar alla betalningar mellan byggherren, SA Forum Leopold, och WestLB (som stod för finansieringen), samt eventuella utbetalningar till tredje part. Parlamentet förväntar sig att behöriga rättsliga myndigheter vid behov tillhandahåller nödvändig assistans, om de berörda parterna påkallar banksekretessen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet gläder sig över att OLAF har inlett en undersökning av finansieringen av parlamentets byggnader i Bryssel, vilken bland annat omfattar alla betalningar mellan byggherren, SA Forum Leopold, och WestLB (som stod för finansieringen), samt eventuella utbetalningar till tredje part. Parlamentet förväntar sig att behöriga rättsliga myndigheter vid behov tillhandahåller nödvändig assistans, om de berörda parterna påkallar banksekretessen.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skriftligen meddela parlamentets ansvariga utskott om åtgärder för att hindra cigarettsmuggling, inbegripet om den talan som väckts vid amerikanska domstolar, samt om åtgärder för att skydda euron och immateriell äganderätt. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skriftligen meddela parlamentets ansvariga utskott om åtgärder för att hindra cigarettsmuggling, inbegripet om den talan som väckts vid amerikanska domstolar, samt om åtgärder för att skydda euron och immateriell äganderätt.

| 61. | Europaparlamentet begär upplysningar om läget för förhandlingarna med Schweiz om bedrägeribekämpning och begär särskilt upplysningar om huruvida:






  — | Schweiz fortfarande vägrar att företa administrativa kontroller av ekonomiska aktörer som har sin hemvist i Schweiz. |
| --- | --- | --- |

61.

Europaparlamentet begär upplysningar om läget för förhandlingarna med Schweiz om bedrägeribekämpning och begär särskilt upplysningar om huruvida:

—

Schweiz fortfarande vägrar att företa administrativa kontroller av ekonomiska aktörer som har sin hemvist i Schweiz.

| — | Schweiz är berett att överta Europarådets standarder för rättsligt samarbete när det gäller tull- och skattebrott. |
| --- | --- |

—

Schweiz är berett att överta Europarådets standarder för rättsligt samarbete när det gäller tull- och skattebrott.

| — | Schweiz fortfarande anser att penningtvätt av vinster från skattebedrägeri via schweiziska finansinstitut är en laglig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Schweiz fortfarande anser att penningtvätt av vinster från skattebedrägeri via schweiziska finansinstitut är en laglig verksamhet.

| 62. | Europaparlamentet betonar på nytt (20) att en 80-sidig förteckning i tabellform av nya nationella rättsbestämmelser för genomförande av målen i artikel 280 i EG-fördraget är av ringa värde så länge dessa inte analyseras av kommissionen för att visa på eventuella brister i skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen. Europaparlamentet begär att man i årsrapporten för 2003 tar med ett avsnitt med en sådan analys där kommissionen förklarar på vilka områden det fortfarande finns ett stort behov av att agera. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar på nytt (20) att en 80-sidig förteckning i tabellform av nya nationella rättsbestämmelser för genomförande av målen i artikel 280 i EG-fördraget är av ringa värde så länge dessa inte analyseras av kommissionen för att visa på eventuella brister i skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen. Europaparlamentet begär att man i årsrapporten för 2003 tar med ett avsnitt med en sådan analys där kommissionen förklarar på vilka områden det fortfarande finns ett stort behov av att agera.

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionsledamoten Pedro Solbes den 21 januari 2004 översände Eurostat-handlingsplanen för 2004 till budgetkontrollutskottets ordförande. När OLAF:s utredningar avslutats bör en oberoende förvaltnings- och ledningsgranskning ske av den nya Eurostat-organisationen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionsledamoten Pedro Solbes den 21 januari 2004 översände Eurostat-handlingsplanen för 2004 till budgetkontrollutskottets ordförande. När OLAF:s utredningar avslutats bör en oberoende förvaltnings- och ledningsgranskning ske av den nya Eurostat-organisationen.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att andan i preferensavtal för handeln med grannländerna inte undermineras genom att export av vissa varor som egentligen skall vara kvar i Europeiska unionen främjas i ett anslutningsland. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att andan i preferensavtal för handeln med grannländerna inte undermineras genom att export av vissa varor som egentligen skall vara kvar i Europeiska unionen främjas i ett anslutningsland.

*

- *

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska gemenskapernas domstol, Europeiska revisionsrätten, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, OLAF:s övervakningskommitté och OLAF. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska gemenskapernas domstol, Europeiska revisionsrätten, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, OLAF:s övervakningskommitté och OLAF.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/index_en.html

(2)  EUT C 286, 28.11.2003, s. 1.

(3)  P5_TA(2003)0551.

(4)  KOM(2003) 445, avdelning III, punkt 10.1. Se även punkt 11.

(5)  EGT L 67, 14.3.1991, s. 11.

(6)  
  Se även betänkandets bilagor 5-7 (A5-0135/2004).

(7)  Det är oklart om vissa belopp från dessa år redan kunnat återvinnas.

(8)  Kommissionens GD Regionalpolitik och OLAF, Sammanfattande rapport om kontroll av system och förfaranden för anmälan och uppföljning av oegentligheter inom ramen för strukturfonderna, 19 december 2003 (svensk version ej tillgänglig).

(9)  EGT L 178, 12.7.1994, s. 43.

(10)  
  Skrivelse av den 30 januari 2004 från kommissionsledamoten Michaele Schreyer till föredraganden.

(11)  Skrivelse D (2004) 3541 av den 30 januari 2004 från kommissionsledamoten Michaele Schreyer.

(12)  EUT L 160, 28.6.2003, s. 83.

(13)  Slg 1990, I-3603.

(14)  Punkterna 140 och 142 i Europaparlamentet resolution av den 8 april 2003 som innehåller de kommentarer som ingår i beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2001 (Kommissionen) (EUT L 148, 16.6.2003, s. 21).

(15)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/press_room/pr/2002/2002_03_fr.html

(16)  http://www.europarl.ep.ec/ombudsman/recommen/en/021840.html

(17)  

  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

(18)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(19)  Enligt uppgifter som offentliggjorts av Agence Europe, 30 september 2002, punkt 29.

(20)  Punkt 56 i Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2003 om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2001 (EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 392). Se också Europaparlamentets resolution av den 29 november 2001 om detta (EGT C 153 E, 27.6.2002, s. 325).

---

Onsdag 31 mars 2004

| 29.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 103/444 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 103/444

---

PROTOKOLL

(2004/C 103 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

Talare:

| — | Christa Randzio-Plath redogjorde för en incident under tisdagen då hon hade råkat illa ut och hindrats av ett TV-team i parlamentets lokaler (Talmannen försäkrade att han skulle se till att ledamöterna inte hindrades i sitt arbete.) |
| --- | --- |

—

Christa Randzio-Plath redogjorde för en incident under tisdagen då hon hade råkat illa ut och hindrats av ett TV-team i parlamentets lokaler (Talmannen försäkrade att han skulle se till att ledamöterna inte hindrades i sitt arbete.)

| — | Glenys Kinnock påminde om tioårsdagen, följande onsdag, av folkmordet i Rwanda. Hon föreslog att parlamentet skulle högtidlighålla minnet genom en tyst minut under morgondagens sammanträde. (Talmannen noterade förslaget.) |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock påminde om tioårsdagen, följande onsdag, av folkmordet i Rwanda. Hon föreslog att parlamentet skulle högtidlighålla minnet genom en tyst minut under morgondagens sammanträde. (Talmannen noterade förslaget.)

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott:
  betänkanden:






  — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av förbränningsmotorer som skall monteras i jordbruksoch skogsbrukstraktorer och i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med hänsyn till mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning [KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Luis Berenguer Fuster (A5-0223/2004) |
| --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott:

betänkanden:

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av förbränningsmotorer som skall monteras i jordbruksoch skogsbrukstraktorer och i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med hänsyn till mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning [KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Luis Berenguer Fuster (A5-0223/2004)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt bistånd till Albanien och upphävande av beslut 1999/282/EG [KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.
  Föredragande: Luis Berenguer Fuster (A5-0225/2004) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt bistånd till Albanien och upphävande av beslut 1999/282/EG [KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Luis Berenguer Fuster (A5-0225/2004)

| 2) | från ledamöterna:
  Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 51 i arbetsordningen):






  — | Hans-Gert Poettering, Enrique Barón Crespo, Graham R. Watson och Charles Pasqua, om situationen för kidnappade personer i Colombia (28/2004) |
| --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna:

Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 51 i arbetsordningen):

—

Hans-Gert Poettering, Enrique Barón Crespo, Graham R. Watson och Charles Pasqua, om situationen för kidnappade personer i Colombia (28/2004)

3.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna december I och II 2003 hade delats ut.

4.   Europeiska rådet/Säkerhet (uttalanden följda av debatt)

Rapport från Europeiska rådet och uttalande av kommissionen: Europeiska rådets möte (Bryssel den 25-26 mars 2004)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Medborgarnas säkerhet i Europa efter attentaten i Madrid

Bertie Ahern (rådets och Europeiska rådets ordförande) och Romano Prodi (kommissionens ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen, Graham R. Watson för ELDR-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Gerard Collins för UEN-gruppen, William Abitbol för EDD-gruppen, Marco Cappato, grupplös, Avril Doyle, Klaus Hänsch, Cecilia Malmström, Pedro Marset Campos, Josu Ortuondo Larrea, Jens-Peter Bonde, Philip Claeys, Gerardo Galeote Quecedo, Anna Terrón i Cusí, Andrew Nicholas Duff, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Graham H. Booth, Daniela Raschhofer, Jonathan Evans, Proinsias De Rossa, Herman Schmid, Georges Berthu och Françoise Grossetête.

ORDFÖRANDESKAP: Renzo IMBENI

Vice talman

Talare: Pervenche Berès, Mario Borghezio, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Christa Randzio-Plath, Richard Corbett, Jorge Salvador Hernández Mollar och Elmar Brok.

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

Talare: Charlotte Cederschiöld, Charles Tannock, Piia-Noora Kauppi, Hartmut Nassauer, Bertie Ahern, Romano Prodi, Josu Ortuondo Larrea, som gjorde ett personligt inlägg, och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, som svarade på detta inlägg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 37.2 i arbetsordningen):

| — | Andrew Nicholas Duff, Sarah Ludford, Jules Maaten, Cecilia Malmström och Luciana Sbarbati för ELDR-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004 (B5-0165/2004) |
| --- | --- |

—

Andrew Nicholas Duff, Sarah Ludford, Jules Maaten, Cecilia Malmström och Luciana Sbarbati för ELDR-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004 (B5-0165/2004)

| — | Gerard Collins för UEN-gruppen, om Europeiska rådet i Bryssel den 25 och 26 mars 2004 (B5-0178/2004) |
| --- | --- |

—

Gerard Collins för UEN-gruppen, om Europeiska rådet i Bryssel den 25 och 26 mars 2004 (B5-0178/2004)

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, om Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004 (B5-0179/2004) |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, om Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004 (B5-0179/2004)

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 25 och 26 mars (B5-0180/2004) |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 25 och 26 mars (B5-0180/2004)

| — | Elmar Brok, Jorge Salvador Hernández Mollar, Othmar Karas, Philippe Morillon, Íñigo Méndez de Vigo, Arie M. Oostlander, Hans-Gert Poettering, Ilkka Suominen och W.G. van Velzen för PPE-DE-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel, den 25-26 mars 2004, och om de europeiska medborgarnas säkerhet efter bombattentaten i Madrid (B5-0182/2004) |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, Jorge Salvador Hernández Mollar, Othmar Karas, Philippe Morillon, Íñigo Méndez de Vigo, Arie M. Oostlander, Hans-Gert Poettering, Ilkka Suominen och W.G. van Velzen för PPE-DE-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel, den 25-26 mars 2004, och om de europeiska medborgarnas säkerhet efter bombattentaten i Madrid (B5-0182/2004)

| — | Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004 (B5-0183/2004) |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004 (B5-0183/2004)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.19.

ORDFÖRANDESKAP: Guido PODESTÀ

Vice talman

5.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar Oleg Morozov, ordförande för den ryska Dumans delegation till den parlamentariska samarbetskommittén EU/Ryssland och vice talman för Duman, samt Alexandr Belusov och Gennadij Gorbunov, delegater i Federala rådet, som hade tagit plats på åhörarläktaren.

Talare: Monica Frassoni.

*

- *

Talare: Martin Schulz gjorde ett inlägg om de anklagelser som tagits upp av en ledamot av parlamentet och som återgetts i vissa tyska tidningar om att ett antal ledamöter skulle ha gjort sig skyldiga till oegentligheter i samband med traktamenten och närvarolistor (punkt 3 i protokollet av den 29 mars 2004). På de misstänkliggjorda tyska PSE-ledamöternas vägnar upprepade han sin begäran att behöriga kontrollinstanser skulle utreda varje enskilt fall. Han begärde också att utredningsresultatet skulle offentliggöras före slutet av valperioden.

Talare: Hartmut Nassauer, som understödde begäran på de berörda tyska PPE-DE-ledamöternas vägnar, Klaus-Heiner Lehne, Heide Rühle, Enrique Barón Crespo, som begärde att utredningen även skulle omfatta den ledamot som framfört anklagelserna, Sylvia-Yvonne Kaufmann och Elmar Brok.

Talare: Robert Atkins, som yttrade sig om parlamentets bestämmelser om användning av kameror.

Talmannen åtog sig att vidarebefordra inläggen till Europaparlamentets talman.

6.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

6.1.   Finansiella tjänster (kommittéer) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 73/239/ EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 93/6/EEG och 94/19/EG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster [KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Christa Randzio-Plath (A5-0162/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0224)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0224)

Inlägg om omröstningen:

Christa Randzio-Plath (föredragande), Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och Frits Bolkestein (ledamot av kommissionen) gjorde inlägg före omröstningen.

6.2.   Sudan (artikel 104a i arbetsordningen) (omröstning)

Resolutionsförslag om Sudan — Utskottet för utveckling och samarbete. (B5-0153/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0225)

Inlägg om omröstningen:

| — | Richard Howitt för PSE-gruppen, föreslog att man skulle rösta om alla ändringsförslagen gemensamt. (Talmannen avslog denna begäran, då vissa ändringsförslag var oförenliga med varandra). |
| --- | --- |

—

Richard Howitt för PSE-gruppen, föreslog att man skulle rösta om alla ändringsförslagen gemensamt. (Talmannen avslog denna begäran, då vissa ändringsförslag var oförenliga med varandra).

6.3.   Typgodkännande av förbränningsmotorer — jordbruks- och skogsbrukstraktorer *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av förbränningsmotorer som skall monteras i jordbruks- och skogsbrukstraktorer och i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med hänsyn till mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning [KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Luis Berenguer Fuster (A5-0223/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0226)

6.4.   Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan [KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Raimon Obiols i Germà (A5-0120/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0227)

6.5.   Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan [KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra (A5-0119/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0228)

6.6.   Garantifond för åtgärder avseende tredje land * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land [KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS)] — Budgetutskottet.

Föredragande: Esko Olavi Seppänen (A5-0199/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0229)

6.7.   EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap [KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS)] — Budgetutskottet.

Föredragande: Reimer Böge (A5-0198/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och ÄNDRINGSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0230)

Inlägg om omröstningen:

| — | Reimer Böge (föredragande), begärde, på grundval av artikel 69.2 i arbetsordningen, att man endast skulle rösta om ändringsförslagen och att omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution skulle skjutas upp. |
| --- | --- |

—

Reimer Böge (föredragande), begärde, på grundval av artikel 69.2 i arbetsordningen, att man endast skulle rösta om ändringsförslagen och att omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution skulle skjutas upp.

Talmannen konstaterade att kammaren inte motsatte sig begäran. Ärendet ansågs därmed återförvisat till ansvarigt utskott för ytterligare beredning.

6.8.   Makroekonomiskt bistånd till Albanien * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt bistånd till Albanien och upphävande av beslut 1999/282/EG [KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Luis Berenguer Fuster (A5-0225/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0231)

6.9.   Begreppet styre inom EU:s utvecklingspolitik (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik [2003/2164(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete.

Föredragande: Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte (A5-0219/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0232)

6.10.   Miljöansvar ***III (omröstning)

Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador [PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/ 0021(COD) — Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén.

Föredragande: Toine Manders (A5-0139/2004)

(Enkel majoritet erfordrades för godkännande)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

GEMENSAMT UTKAST

Antogs (P5_TA(2004)0233)

6.11.   Foderhygien ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om att fastställa krav för foderhygien [KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Hedwig Keppelhoff-Wiechert (A5-0133/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0234)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0234)

6.12.   Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel [KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Astrid Thors (A5-0147/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0235)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0235)

6.13.   Utvecklingssamarbete med Sydafrika ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika [KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/ 0245(COD)] — Utskottet för utveckling och samarbete.

Föredragande: Nelly Maes (A5-0132/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0236)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0236)

Inlägg om omröstningen:

| — | Poul Nielson (ledamot av kommissionen) redogjorde för kommissionens inställning till ändringsförslagen. |
| --- | --- |

—

Poul Nielson (ledamot av kommissionen) redogjorde för kommissionens inställning till ändringsförslagen.

| — | Nelly Maes (föredragande), drog efter denna redogörelse tillbaka ändringsförslag 3 och begärde att ändringsförslag 4 skulle ersätta ändringsförslag 2. |
| --- | --- |

—

Nelly Maes (föredragande), drog efter denna redogörelse tillbaka ändringsförslag 3 och begärde att ändringsförslag 4 skulle ersätta ändringsförslag 2.

6.14.   Fluorerade växthusgaser ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser [KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Robert Goodwill (A5-0172/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0237)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0237)

Inlägg om omröstningen:

| — | Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, drog tillbaka begäran om omröstning med namnupprop för ändringsförslag 87. |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, drog tillbaka begäran om omröstning med namnupprop för ändringsförslag 87.

6.15.   Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ [KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Eija-Riitta Anneli Korhola (A5-0190/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0238)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0238)

6.16.   Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor [KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Inger Schörling (A5-0189/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0239)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0239)

6.17.   Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin [KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Jonas Sjöstedt (A5-0177/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 17)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0240)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0240)

6.18.   Ingående av Århuskonventionen * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor [KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/0249(CNS)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Eija-Riitta Anneli Korhola (A5-0173/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 18)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0241)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0241)

6.19.   Satellitbaserad radionavigation * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättandet av organ för förvaltning av det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation [KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS)] — Utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi.

Föredragande: Alexander Radwan (A5-0209/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 19)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0242)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0242)

6.20.   Europeiskt bevisupptagningsbeslut * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål [KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Elena Ornella Paciotti (A5-0214/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 20)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0243)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0243)

6.21.   Gemensamma flygtransporter för återsändande av tredjelandsmedborgare * (omröstning)

Betänkande om initiativet från Republiken Italien inför antagandet av rådets beslut om organisering av gemensamma flygtransporter för återsändande av tredjelandsmedborgare vilka omfattas av enskilda beslut om avlägsnande från två eller flera medlemsstaters territorium [12025/2003 — C5-0440/2003 et 14025/2003 — C5-0582/2003 — 2003/0821(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Adeline Hazan (A5-0091/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 21)

INITIATIV FRÅN REPUBLIKEN ITALIEN

Förkastades

Initiativet återförvisades till utskottet.

Inlägg om omröstningen:

| — | Före omröstningen motiverade Adeline Hazan (föredragande), det ansvariga utskottets ställningstagande och uppmanade kammaren att förkasta initiativet. Efter det att initiativet hade förkastats förklarade hon att hon ansåg att ärendet borde återförvisas till utskottet. |
| --- | --- |

—

Före omröstningen motiverade Adeline Hazan (föredragande), det ansvariga utskottets ställningstagande och uppmanade kammaren att förkasta initiativet. Efter det att initiativet hade förkastats förklarade hon att hon ansåg att ärendet borde återförvisas till utskottet.

6.22.   Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning [KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS)] — Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Luciana Sbarbati (A5-0208/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 22)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0244)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0244)

6.23.   Skydd av flygpassagerares personuppgifter (omröstning)

Resolutionsförslag om skydd av flygpassagerarnas personuppgifter [2004/2011(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.(B5-0156/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 23)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0245)

Inlägg om omröstningen:

Marco Cappato yttrade sig före omröstningen.

6.24.   Miljö och hälsa (omröstning)

Betänkande om en europeisk strategi för miljö och hälsa [KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Marit Paulsen (A5-0193/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 24)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0246)

7.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Resolutionsförslag — B5-0153/2004 Sudan

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Koenraad Dillen, Marie-France Stirbois |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Koenraad Dillen, Marie-France Stirbois

Betänkande Goodwill — A5-0172/2004

| — | ändringsförslag 37

  nej: Othmar Karas, Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 37

nej: Othmar Karas, Rainer Wieland

| — | ändringsförslag 38

  nej: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 38

nej: Othmar Karas

| — | ändringsförslag 112

  ja: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 112

ja: Othmar Karas

| — | ändringsförslag 90

  ja: Lone Dybkjær, Yvonne Sandberg-Fries

  nej: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 90

ja: Lone Dybkjær, Yvonne Sandberg-Fries

nej: Othmar Karas

| — | ändringsförslag 92

  nej: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 92

nej: Othmar Karas

Betänkande Korhola — A5-0190/2004

| — | ändringsförslag 45, första delen

  ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 45, första delen

ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

| — | ändringsförslag 57

  ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 57

ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

| — | ändringsförslag 55

  ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Torben Lund |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 55

ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Torben Lund

Betänkande Schörling — A5-0189/2004

| — | ändringsförslag 24

  ja: Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 24

ja: Ioannis Patakis

| — | ändringsförslag 39, 41-43

  ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Hubert Pirker, Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 39, 41-43

ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Hubert Pirker, Claude Turmes

| — | ändringsförslag 40, första delen

  ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Albert Jan Maat |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 40, första delen

ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Albert Jan Maat

| — | ändringsförslag 40, andra delen

  ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 40, andra delen

ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

| — | ändringsförslag 29, första delen

  ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Othmar Karas, Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 29, första delen

ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson, Othmar Karas, Ioannis Patakis

| — | ändringsförslag 38 = 44

  nej: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 38 = 44

nej: Othmar Karas

| — | ändringsförslag 25

  nej: Jan Andersson, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 25

nej: Jan Andersson, Othmar Karas

| — | ändringsförslag 36

  ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

  nej: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 36

ja: Ewa Hedkvist Petersen, Hans Karlsson

nej: Othmar Karas

Betänkande Sjöstedt — A5-0177/2004

| — | ändringsförslag 91 = 97

  ja: Jan Andersson |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 91 = 97

ja: Jan Andersson

Resolutionsförslag — B5-0156/2004 Skydd av flygpassagerares personuppgifter

| — | punkt 1, inledningen

  nej: Charlotte Cederschiöld

  nedlagda röster: Armonia Bordes |
| --- | --- |

—

punkt 1, inledningen

nej: Charlotte Cederschiöld

nedlagda röster: Armonia Bordes

| — | punkt 10

  nej: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

punkt 10

nej: Charlotte Cederschiöld

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ioannis Marinos

  nedlagd röst: Marie-Therese Hermange |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ioannis Marinos

nedlagd röst: Marie-Therese Hermange

Ledamöter som meddelat att de inte deltagit i omröstningen:

Arlette Laguiller, Chantal Cauquil och Armonia Bordes hade varit närvarande men inte deltagit i omröstningen om betänkande A5-0198/2004 och resolutionsförslag B5-0153/2004.

John Hume hade inte kunnat delta i hela omröstningen.

Christian Foldberg Rovsing hade uppgivit ekonomiska intressen och hade därför inte deltagit i omröstningen om betänkande A5-0209/2004.

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

*

- *

Talare: Nicholson of Winterbourne och Jürgen Zimmerling begärde att den ledamots immunitet skulle upphävas som hade riktat bedrägerianklagelser mot vissa andra ledamöter (punkt 3 i protokollet av den 29 mars 2004).

(Sammanträdet avbröts kl. 13.45 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Pat COX

Talman

9.   Uttalande av talmannen

Som svar på begäran av flera ledamöter före omröstningen (punkt 5 i protokollet), gjorde talmannen ett uttalande om de anklagelser om bedrägerier som förekommit i vissa tyska tidningar.

Han påpekade bland annat att parlamentets ledamöter inte kunde ta på sig kollektiv skuld för anklagelserna. I detta sammanhang tog han upp ett klart exempel på uppsåt att skada genom grundlösa anklagelser: Det hade förekommit anonyma anklagelser om att två observatörers namnteckningar skulle vara förfalskade. En oberoende grafolog hade getts i uppdrag att utreda frågan och talmannen hade alldeles nyss fått utredningsresultatet: Alla de 27 undersökta namnteckningarna var äkta.

Talmannen tillade att man, om det i något fall framkom bevis på oegentligheter, naturligtvis skulle utreda dessa ingående. Utan sådana bevis skulle varje ledamot betraktas som oskyldig.

ORDFÖRANDESKAP: José PACHECO PEREIRA

Vice talman

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

11.   Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionen (debatt)

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen [2003/2254(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Alexandros Baltas (A5-0206/2004)

Alexandros Baltas redogjorde för betänkandet.

Talare: Poul Nielson (ledamot av kommissionen).

Talare: Doris Pack för PPE-DE-gruppen, Johannes (Hannes) Swoboda för PSE-gruppen, Paavo Väyrynen för ELDR-gruppen, Bastiaan Belder för EDD-gruppen, Michl Ebner och Demetrio Volcic.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.27.

12.   Situationen för de grundläggande rättigheterna i EU (2003) (debatt)

Betänkande om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2003) [2003/2006(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Alima Boumediene-Thiery (A5-0207/2004)

Alima Boumediene-Thiery redogjorde för betänkandet.

Talare: Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och António Vitorino (ledamot av kommissionen).

ORDFÖRANDESKAP: David W. MARTIN

Vice talman

Talare: Stockton (föredragande av yttrande från utskottet PETI), Joke Swiebel för PSE-gruppen, Olle Schmidt för ELDR-gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/NGL-gruppen, Maurizio Turco, grupplös, Robert J.E. Evans, Yasmine Boudjenah, Koenraad Dillen, Giacomo Santini, Anna Karamanou, Ilda Figueiredo, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Ole Krarup, Ilka Schröder, Dick Roche och António Vitorino.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.26.

13.   Rapport som begärts av Världsbanken om utvinningsindustrin (uttalanden följda av debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Rapport som begärts av Världsbanken om utvinningsindustrin

Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och António Vitorino (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen, Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen, Didier Rod för Verts/ALE-gruppen, Monica Frassoni, Astrid Thors för ELDR-gruppen, och Dick Roche.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 37.2 i arbetsordningen):

| — | Niall Andrews för UEN-gruppen, om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0161/2004) |
| --- | --- |

—

Niall Andrews för UEN-gruppen, om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0161/2004)

| — | Richard Howitt, Linda McAvan och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen, om översynsrapporten för utvinningsindustrin, som utarbetats på uppdrag av Världsbanken (B5-0166/2004) |
| --- | --- |

—

Richard Howitt, Linda McAvan och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen, om översynsrapporten för utvinningsindustrin, som utarbetats på uppdrag av Världsbanken (B5-0166/2004)

| — | Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen, om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0167/2004) |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen, om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0167/2004)

| — | Yasmine Boudjenah och Luisa Morgantini, för GUE/NGL-gruppen, om den granskning av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0169/2004) |
| --- | --- |

—

Yasmine Boudjenah och Luisa Morgantini, för GUE/NGL-gruppen, om den granskning av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0169/2004)

| — | Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte för ELDR-gruppen, om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0170/2004) |
| --- | --- |

—

Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte för ELDR-gruppen, om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0170/2004)

| — | Nuala Ahern, Monica Frassoni, Pierre Jonckheer, Paul A.A.J.G. Lannoye, Nelly Maes, Patricia McKenna, Didier Rod och Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, om den granskning av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0171/2004) |
| --- | --- |

—

Nuala Ahern, Monica Frassoni, Pierre Jonckheer, Paul A.A.J.G. Lannoye, Nelly Maes, Patricia McKenna, Didier Rod och Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, om den granskning av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (B5-0171/2004)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.25.

14.   Internationell handel med organ (uttalanden följda av debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Internationell handel med organ

Dick Roche (rådets tjänstgörande ordförande) och António Vitorino (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, och Carlos Lage för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Catherine LALUMIÈRE

Vice talman

Talare: Giorgio Calò för ELDR-gruppen, José Ribeiro e Castro för UEN-gruppen, Robert J.E. Evans, Dick Roche och António Vitorino.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

15.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen hade, i enlighet med artikel 74.1 i arbetsordningen, mottagit rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkter om följande dokument:

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (C5-0163/2004 — 2003/0081(COD) — 6277/1/2004 — 7353/04 — KOM(2004) 222)






  Hänvisat till | ansvarigt utskott: RETT |
| --- | --- | --- |
| | Hänvisad för yttrande vid första behandlingen: ITRE |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (C5-0163/2004 — 2003/0081(COD) — 6277/1/2004 — 7353/04 — KOM(2004) 222)

Hänvisat till

ansvarigt utskott: RETT

Hänvisad för yttrande vid första behandlingen: ITRE

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 1 april 2004.

16.   Arbetsplanen

Omröstningen om betänkande Florenz (A5-0176/2004), som hade planerats till omröstningstillfället på torsdagen, hade skjutits upp till sammanträdesperioden i april 2004. Debatten skulle dock äga rum på torsdagen som planerat.

(Sammanträdet avbröts kl. 17.50 och återupptogs kl. 18.00.)

17.   Fiskeavtal EEG/Danmark och Grönland * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om ändring av det fjärde protokollet om villkor för fiske enligt fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan [KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A5-0060/2004)

Rosa Miguélez Ramos redogjorde för betänkandet.

Talare: António Vitorino (ledamot av kommissionen).

Talare: Brigitte Langenhagen för PPE-DE-gruppen, Carlos Lage för PSE-gruppen, Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Catherine Stihler, Ian Stewart Hudghton, Struan Stevenson, Heinz Kindermann och António Vitorino.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.18.

18.   Skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare * (debatt)

Betänkande om Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets direktiv om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare [6620/2004 — C5-0111/2004 — 2003/0809(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Ingo Schmitt (A5-0211/2004)

Ingo Schmitt redogjorde för betänkandet.

Talare: António Vitorino (ledamot av kommissionen).

Talare: Martine Roure för PSE-gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/NGL-gruppen, och Rijk van Dam för EDD-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 20.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.00 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL QUADRAS ROCA

Vice talman

19.   SIS — registreringsbevis för fordon ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna [KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Carlos Coelho (A5-0205/2004)

Talare: Loyola de Palacio (kommissionens vice ordförande).

Carlos Coelho redogjorde för betänkandet.

Talare: Elena Ornella Paciotti för PSE-gruppen, Ole Krarup för GUE/NGL-gruppen, och Robert J.E. Evans.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.17.

20.   Tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem [KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Luís Marinho (A5-0144/2004)

Luís Marinho redogjorde för betänkandet.

Talare: Loyola de Palacio (kommissionens vice ordförande).

Talare: Francisca Sauquillo Pérez del Arco (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, och Georges Berthu, grupplös

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.12.

21.   Införlivande av EUF i budgeten (debatt)

Betänkande om införlivande av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) i budgeten [2003/2163(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete.

Föredragande: Michel-Ange Scarbonchi (A5-0143/2004)

Michel-Ange Scarbonchi redogjorde för betänkandet.

Talare: Loyola de Palacio (kommissionens vice ordförande).

Talare: Kyösti Tapio Virrankoski (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen, Didier Rod för Verts/ALE-gruppen, Ulla Margrethe Sandbæk för EDD-gruppen, Glenys Kinnock, Nelly Maes och Karin Junker.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.29.

22.   Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen***III (debatt)

Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen [PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)] — Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén.

Föredragande: Nelly Maes (A5-0125/2004)

Nelly Maes redogjorde för betänkandet.

Talare: Loyola de Palacio (kommissionens vice ordförande).

Talare: Ulrich Stockmann för PSE-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.13.

23.   Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser [16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Ulrich Stockmann (A5-0217/2004)

Ulrich Stockmann redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Loyola de Palacio (kommissionens vice ordförande).

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, Loyola de Palacio och Georg Jarzembowski.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 1.4.2004, punkt 4.16.

24.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 342.517/OJJE).

25.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 22.40.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Alonso José Puerta

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Alavanos, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, André-Léonard, Andrews, Andria, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Attwooll, Averoff, Avilés Perea, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Beazley, Bébéar, Belder, Berend, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Bertinotti, Beysen, Bigliardo, Blak, Blokland, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Bonino, Boogerd-Quaak, Booth, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Bourlanges, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brie, Brienza, Brok, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Busk, Butel, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carnero González, Carraro, Carrilho, Casaca, Caudron, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Collins, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Paolo Costa, Raffaele Costa, Coûteaux, Cox, Crowley, van Dam, Darras, Daul, Davies, De Clercq, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, De Veyrac, Dhaene, Díez González, Di Lello Finuoli, Dillen, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Dupuis, Duthu, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flemming, Flesch, Florenz, Formentini, Foster, Fourtou, Frahm, Fraisse, Frassoni, Friedrich, Gahler, Gahrton, Galeote Quecedo, Garaud, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Glase, Gobbo, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Hoff, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, van Hulten, Hume, Hyland, Ilgenfritz, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jové Peres, Junker, Kaldi, Karamanou, Karas, Karlsson, Kastler, Kaufmann, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lambert, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lipietz, Lisi, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Marchiani, Marinho, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Mauro, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Mennea, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Myller, Naïr, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Ortuondo Larrea, Paasilinna, Pacheco Pereira, Paciotti, Pack, Pannella, Papayannakis, Parish, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Pérez Royo, Perry, Pesälä, Pex, Pirker, Piscarreta, Pittella, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Procacci, Pronk, Provan, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Redondo Jiménez, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rocard, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Ruffolo, Rutelli, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Sakellariou, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Sbarbati, Scallon, Scapagnini, Scarbonchi, Schaffner, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Gerhard Schmid, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schwaiger, Segni, Seppänen, Sichrovsky, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Sörensen, Sornosa Martínez, Souchet, Souladakis, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thors, Thyssen, Titford, Titley, Torres Marques, Tsatsos, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Uca, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, van Velzen, Vermeer, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vinci, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Wallis, Walter, Watson, Watts, Weiler, Wenzel-Perillo, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wuori, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimeray, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatörer

A. Nagy, Bagó, Balla, Balsai, Bastys, Biela, Bielan, Kazys Jaunutis Bobelis, Chronowski, Zbigniew Chrzanowski, Cybulski, Czinege, Demetriou, Didžiokas, Drzęla, Fazakas, Gałażewski, Germič, Golde, Genowefa Grabowska, Gruber, Hegyi, Heriban, Ilves, Kamiński, Kāposts, Kelemen, Kiršteins, Kłopotek, Klukowski, Kriščiūnas, Daniel Kroupa, Kubica, Kubovič, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Lachnit, Landsbergis, Laštvka, Libicki, Lisak, Litwiniec, Maldeikis, Mallotová, Manninger, Matsakis, Őry, Palečková, Pieniążek, Plokšto, Podgórski, Pospíšil, Protasiewicz, Rutkowski, Savi, Siekierski, Smorawiński, Surján, Svoboda, Szabó, Szájer, Szczygło, Tabajdi, Tomaka, Tomczak, Vaculík, Vadai, Valys, George Varnava, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wittbrodt, Zėborská, Zahradil, Żenkiewicz, Žiak

---

BILAGA 1

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| art | artikel |
| skäl | skäl |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

art

artikel

skäl

skäl

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Finansiella tjänster (kommittéer) ***I

Betänkande: RANDZIO-PLATH (A5-0162/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ett enda block | 1-11
  12-38 | utskottet


  PSE + PPE-DE + ELDR | | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

ett enda block

1-11

12-38

utskottet

PSE + PPE-DE + ELDR

+

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

2.   Sudan

Resolutionsförslag: B5-0153/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag B5-0153/2004




  (utvecklingsutskottet) |
| efter punkt 2 | 3 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| efter punkt 3 | 4-5 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 5 | 6 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 7 | 29 | PSE + ELDR + Verts + EDD + GUE | EO | + | 289, 208, 3 |
| punkt 8 | 7 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| 32 | ELDR | | + | |
| punkt 9 | 8 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 10 | 9 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 11 | 10 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| 33 | ELDR | | + | |
| punkt 13 | 11 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| efter punkt 13 | 12-17 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 14 | 18 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| 34 | ELDR | | ↓ | |
| efter punkt 14 | 19 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| 20 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 15 | 21 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| efter punkt 18 | 31 | ELDR + EDD | | + | |
| punkt 19 | 22 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 20 | 23 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 21 | 24S | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| 30 | PPE-DE | | T | |
| efter punkt 21 | 25 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 22 | 26 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 23 | 27 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 24 | 28 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| punkt 35 | 35 | ELDR | ONU | + | 255, 222, 30 |
| efter skäl A | 1-2 | PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 493, 6, 12 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

resolutionsförslag B5-0153/2004

(utvecklingsutskottet)

efter punkt 2

3

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

efter punkt 3

4-5

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 5

6

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 7

29

PSE + ELDR + Verts + EDD + GUE

EO

+

289, 208, 3

punkt 8

7

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

32

ELDR

+

punkt 9

8

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 10

9

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 11

10

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

33

ELDR

+

punkt 13

11

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

efter punkt 13

12-17

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 14

18

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

34

ELDR

↓

efter punkt 14

19

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

20

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 15

21

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

efter punkt 18

31

ELDR + EDD

+

punkt 19

22

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 20

23

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 21

24S

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

30

PPE-DE

T

efter punkt 21

25

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 22

26

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 23

27

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 24

28

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

punkt 35

35

ELDR

ONU

+

255, 222, 30

efter skäl A

1-2

PSE + ELDR + Verts + EDD + PPE + GUE

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

493, 6, 12

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Verts/ALE: ÄF 35

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 29

Övrigt

PPE-DE-gruppen hade dragit tillbaka sitt ÄF 30.

3.   Typgodkännande av förbränningsmotorer — jordbruks- och skogsbrukstraktorer ***

Rekommendation: BERENGUER FUSTER (A5-0223/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika *

Betänkande: OBIOLS I GERMÀ (A5-0120/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen *

Betänkande: SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA (A5-0119/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Garantifond för åtgärder avseende tredje land *

Betänkande: SEPPÄNEN (A5-0199/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap *

Betänkande: BÖGE (A5-0198/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning om ändringsförslagen | ONU | + | 497, 13, 13 |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

en enda omröstning om ändringsförslagen

ONU

+

497, 13, 13

Omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution hade skjutits upp (artikel 69.2 i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE endast en omröstning

8.   Makroekonomiskt bistånd till Albanien *

Betänkande: BERENGUER FUSTER (A5-0225/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Begreppet styre inom EU:s utvecklingspolitik

Betänkande: SANDERS-TEN HOLTE (A5-0219/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

10.   Miljöansvar ***III

Betänkande: MANDERS (A5-0139/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Omröstning: gemensamt förslag | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Omröstning: gemensamt förslag

+

11.   Foderhygien ***I

Betänkande: KEPPELHOFF-WIECHERT (A5-0133/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | block nr 1 | PSE + ELDR + PPE-DE | | + | |
| block nr 2 | utskottet | | ↓ | |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1
  8
  12-15 | utskottet | | + | |
| artikel 8 | 19 | PPE-DE | EO | - | 234, 274, 4 |
| 46 | PSE + ELDR | | + | |
| 5 | utskottet | | ↓ | |
| skäl 24 | 18 | Verts/ALE | | - | |
| 32 | PSE + ELDR + PPE-DE | | + | |
| 2 | utskottet | | ↓ | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

texten i sin helhet

block nr 1

PSE + ELDR + PPE-DE

+

block nr 2

utskottet

↓

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1

8

12-15

utskottet

+

artikel 8

19

PPE-DE

EO

-

234, 274, 4

46

PSE + ELDR

+

5

utskottet

↓

skäl 24

18

Verts/ALE

-

32

PSE + ELDR + PPE-DE

+

2

utskottet

↓

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Block nr 1 = PSE, ELDR + PPE-DE: (ÄF 20-31, 33-45, 47-91)

Block nr 2 = miljöutskottet (ÄF 3, 4, 6, 7, 9-11, 16, 17)

12.   Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***I

Betänkande: THORS (A5-0147/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | block nr 1 | utskottet | | + | |
| block nr 2 | ELDR + PSE + PPE-DE | | + | |
| block nr 3 | utskottet | | ↓ | |
| 17 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 27 | Verts/ALE | EO | - | 102, 417, 2 |
| 28 | Verts/ALE | | - | |
| 29 | Verts/ALE | | - | |
| 30 | Verts/ALE | | - | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

texten i sin helhet

block nr 1

utskottet

+

block nr 2

ELDR + PSE + PPE-DE

+

block nr 3

utskottet

↓

17

utskottet

särsk.

↓

27

Verts/ALE

EO

-

102, 417, 2

28

Verts/ALE

-

29

Verts/ALE

-

30

Verts/ALE

-

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

block nr 1= miljöutskottet (ÄF 9, 10, 12, 21, 22, 25)

block nr 2= ELDR, PSE + PPE-DE (ÄF 31-102)

block nr 3= miljöutskottet (ÄF 1-8, 11, 13-20, 23, 24, 26)

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 17

13.   Utvecklingssamarbete med Sydafrika ***I

Betänkande: MAES (A5-0132/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter skäl 1 | 1 | utskottet | | + | |
| artikel 2, punkt 1 | 4 | Verts/ALE + PSE + PPE-DE | | + | |
| artikel 9, punkt 3 | 2 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 3 | utskottet | särsk. | T | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

efter skäl 1

1

utskottet

+

artikel 2, punkt 1

4

Verts/ALE + PSE + PPE-DE

+

artikel 9, punkt 3

2

utskottet

särsk.

↓

3

utskottet

särsk.

T

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslagen 5 och 6 hade strukits.

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 2 och 3

14.   Fluorerade växthusgaser ***I

Betänkande: GOODWILL (A5-0172/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 2-7
  9-12
  15-18
  20-29
  31
  35-36
  39-44
  47-50
  54-55
  57
  59-62
  67
  69
  71
  74-79
  81-83 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 30 | utskottet | särsk. | + | |
| 37 | utskottet | ONU | - | 221, 283, 8 |
| 38 | utskottet | ONU | - | 214, 290, 8 |
| 45 | utskottet | särsk. | - | |
| 51 | utskottet | särsk. | - | |
| 52 | utskottet | särsk. | + | |
| 53 | utskottet | särsk. | + | |
| 56 | utskottet | särsk. | - | |
| 58 | utskottet | särsk. | - | |
| 63 | utskottet | särsk. | + | |
| 64 | utskottet | särsk. | + | |
| 66 | utskottet | särsk./EO | - | 207, 296,3 |
| 68 | utskottet | särsk. | - | |
| 73 | utskottet | särsk. | + | |
| 80 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 1, punkt 1 | 93 | Verts/ALE | | - | |
| 8 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| artikel 2, efter led b) | 94 | Verts/ALE | | - | |
| artikel 2, efter led e) | 95 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | utskottet | | + | |
| artikel 2, efter led g) | 108 | PPE-DE | | + | |
| 14 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 2, led h) | 85S =
  96S = | PSE
  Verts/ALE | | + | |
| 19 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 3, efter punkt 1 | 107 | PPE-DE | EO | + | 271, 233, 4 |
| artikel 3, punkt 2, led a) | 97 | Verts/ALE | | - | |
| artikel 3, punkt 3 | 110 | PPE-DE | | + | |
| 32 | utskottet | | + | |
| artikel 3, punkt 4 | 33 | utskottet | | + | |
| 109 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 3, punkt 5 | 106 | PPE-DE | | - | |
| 34 | utskottet | | + | |
| artikel 6, punkt 1, led a), inledningen | 46 | utskottet | | + | |
| 98 | Verts/ALE | | - | |
| artikel 6, punkt 1, led a), efter strecksats 1 | 99 | Verts/ALE | | - | |
| artikel 6, punkt 1, led c), efter strecksats 2 | 100 | Verts/ALE | | - | |
| artikel 7, punkt 3 | 65 | utskottet | | + | |
| 101 | Verts/ALE | | ↓ | |
| artikel 7, efter punkt 3 | 89 | PSE | | - | |
| artikel 9, punkt 1 | 111 | PPE-DE | EO | + | 255, 246, 1 |
| 70 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 9, punkt 2 | 102 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 112 | PPE-DE | ONU | + | 303, 199, 8 |
| 72 | utskottet | | ↓ | |
| efter artikel 10 | 86 | PSE | | + | |
| artikel 12 och 13 | 104 | PPE-DE | | + | |
| 105 | PPE-DE | | + | |
| Bilaga 2 | 103 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| 4 | - | |
| 5 | - | |
| 6 | - | |
| 84 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 87 | PSE | EO | - | 238, 243, 33 |
| rättslig grund | 90 | Verts/ALE | ONU | - | 100,399,12 |
| 1 | utskottet | | - | |
| efter skäl 4 | 91 | Verts/ALE | | - | |
| skäl 5 | 92 | Verts/ALE | ONU | - | 212, 296, 7 |
| efter skäl 9 | 88 | PSE | | - | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

2-7

9-12

15-18

20-29

31

35-36

39-44

47-50

54-55

57

59-62

67

69

71

74-79

81-83

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

30

utskottet

särsk.

+

37

utskottet

ONU

-

221, 283, 8

38

utskottet

ONU

-

214, 290, 8

45

utskottet

särsk.

-

51

utskottet

särsk.

-

52

utskottet

särsk.

+

53

utskottet

särsk.

+

56

utskottet

särsk.

-

58

utskottet

särsk.

-

63

utskottet

särsk.

+

64

utskottet

särsk.

+

66

utskottet

särsk./EO

-

207, 296,3

68

utskottet

särsk.

-

73

utskottet

särsk.

+

80

utskottet

särsk.

+

artikel 1, punkt 1

93

Verts/ALE

-

8

utskottet

delad

1

+

2

+

artikel 2, efter led b)

94

Verts/ALE

-

artikel 2, efter led e)

95

Verts/ALE

-

13

utskottet

+

artikel 2, efter led g)

108

PPE-DE

+

14

utskottet

↓

artikel 2, led h)

85S =

96S =

PSE

Verts/ALE

+

19

utskottet

↓

artikel 3, efter punkt 1

107

PPE-DE

EO

+

271, 233, 4

artikel 3, punkt 2, led a)

97

Verts/ALE

-

artikel 3, punkt 3

110

PPE-DE

+

32

utskottet

+

artikel 3, punkt 4

33

utskottet

+

109

PPE-DE

↓

artikel 3, punkt 5

106

PPE-DE

-

34

utskottet

+

artikel 6, punkt 1, led a), inledningen

46

utskottet

+

98

Verts/ALE

-

artikel 6, punkt 1, led a), efter strecksats 1

99

Verts/ALE

-

artikel 6, punkt 1, led c), efter strecksats 2

100

Verts/ALE

-

artikel 7, punkt 3

65

utskottet

+

101

Verts/ALE

↓

artikel 7, efter punkt 3

89

PSE

-

artikel 9, punkt 1

111

PPE-DE

EO

+

255, 246, 1

70

utskottet

↓

artikel 9, punkt 2

102

Verts/ALE

delad

1

-

2

-

112

PPE-DE

ONU

+

303, 199, 8

72

utskottet

↓

efter artikel 10

86

PSE

+

artikel 12 och 13

104

PPE-DE

+

105

PPE-DE

+

Bilaga 2

103

Verts/ALE

delad

1

-

2

-

3

-

4

-

5

-

6

-

84

utskottet

delad

1

+

2

+

87

PSE

EO

-

238, 243, 33

rättslig grund

90

Verts/ALE

ONU

-

100,399,12

1

utskottet

-

efter skäl 4

91

Verts/ALE

-

skäl 5

92

Verts/ALE

ONU

-

212, 296, 7

efter skäl 9

88

PSE

-

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: ÄF 112

Verts/ALE: ÄF 37, 38, 90, 92, 112

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 19, 37, 38, 51, 52, 53, 56, 58, 64, 66, 73, 80

ELDR: ÄF 45, 38 58, 68

Verts/ALE: ÄF 30 och 63

UEN ÄF 66

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

ÄF 8

Första delen: hela texten förutom strykningen av orden ”utsläppande på marknaden”

Andra delen: strykning av dessa ord

ÄF 84

Första delen: hela texten förutom strykningen av raden ”Perfluorkarboner”

Andra delen: strykning av denna rad

ÄF 102

Första delen: hela texten utom datumet ”1 januari 2007”

Andra delen: detta datum

ÄF 103

Första delen: raderna 1 till 9

Andra delen: rad 10

Tredje delen: rad 11

Fjärde delen: rad 12

Femte delen: rad 13

Sjätte delen: rad 14

Övrigt

ÄF 113 hade strukits

15.   Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***I

Betänkande: KORHOLA (A5-0190/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1
  3
  5
  17
  19
  22
  23
  36-38 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 4 | utskottet | särsk. | + | |
| 6 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | ONU | + | 275, 222, 7 |
| 9 | utskottet | särsk. | + | |
| 10 | utskottet | särsk. | + | |
| 15 | utskottet | särsk. | - | |
| 16 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 18 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 25 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 2, punkt 1, led b) | 43 | PPE-DE | EO | + | 319, 183, 6 |
| artikel 2, punkt 1, stycke d) punkt | 8 | utskottet | EO | + | 306, 195, 3 |
| 44 | PPE-DE | | + | |
| artikel 2, punkt 1, led g) | 45 | PPE-DE + Verts/ALE | delad | | |
| 1/ONU | + | 363, 143, 11 |
| 2 | - | |
| 11 | utskottet | | ↓ | |
| 12 | utskottet | EO | - | 189, 311, 5 |
| 13 | utskottet | särsk. | - | |
| 14 | utskottet | särsk. | - | |
| artikel 2, punkt 2 | 57S | Verts/ALE | ONU | - | 135, 370, 6 |
| artikel 8 | 21 | utskottet | | + | |
| 46 | PPE-DE | | + | |
| artikel 9, rubriken | 47 | PPE-DE | | + | |
| 24 + 26-28 | utskottet | | - | |
| efter artikel 9 | 48 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 29 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 10 | 30 =
  49 = | utskottet


  PPE-DE | | + | |
| efter artikel 10 | 50 | PPE-DE | | + | |
| 51 | PPE-DE | | + | |
| 31 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 11, rubriken | 52 | PPE-DE | | + | |
| 32 | utskottet | | ↓ | |
| efter artikel 11 | 53 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| artikel 12 | 58 | Verts/ALE | ONU | + | 273, 218, 23 |
| 34 | utskottet | | ↓ | |
| 54 | PPE-DE | | ↓ | |
| 33 | utskottet | | + | |
| 35 | utskottet | | + | |
| skäl 1 | 39 | PPE-DE | | + | |
| skäl 10 | 55 | Verts/ALE | ONU | - | 133, 372, 9 |
| 40 | PPE-DE | | + | |
| skäl 15 | 56 | Verts/ALE | | + | |
| 2 | utskottet | | ↓ | |
| skäl 21 och efter skäl 21 | 41 | PPE-DE | | + | |
| 42 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | EO | + | 301, 189, 18 |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1

3

5

17

19

22

23

36-38

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

4

utskottet

särsk.

+

6

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

ONU

+

275, 222, 7

9

utskottet

särsk.

+

10

utskottet

särsk.

+

15

utskottet

särsk.

-

16

utskottet

delad

1

+

2

+

18

utskottet

delad

1

+

2

+

25

utskottet

särsk.

+

artikel 2, punkt 1, led b)

43

PPE-DE

EO

+

319, 183, 6

artikel 2, punkt 1, stycke d) punkt

8

utskottet

EO

+

306, 195, 3

44

PPE-DE

+

artikel 2, punkt 1, led g)

45

PPE-DE + Verts/ALE

delad

1/ONU

+

363, 143, 11

2

-

11

utskottet

↓

12

utskottet

EO

-

189, 311, 5

13

utskottet

särsk.

-

14

utskottet

särsk.

-

artikel 2, punkt 2

57S

Verts/ALE

ONU

-

135, 370, 6

artikel 8

21

utskottet

+

46

PPE-DE

+

artikel 9, rubriken

47

PPE-DE

+

24 + 26-28

utskottet

-

efter artikel 9

48

PPE-DE

delad

1

+

2

+

29

utskottet

↓

artikel 10

30 =

49 =

utskottet

PPE-DE

+

efter artikel 10

50

PPE-DE

+

51

PPE-DE

+

31

utskottet

↓

artikel 11, rubriken

52

PPE-DE

+

32

utskottet

↓

efter artikel 11

53

PPE-DE

delad

1

+

2

+

artikel 12

58

Verts/ALE

ONU

+

273, 218, 23

34

utskottet

↓

54

PPE-DE

↓

33

utskottet

+

35

utskottet

+

skäl 1

39

PPE-DE

+

skäl 10

55

Verts/ALE

ONU

-

133, 372, 9

40

PPE-DE

+

skäl 15

56

Verts/ALE

+

2

utskottet

↓

skäl 21 och efter skäl 21

41

PPE-DE

+

42

PPE-DE

delad

1

+

2

+

Omröstning: ändrat förslag

EO

+

301, 189, 18

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 20 gäller inte alla språkversioner och tas därför inte upp till omröstning (se artikel 140.1.d i arbetsordningen)

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: ÄF 7, 45 (första delen), 55, 57, 58

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

ÄF 16

Första delen:”Gemenskapens institutioner och organ skall ... och hur den kan erhållas”

Andra delen:”Gemenskapens institutioner och organ skall se till ... på annan elektronisk väg”

ÄF 18

Första delen: hela texten utom orden ”snarast, och senast inom 15 arbetsdagar”

Andra delen: dessa ord

Verts/ALE

ÄF 42

Första delen: hela texten utom orden ”om de berörs direkt eller personligen”

Andra delen: dessa ord

ÄF 45

Första delen:”g) miljölagstiftning ... utnyttjande av naturresurser”

Andra delen: övrig text

ÄF 48

Första delen: hela texten utom orden ”om han berörs direkt eller personligen”

Andra delen: dessa ord

ÄF 53

Första delen: hela texten utom orden ”om vederbörande berörs direkt eller personligen”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 6, 7, 9, 10, 15, 25

ELDR: ÄF 4, 13 14, 15

Verts/ALE: ÄF 35

16.   Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***I

Betänkande: SCHÖRLING (A5-0189/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| förslag till förkastande | 24 | EDD + THORS | ONU | - | 40, 453, 6 |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-2
  4-6
  13
  20-22 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | särsk. | + | |
| 9 | utskottet | särsk. | + | |
| 12 | utskottet | särsk. | + | |
| 18 | utskottet | särsk. | + | |
| 19 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 23 | utskottet | särsk. | + | |
| block ”erkända sammanslagningar” | 39
  41-43 | Verts/ALE | ONU | - | 152, 346, 5 |
| 40 | Verts/ALE | delad/ONU | | |
| 1 | - | 138, 350, 9 |
| 2 | - | 100, 396, 7 |
| 8 | utskottet | | - | |
| 11 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 16 | utskottet | | + | |
| 17 | utskottet | | + | |
| 32 | PPE-DE | | + | |
| artikel 2, punkt 1, led e) | 28 | PPE-DE | EO | - | 230, 264, 5 |
| artikel 2, punkt 1, led g) | 29 | PPE-DE + Verts/ALE | delad | | |
| 1/ONU | + | 354, 140, 12 |
| 2 | - | |
| artikel 3 | 30 | PPE-DE | | + | |
| 10 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 4 | 31 | PPE-DE | | - | |
| artikel 8, stycke 1 | 37 | GUE/NGL | | - | |
| artikel 8, led a) | 26 | EDD | | - | |
| 33 | PPE-DE | | + | |
| 14 | utskottet | | + | |
| artikel 8, led c) | 34 | PPE-DE | | + | |
| artikel 8, efter led c) | 15 | utskottet | | + | |
| artikel 10, efter punkt 1 | 35 | PPE-DE | | + | |
| artikel 10, efter punkt 2 | 38 =
  44 = | Verts/ALE + GUE/NGL
  Verts/ALE | ONU | - | 241, 260, 9 |
| efter skäl 1 | 25 | EDD | ONU | - | 50, 451, 5 |
| skäl 7 | 36 | Verts/ALE + GUE/NGL | ONU | - | 128, 372, 7 |
| skäl 9 | 27 | PPE-DE | | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

förslag till förkastande

24

EDD + THORS

ONU

-

40, 453, 6

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-2

4-6

13

20-22

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

3

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

särsk.

+

9

utskottet

särsk.

+

12

utskottet

särsk.

+

18

utskottet

särsk.

+

19

utskottet

delad

1

+

2

+

23

utskottet

särsk.

+

block ”erkända sammanslagningar”

39

41-43

Verts/ALE

ONU

-

152, 346, 5

40

Verts/ALE

delad/ONU

1

-

138, 350, 9

2

-

100, 396, 7

8

utskottet

-

11

utskottet

delad

1

+

2

-

16

utskottet

+

17

utskottet

+

32

PPE-DE

+

artikel 2, punkt 1, led e)

28

PPE-DE

EO

-

230, 264, 5

artikel 2, punkt 1, led g)

29

PPE-DE + Verts/ALE

delad

1/ONU

+

354, 140, 12

2

-

artikel 3

30

PPE-DE

+

10

utskottet

↓

artikel 4

31

PPE-DE

-

artikel 8, stycke 1

37

GUE/NGL

-

artikel 8, led a)

26

EDD

-

33

PPE-DE

+

14

utskottet

+

artikel 8, led c)

34

PPE-DE

+

artikel 8, efter led c)

15

utskottet

+

artikel 10, efter punkt 1

35

PPE-DE

+

artikel 10, efter punkt 2

38 =

44 =

Verts/ALE + GUE/NGL

Verts/ALE

ONU

-

241, 260, 9

efter skäl 1

25

EDD

ONU

-

50, 451, 5

skäl 7

36

Verts/ALE + GUE/NGL

ONU

-

128, 372, 7

skäl 9

27

PPE-DE

+

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: ÄF 24, 25, 36, 38, 29 (första delen), 39-43

EDD: ÄF 24

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

ÄF 11

Första delen: hela texten utom orden ”oavsett det nationella ursprunget”

Andra delen: dessa ord

ELDR

ÄF 19

Första delen:”I enlighet med ... saknas ekonomiska resurser”

Andra delen:”Medlemsstaterna skall inrätta ... i detta direktiv”

ÄF 40

Första delen: hela texten utom orden ”som främjar ett tillvaratagande av miljön och/eller en hållbar utveckling”

Andra delen: dessa ord

Verts/ALE

ÄF 29

Första delen:”g) ... naturresurserna”

Andra delen: övrig text

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE ÄF 3, 7, 9, 12, 18, 23

Verts/ALE ÄF 15

17.   Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***I

Betänkande: SJÖSTEDT (A5-0177/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 4
  6-9
  12
  14
  16-17
  19
  21
  24
  26
  28-29
  31-32
  34-35
  37-40
  42-46
  50-51
  54-56
  58-62
  64-65
  69-70
  72
  75-76 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | - | |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 11 | utskottet | särsk. | + | |
| 18 | utskottet | särsk. | - | |
| 20 | utskottet | särsk. | + | |
| 22 | utskottet | särsk. | + | |
| 30 | utskottet | särsk. | + | |
| 33 | utskottet | särsk. | - | |
| 48 | utskottet | särsk. | + | |
| 52 | utskottet | särsk. | + | |
| 53 | utskottet | särsk. | + | |
| 57 | utskottet | särsk. | + | |
| 63 | utskottet | särsk. | + | |
| 66 | utskottet | ONU | + | 488, 9, 5 |
| 67 | utskottet | särsk./EO | + | 260, 222, 3 |
| 68 | utskottet | särsk. | + | |
| 73 | utskottet | särsk. | + | |
| 74 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 2, punkt 1 | 90 | Verts/ALE | | + | |
| artikel 2, punkt 2, led d) | 91S =
  97S = | Verts/ALE
  GUE/NGL | ONU | - | 151, 339, 9 |
| 13 | utskottet | | + | |
| artikel 2, punkt 3 | 92 | Verts/ALE | | - | |
| 98 | GUE/NGL | ONU | + | 258, 231, 13 |
| 87 | PSE | | ↓ | |
| 15 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 4, punkt 1 | 88 | PSE | | + | |
| artikel 5, punkt 1 | 25 | utskottet | | + | |
| 80 | PPE-DE | | - | |
| artikel 5, punkt 2, led a) iii) | 99 | GUE/NGL | | - | |
| 27 | utskottet | | + | |
| artikel 6, punkt 3 | 83 | PPE-DE | | - | |
| 36 | utskottet | | + | |
| artikel 8 | 81 | PPE-DE | | - | |
| 41 | utskottet | | + | |
| artikel 10, efter punkt 3 | 93 | Verts/ALE | | + | |
| artikel 2, punkt 1, led c) | 94 | Verts/ALE | | - | |
| 47 | utskottet | | + | |
| artikel 13, punkt 3 | 95 | Verts/ALE | | - | |
| efter artikel 18 | 71 | utskottet | ONU | + | 260, 226, 8 |
| 82 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 20, punkt 2, stycke 2 | 84 | PPE-DE | | - | |
| skäl 4 | 79 | ELDR | | - | |
| 2 | utskottet | ONU | + | 478, 4, 9 |
| skäl 7 | 5 | utskottet | | + | |
| 85 | PSE | | ↓ | |
| skäl 8 | 86 | PSE | | + | |
| 96 | GUE/NGL | | ↓ | |
| skäl 21 | 89 | Verts/ALE | | - | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

4

6-9

12

14

16-17

19

21

24

26

28-29

31-32

34-35

37-40

42-46

50-51

54-56

58-62

64-65

69-70

72

75-76

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

-

3

utskottet

särsk.

+

11

utskottet

särsk.

+

18

utskottet

särsk.

-

20

utskottet

särsk.

+

22

utskottet

särsk.

+

30

utskottet

särsk.

+

33

utskottet

särsk.

-

48

utskottet

särsk.

+

52

utskottet

särsk.

+

53

utskottet

särsk.

+

57

utskottet

särsk.

+

63

utskottet

särsk.

+

66

utskottet

ONU

+

488, 9, 5

67

utskottet

särsk./EO

+

260, 222, 3

68

utskottet

särsk.

+

73

utskottet

särsk.

+

74

utskottet

särsk.

+

artikel 2, punkt 1

90

Verts/ALE

+

artikel 2, punkt 2, led d)

91S =

97S =

Verts/ALE

GUE/NGL

ONU

-

151, 339, 9

13

utskottet

+

artikel 2, punkt 3

92

Verts/ALE

-

98

GUE/NGL

ONU

+

258, 231, 13

87

PSE

↓

15

utskottet

↓

artikel 4, punkt 1

88

PSE

+

artikel 5, punkt 1

25

utskottet

+

80

PPE-DE

-

artikel 5, punkt 2, led a) iii)

99

GUE/NGL

-

27

utskottet

+

artikel 6, punkt 3

83

PPE-DE

-

36

utskottet

+

artikel 8

81

PPE-DE

-

41

utskottet

+

artikel 10, efter punkt 3

93

Verts/ALE

+

artikel 2, punkt 1, led c)

94

Verts/ALE

-

47

utskottet

+

artikel 13, punkt 3

95

Verts/ALE

-

efter artikel 18

71

utskottet

ONU

+

260, 226, 8

82

PPE-DE

↓

artikel 20, punkt 2, stycke 2

84

PPE-DE

-

skäl 4

79

ELDR

-

2

utskottet

ONU

+

478, 4, 9

skäl 7

5

utskottet

+

85

PSE

↓

skäl 8

86

PSE

+

96

GUE/NGL

↓

skäl 21

89

Verts/ALE

-

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslagen 10, 23, 49, 77 och 78 gäller inte alla språkversioner och tas därför inte upp till omröstning (se artikel 140.1.d i arbetsordningen)

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 3, 20, 22, 25, 30, 33, 41, 48, 52, 53, 57, 63, 67, 68, 74

PSE: ÄF 18

ELDR: ÄF 11 och 73

GUE/NGL ÄF 1 och 73

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 98, 91S/97S, 71, 2, 66

18.   Ingående av Århuskonventionen *

Betänkande: KORHOLA (A5-0173/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från behörigt utskott | 1 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

ändringsförslag från behörigt utskott

1

utskottet

delad

1

+

2

+

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

Första delen: hela texten utom orden ”under vissa villkor”

Andra delen: dessa ord

19.   Satellitbaserad radionavigation *

Betänkande: RADWAN (A5-0209/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-9 | utskottet | | + | |
| artikel 4 och 5 | 10 | RADWAN m fl | EO | + | 257, 192, 8 |
| 11 | RADWAN m fl | EO | + | 298, 156, 4 |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-9

utskottet

+

artikel 4 och 5

10

RADWAN m fl

EO

+

257, 192, 8

11

RADWAN m fl

EO

+

298, 156, 4

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

20.   Europeiskt bevisupptagningsbeslut *

Betänkande: PACIOTTI (A5-0214/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 2-4
  6 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 10 till och med artikel 19 | 8 | ELDR | | + | |
| 9 | ELDR | | + | |
| 10 | ELDR | | + | |
| 11 | ELDR | | + | |
| 12 | ELDR | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 13 | ELDR | | + | |
| artikel 25 | 5 | utskottet | | + | |
| 7 | GUE/NGL | ONU | ↓ | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

2-4

6

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

artikel 10 till och med artikel 19

8

ELDR

+

9

ELDR

+

10

ELDR

+

11

ELDR

+

12

ELDR

delad

1

+

2

-

13

ELDR

+

artikel 25

5

utskottet

+

7

GUE/NGL

ONU

↓

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om delad omröstning

PSE

ÄF 12

Första delen:”1. Medlemsländerna — adekvat information.”

Andra delen:”6. Den verkställande staten — den verkställande staten.”

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: ÄF 1

21.   Gemensamma flygtransporter för återsändande av tredjelandsmedborgare *

Betänkande: HAZAN (A5-0091/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omröstning: initiativtexten | | - | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Omröstning: initiativtexten

-

Initiativet hade hänvisats till utskottet.

22.   Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning *

Betänkande: SBARBATI (A5-0208/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-4
  6-9 | utskottet | | + | |
| artikel 4, punkt 5 | 11 | PPE-DE | | - | |
| 5 | utskottet | | + | |
| artikel 4, efter punkt 5 | 10 | Verts/ALE + PSE | | - | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-4

6-9

utskottet

+

artikel 4, punkt 5

11

PPE-DE

-

5

utskottet

+

artikel 4, efter punkt 5

10

Verts/ALE + PSE

-

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

23.   Skydd av flygpassagerares personuppgifter

Resolutionsförslag: B5-0156/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag från utskottet LIBE




  (B5-0156/2004) |
| punkt 1, inledningen | | originaltexten | ONU | + | 226, 203, 18 |
| punkt 1, led 1.1, stycke a) | 7 | PSE | | + | |
| punkt 1, efter led 1.2 | 8 | PSE | | + | |
| punkt 4 | 9 | PSE | | + | |
| punkt 10 | | originaltexten | ONU | + | 233, 207, 12 |
| skäl A | 1 | PSE | | + | |
| skäl B | 2 | PSE | | + | |
| skäl E | | originaltexten | särsk. | - | |
| skäl G | 3 | PSE | | + | |
| skäl H | 4 | PSE | | + | |
| skäl I | 5 | PSE | | + | |
| skäl K | 6 | PSE | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 229, 202, 19 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

resolutionsförslag från utskottet LIBE

(B5-0156/2004)

punkt 1, inledningen

originaltexten

ONU

+

226, 203, 18

punkt 1, led 1.1, stycke a)

7

PSE

+

punkt 1, efter led 1.2

8

PSE

+

punkt 4

9

PSE

+

punkt 10

originaltexten

ONU

+

233, 207, 12

skäl A

1

PSE

+

skäl B

2

PSE

+

skäl E

originaltexten

särsk.

-

skäl G

3

PSE

+

skäl H

4

PSE

+

skäl I

5

PSE

+

skäl K

6

PSE

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

229, 202, 19

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 1 [inledningen], 10

PSE: skäl E

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

ELDR: punkterna 1 [inledningen], 10, slutomröstning

GUE/NGL slutomröstning

24.   Miljö och hälsa

Betänkande: PAULSEN (A5-0193/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 1 | 4 | PSE | | + | |
| 5 | PSE | | + | |
| 9 | Verts/ALE | ONU | - | 130, 282, 3 |
| efter punkt 2 | 10 | Verts/ALE | ONU | - | 115, 295, 10 |
| 11 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 3 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 6 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 10 | 12 | Verts/ALE | | - | |
| 6 | PSE | | + | |
| punkt 11 | 13 | Verts/ALE | ONU | - | 118, 287, 6 |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 12 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 13 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 14 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 15 | 3 | ELDR | | + | |
| efter punkt 16 | 14 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 17 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 19 | 15 | Verts/ALE | ONU | + | 284, 111, 6 |
| efter skäl F | 7 | Verts/ALE | | - | |
| skäl G | 8 | Verts/ALE | | - | |
| skäl K | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 93, 232, 4 |
| skäl L | 1 | ELDR | | + | |
| skäl M | 2 | ELDR | | + | |
| skäl P | | originaltexten | | + | |
| skäl Q | | originaltexten | | + | |
| skäl R | | originaltexten | | + | |
| skäl S | | originaltexten | | + | |
| skäl V | | originaltexten | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

punkt 1

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 1

4

PSE

+

5

PSE

+

9

Verts/ALE

ONU

-

130, 282, 3

efter punkt 2

10

Verts/ALE

ONU

-

115, 295, 10

11

Verts/ALE

+

punkt 3

originaltexten

särsk.

+

punkt 6

originaltexten

särsk.

+

punkt 10

12

Verts/ALE

-

6

PSE

+

punkt 11

13

Verts/ALE

ONU

-

118, 287, 6

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 12

originaltexten

särsk.

+

punkt 13

originaltexten

särsk.

+

punkt 14

originaltexten

särsk.

+

punkt 15

3

ELDR

+

efter punkt 16

14

Verts/ALE

-

punkt 17

originaltexten

särsk.

+

punkt 19

15

Verts/ALE

ONU

+

284, 111, 6

efter skäl F

7

Verts/ALE

-

skäl G

8

Verts/ALE

-

skäl K

originaltexten

delad

1

+

2/EO

-

93, 232, 4

skäl L

1

ELDR

+

skäl M

2

ELDR

+

skäl P

originaltexten

+

skäl Q

originaltexten

+

skäl R

originaltexten

+

skäl S

originaltexten

+

skäl V

originaltexten

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: ÄF 9, 10 13, 15

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

skäl K

Första delen: hela texten utom orden ”det istället handlar om ett potentiellt allvarligt eller irreversibelt hot mot hälsan eller miljön och”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 11, 12

PSE: punkterna 1, 3, 6, 13, 14, 17, skäl P, Q, R, S, V

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   B5-0153/2004 — Sudan

Ja-röster: 493

EDD: Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Ilgenfritz, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Raschhofer, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Redondo Jiménez, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 6

NI: Dillen, de La Perriere, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

Nedlagda röster: 12

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Krarup, Krivine

NI: Berthu, Borghezio, Garaud

PPE-DE: Montfort

2.   Betänkande Böge A5-0198/2004

Ja-röster: 497

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bertinotti, Blak, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vinci

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Mennea, Raschhofer, Souchet, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Andria, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Pittella, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Ruffolo, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 13

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

Nedlagda röster: 13

EDD: Coûteaux, Kuntz

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krivine, Patakis, Vachetta

NI: Berthu, Borghezio, Garaud, Speroni

PSE: Dehousse

UEN: Berlato

3.   Betänkande Goodwill A5-0172/2004

Ja-röster: 221

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Calò, Dybkjær, Monsonís Domingo

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer

PPE-DE: Bremmer, Costa Raffaele, Fatuzzo, Flemming, Karas, Pirker, Rack, Schierhuber, Stenzel, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Moraes, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Mussa

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 283

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Morgan, Murphy, Poos, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 8

EDD: Coûteaux

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Speroni, Turco

PPE-DE: Scallon

PSE: Bowe

4.   Betänkande Goodwill A5-0172/2004

Ja-röster: 214

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer

PPE-DE: Ebner, Fatuzzo, Flemming, Karas, Pirker, Schierhuber, Stenzel, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 290

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Procacci, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Poos, Read, Simpson, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 8

EDD: Coûteaux

NI: Borghezio, Cappato, Dupuis, Speroni, Turco

PPE-DE: Scallon

PSE: Bowe

5.   Betänkande Goodwill A5-0172/2004

Ja-röster: 303

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: André-Léonard, De Clercq, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Sterckx, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Berès, Cashman, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Leinen, McAvan, McCarthy, McNally, Mann Erika, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Piecyk, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Sakellariou, Schmid Gerhard, Skinner, Stockmann, Titley, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma

UEN: Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nej-röster: 199

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Clegg, Davies, Duff, Dybkjær, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Olsson, Paulsen, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sbarbati, Schmidt, Sørensen, Thors, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Lulling, Santer, Suominen, van Velzen

PSE: Andersson, Baltas, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Ettl, Fava, Ghilardotti, Hänsch, Hedkvist Petersen, Hoff, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Koukiadis, Lage, Lavarra, Linkohr, Lund, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Poos, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 8

ELDR: Flesch

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Turco

PPE-DE: Scallon

PSE: Bowe, Roth-Behrendt

6.   Betänkande Goodwill A5-0172/2004

Ja-röster: 100

EDD: Andersen, Bonde, Coûteaux, Sandbæk

ELDR: Gasòliba i Böhm, Sbarbati

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Brok, Ebner, Flemming, Karas, Schierhuber, Stenzel

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Karlsson, Lund, Theorin

UEN: Camre, Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 399

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 12

EDD: Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Scallon, Wijkman

7.   Betänkande Goodwill A5-0172/2004

Ja-röster: 212

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Sandbæk

ELDR: Dybkjær

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer, Speroni

PPE-DE: Ebner, Flemming, Karas, Pirker, Schierhuber, Stenzel

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 296

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Sbarbati, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Costa Raffaele, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zappalà, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Bowe, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, McNally, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Poos, Read, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Scallon

PSE: Mann Erika

8.   Betänkande Korhola A5-0190/2004

Ja-röster: 275

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Konrad, Langen, Lehne, Sacrédeus, Santer, Scallon, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 222

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, De Mita, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Frassoni

Nedlagda röster: 7

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

UEN: Hyland

9.   Betänkande Korhola A5-0190/2004

Ja-röster: 363

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Ceyhun, Roure, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 143

ELDR: Vallvé

NI: Borghezio, Garaud, Speroni

PPE-DE: Mastella

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Nedlagda röster: 11

EDD: Bernié, Butel, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

PSE: Bowe

10.   Betänkande Korhola A5-0190/2004

Ja-röster: 135

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Formentini, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rutelli, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Doyle, Fatuzzo, Oostlander, Sacrédeus, Scallon

PSE: Andersson, Carrilho, Pérez Royo, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Andrews, Camre, Fitzsimons

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 370

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Monsonís Domingo

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bartolozzi, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Bigliardo, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Gahrton, Hudghton, Jonckheer, Maes, Onesta, Rühle

Nedlagda röster: 6

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Speroni, Turco

11.   Betänkande Korhola A5-0190/2004

Ja-röster: 273

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Camre, Fitzsimons, Hyland

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 218

EDD: Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Bigliardo, Crowley, Muscardini, Segni

Nedlagda röster: 23

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Speroni, Turco

PPE-DE: Schierhuber

UEN: Berlato, Marchiani, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

12.   Betänkande Korhola A5-0190/2004

Ja-röster: 133

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Andersson, Corbey, Sandberg-Fries, Theorin

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 372

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Flautre

Nedlagda röster: 9

EDD: Coûteaux

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Speroni, Turco

PPE-DE: Schierhuber

13.   Betänkande Schörling A5-0189/2004

Ja-röster: 40

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: van den Bos, Manders, Thors

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup

NI: Berthu, Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Jackson, Sacrédeus

PSE: Dehousse

UEN: Marchiani, Thomas-Mauro

Nej-röster: 453

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Mennea, Raschhofer

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 6

EDD: Bonde, Sandbæk

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: De Sarnez, Matikainen-Kallström

PSE: Bowe

14.   Betänkande Schörling A5-0189/2004

Ja-röster: 152

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Fatuzzo, Flemming, Rack, Rübig, Sacrédeus, Scallon, Schierhuber, Stenzel, Theato, Wijkman

PSE: Andersson, Corbey, Dhaene, El Khadraoui, Lund, Miranda de Lage, Randzio-Plath, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker, Zrihen

UEN: Bigliardo

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 346

EDD: Abitbol, Coûteaux, Kuntz

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Schulz, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 5

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

15.   Betänkande Schörling A5-0189/2004

Ja-röster: 138

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer

PPE-DE: Marques, Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Andersson, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Goebbels, Leinen, Lund, Myller, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker

UEN: Segni

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 350

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Crowley, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Alyssandrakis, Herzog, Korakas, Patakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Turco

UEN: Hyland

16.   Betänkande Schörling A5-0189/2004

Ja-röster: 100

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Malmström

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Uca, Vachetta, Vinci

NI: Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Florenz, Marques, Sacrédeus, Scallon

PSE: Andersson, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Lund, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker

Verts/ALE: Ahern, Boumediene-Thiery, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 396

EDD: Abitbol, Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, de La Perriere, Mennea, Souchet, Speroni, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Herzog, Patakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

17.   Betänkande Schörling A5-0189/2004

Ja-röster: 354

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Darras, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Leinen, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 140

NI: Berthu, Borghezio, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Souchet, Speroni

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 12

EDD: Bernié, Butel, Coûteaux, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Patakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

18.   Betänkande Schörling A5-0189/2004

Ja-röster: 241

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Brok, Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 260

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Goebbels

UEN: Camre, Marchiani, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 9

ELDR: Dybkjær

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Speroni, Turco

PSE: Bowe

19.   Betänkande Schörling A5-0189/2004

Ja-röster: 50

EDD: Andersen, Belder, Bernié, Blokland, Bonde, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Davies, Thors

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krarup, Patakis

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Flemming, Pirker, Rack, Rübig, Sacrédeus, Scallon, Schierhuber, Stenzel, Wijkman

PSE: Andersson, Dehousse, Dührkop Dührkop, Obiols i Germà, Randzio-Plath, Van Lancker

UEN: Andrews, Camre, Thomas-Mauro

Nej-röster: 451

EDD: Abitbol

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Mennea, Raschhofer

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nedlagda röster: 5

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

20.   Betänkande Schörling A5-0189/2004

Ja-röster: 128

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Schmidt, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Lund, Sandberg-Fries, Theorin, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lipietz, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 372

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, Butel, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Manders, Nordmann, Paulsen, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Sterckx

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, van Hulten, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

UEN: Andrews, Berlato, Bigliardo, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

ELDR: Vermeer

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

UEN: Camre

21.   Betänkande Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-röster: 488

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Coûteaux, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 9

EDD: Belder, Bernié, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

PPE-DE: Hieronymi

PSE: Piecyk

Nedlagda röster: 5

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

22.   Betänkande Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-röster: 151

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Aparicio Sánchez, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Hedkvist Petersen, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Karamanou, Karlsson, Lavarra, Lund, Martínez Martínez, Menéndez del Valle, Miranda de Lage, Obiols i Germà, Pérez Royo, Prets, Randzio-Plath, Rothley, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Sornosa Martínez, Terrón i Cusí, Theorin, Valenciano Martínez-Orozco

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 339

EDD: Abitbol, Bernié, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Gasòliba i Böhm, Monsonís Domingo, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Thors, Väyrynen, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Carrilho, Casaca, Cashman, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hoff, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Jöns, Junker, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakellariou, dos Santos, Simpson, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 9

EDD: Coûteaux

GUE/NGL: Papayannakis

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Speroni

PPE-DE: Lisi

23.   Betänkande Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-röster: 258

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, André-Léonard, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hoff, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 231

EDD: Abitbol, Belder, Bernié, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Thors, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Berlato, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Segni, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 13

EDD: Coûteaux

GUE/NGL: Herzog, Papayannakis

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Speroni, Turco

PPE-DE: Wijkman

PSE: Zrihen

UEN: Camre

24.   Betänkande Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-röster: 260

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Carrilho, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 226

EDD: Bernié, Esclopé, Mathieu

ELDR: Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Méndez de Vigo, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Goebbels, Paasilinna, Swiebel

UEN: Berlato, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 8

EDD: Coûteaux

GUE/NGL: Herzog, Papayannakis

NI: Cappato, Della Vedova, Dupuis, Martin Hans-Peter, Turco

25.   Betänkande Sjöstedt A5-0177/2004

Ja-röster: 478

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, van Dam, Esclopé, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, van den Bos, Busk, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Mennea, Raschhofer, Souchet, Speroni, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Brienza, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Pack, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Morgan, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Schmid Gerhard, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Fitzsimons, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wuori, Wyn

Nej-röster: 4

GUE/NGL: Vachetta

PPE-DE: Bremmer, Grosch

PSE: Adam

Nedlagda röster: 9

EDD: Bernié, Mathieu

GUE/NGL: Krivine, Papayannakis

NI: Cappato, Dupuis, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

26.   B5-0156/2004 — Personuppgifter

Ja-röster: 226

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Stirbois, Turco

PPE-DE: Bodrato, Cocilovo, Ferrer, Konrad, Sacrédeus, Santer, Scallon, Thyssen, Wijkman, von Wogau

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 203

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Nordmann

NI: Beysen, de La Perriere, Mennea, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Bösch, Casaca, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Hughes, van Hulten, Kinnock, Kuhne, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Roth-Behrendt, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Walter, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 18

ELDR: Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Cauquil, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Kronberger, Martin Hans-Peter, Raschhofer

PPE-DE: Ebner, Zacharakis

PSE: Dehousse, Duin, Müller, Schmid Gerhard

27.   B5-0156/2004 — Personuppgifter

Ja-röster: 233

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Gollnisch, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Raschhofer, Stirbois, Turco

PPE-DE: Bodrato, Cocilovo, Ferrer, Garriga Polledo, Sacrédeus, Scallon, Wijkman

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, van den Burg, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Sornosa Martínez, Souladakis, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 207

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Berthu, Beysen, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langenhagen, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Bullmann, Casaca, Cashman, Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, Kuhne, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Roth-Behrendt, Simpson, Skinner, Stihler, Stockmann, Titley, Walter, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 12

ELDR: Nicholson of Winterbourne, Nordmann

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Coelho, Zacharakis

PSE: Bösch, Dehousse, Mann Erika, Schmid Gerhard

28.   B5-0156/2004 — Personuppgifter

Ja-röster: 229

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Frahm, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Dupuis, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Raschhofer, Stirbois, Turco

PPE-DE: Bodrato, Cocilovo, Ferrer, Sacrédeus, Scallon, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, van den Burg, Carnero González, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McNally, Malliori, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Sornosa Martínez, Souladakis, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Weiler, Wiersma, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 202

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Rousseaux

NI: Berthu, Beysen, de La Perriere, Souchet, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Atkins, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jarzembowski, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Sommer, Stauner, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Casaca, Cashman, Corbett, Dehousse, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Hughes, van Hulten, Kinnock, Kuhne, McAvan, McCarthy, Martin David W., Miller, Moraes, Morgan, Murphy, Roth-Behrendt, Simpson, Skinner, Stihler, Stockmann, Titley, Walter, Watts, Whitehead, Wynn

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 19

ELDR: Clegg, Nordmann

GUE/NGL: Korakas, Patakis

NI: Claeys, Dillen

PPE-DE: Arvidsson, Banotti, Cederschiöld, De Sarnez, Dimitrakopoulos, Grönfeldt Bergman, Kratsa-Tsagaropoulou, Marinos, Stenmarck, Zacharakis

PSE: Ceyhun, Schmid Gerhard

Verts/ALE: MacCormick

29.   Betänkande Paulsen A5-0193/2004

Ja-röster: 130

EDD: Andersen, Belder, Blokland, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois

PPE-DE: Galeote Quecedo, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Scallon, Wijkman

PSE: Izquierdo Rojo, Lund, Myller, Vairinhos, Weiler, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Crowley

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 282

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Sommer, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Jöns, Junker, Karamanou, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 3

NI: Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter

30.   Betänkande Paulsen A5-0193/2004

Ja-röster: 115

EDD: Andersen, Belder, Blokland, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Vairinhos

UEN: Camre

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-röster: 295

ELDR: Nordmann, Pesälä, Virrankoski

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mennea, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cocilovo, Coelho, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Stauner, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, Dehousse, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sakellariou, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Muscardini, Queiró

Nedlagda röster: 10

NI: Berthu, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Varaut

UEN: Berlato, Mussa, Nobilia, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

31.   Betänkande Paulsen A5-0193/2004

Ja-röster: 118

EDD: Andersen, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Cossutta, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Raschhofer, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Martens

PSE: Corbey, Dehousse, Lund, Vairinhos

UEN: Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Turmes, Wyn

Nej-röster: 287

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Beysen, Mennea

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cederschiöld, Cocilovo, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Flemming, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jackson, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Dhaene, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Moraes, Morgan, Müller, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Stihler, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 6

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Borghezio, de La Perriere, Martin Hans-Peter

UEN: Camre

32.   Betänkande Paulsen A5-0193/2004

Ja-röster: 284

EDD: Andersen, Belder, Blokland, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Attwooll, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Dybkjær, Flesch, Gasòliba i Böhm, Huhne, Jensen, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Sterckx, Sørensen, Väyrynen, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Brie, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Figueiredo, Fraisse, Herzog, Jové Peres, Korakas, Krivine, Laguiller, Manisco, Markov, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta, Vinci

NI: Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mennea, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Daul, Deprez, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hermange, Herranz García, Inglewood, Jackson, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Kauppi, Keppelhoff-Wiechert, Kirkhope, Klamt, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lehne, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinos, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mauro, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Méndez de Vigo, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Ojeda Sanz, Oomen-Ruijten, Oostlander, Oreja Arburúa, Pacheco Pereira, Parish, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pex, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Provan, Purvis, Rack, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scallon, Schaffner, Schierhuber, Schleicher, Stenzel, Stevenson, Sudre, Suominen, Tajani, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, van Velzen, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling

PSE: van den Berg, Cashman, Dhaene, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Kinnock, Lund, McAvan, McCarthy, Miller, Moraes, Morgan, Myller, Roure, Skinner, Stihler, Swiebel, Swoboda, Titley, Vairinhos, Van Lancker, Watts, Whitehead, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, de Roo, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-röster: 111

NI: Berthu, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Böge, Bourlanges, Cederschiöld, Grönfeldt Bergman, Konrad, Schnellhardt, Stenmarck, Vidal-Quadras Roca, Wachtmeister

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Carnero González, Casaca, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Corbett, Corbey, Darras, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Garot, Gebhardt, Ghilardotti, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hughes, van Hulten, Hume, Imbeni, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McNally, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Müller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Pérez Royo, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Simpson, Sornosa Martínez, Souladakis, Stockmann, Theorin, Torres Marques, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Wynn, Zorba

Nedlagda röster: 6

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Raschhofer

PPE-DE: Florenz

PSE: Dehousse, Murphy

---

ANTAGNA TEXTER

P5_TA(2004)0224

Finansiella tjänster (kommittéer) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 93/6/EEG och 94/19/EG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster (KOM(2003) 659 — C5-0520/2003 — 2003/0263(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 659) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 659) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0520/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0520/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0162/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0162/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0263

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG och 93/6/EEG samt Europaparlamentets och Rådets direktiv 94/19/EG, 98/78/EG, 2000/12/EG, 2001/34/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (4)
  ,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (5), och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens handlingsplan för finansiella tjänster (6) anges en rad åtgärder som krävs för att fullborda den inre marknaden för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens handlingsplan för finansiella tjänster (6) anges en rad åtgärder som krävs för att fullborda den inre marknaden för finansiella tjänster.

| (2) | Europeiska rådet i Lissabon i april 2000 krävde att handlingsplanen skall genomföras senast 2005. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet i Lissabon i april 2000 krävde att handlingsplanen skall genomföras senast 2005.

| (3) | Rådet inrättade den 17 juli 2000 visemannakommittén för regleringen av de europeiska värdepappersmarknaderna. I sin slutrapport föreslog visemannakommittén att en ny lagstiftningsmetod baserad på en strategi i fyra nivåer skall införas för att göra lagstiftningsprocessen för gemenskapens värdepapperslagstiftning mer flexibel, effektiv och öppen. |
| --- | --- |

(3)

Rådet inrättade den 17 juli 2000 visemannakommittén för regleringen av de europeiska värdepappersmarknaderna. I sin slutrapport föreslog visemannakommittén att en ny lagstiftningsmetod baserad på en strategi i fyra nivåer skall införas för att göra lagstiftningsprocessen för gemenskapens värdepapperslagstiftning mer flexibel, effektiv och öppen.

| (4) | I sin resolution om en mer effektiv reglering av värdepappersmarknaden i Europeiska unionen välkomnade Europeiska rådet i Stockholm den 23 mars 2001 visemannakommitténs rapport och krävde att modellen med fyra nivåer skall genomföras. |
| --- | --- |

(4)

I sin resolution om en mer effektiv reglering av värdepappersmarknaden i Europeiska unionen välkomnade Europeiska rådet i Stockholm den 23 mars 2001 visemannakommitténs rapport och krävde att modellen med fyra nivåer skall genomföras.

| (5) | Mot bakgrund av denna utveckling antog kommissionen den 6 juni 2001 beslut 2001/527/EG (7) och 2001/528/EG (8) om inrättande av Europeiska värdepapperstillsynskommittén respektive Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av denna utveckling antog kommissionen den 6 juni 2001 beslut 2001/527/EG (7) och 2001/528/EG (8) om inrättande av Europeiska värdepapperstillsynskommittén respektive Europeiska värdepapperskommittén.

| (6) | Demokratisk kontroll och insyn måste prägla Lamfalussy-processen och dess utvidgning, vilket endast kan garanteras på ett tillfredsställande sätt om den interinstitutionella balansen avseende genomförandebestämmelser respekteras. |
| --- | --- |

(6)

Demokratisk kontroll och insyn måste prägla Lamfalussy-processen och dess utvidgning, vilket endast kan garanteras på ett tillfredsställande sätt om den interinstitutionella balansen avseende genomförandebestämmelser respekteras.

| (7) | Detta direktiv om ändring av direktiven 73/239/EEG
   (9)
  , 85/611/EEG
   (10)
  , 91/675/EEG
   (11)
  , 92/49/EEG
   (12)
  , 93/6/EEG
   (13)
  , 94/19/EG
   (14)
  , 98/78/EG
   (15)
  , 2000/12/EG
   (16)
  , 2001/34/EG
   (17)
  , 2002/83/EG
   (18)
  , 2002/87/EG
   (19)
  och syftar endast till vissa ändringar av organisationsstrukturen för kommittéerna. Inga av ändringarna utökar de befogenheter att anta genomförandebestämmelser som kommissionen har med stöd av dessa direktiv och inte heller de befogenheter som rådet har enligt direktiv 93/6/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Detta direktiv om ändring av direktiven 73/239/EEG
   (9)
  , 85/611/EEG
   (10)
  , 91/675/EEG
   (11)
  , 92/49/EEG
   (12)
  , 93/6/EEG
   (13)
  , 94/19/EG
   (14)
  , 98/78/EG
   (15)
  , 2000/12/EG
   (16)
  , 2001/34/EG
   (17)
  , 2002/83/EG
   (18)
  , 2002/87/EG
   (19)
  och syftar endast till vissa ändringar av organisationsstrukturen för kommittéerna. Inga av ändringarna utökar de befogenheter att anta genomförandebestämmelser som kommissionen har med stöd av dessa direktiv och inte heller de befogenheter som rådet har enligt direktiv 93/6/EEG.

| (8) | Genom
  sin resolution
  av den 5 februari
  2002

   (20)

  godkände
  Europaparlamentet denna modell med fyra nivåer för värdepapperssektorn
  , grundat på den formella förklaring som kommissionens ordförande gjorde inför parlamentet samma dag och skrivelsen av den 2 oktober 2001 från kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor om garantierna för Europaparlamentets roll i denna process. I sin resolution av den 21 november 2002
   (21) begärde parlamentet
  att vissa aspekter av
  modellen
  skulle utvidgas till att även omfatta bank- och försäkringssektorerna, under förutsättning att det finns ett tydligt åtagande från rådets sida för att säkerställa en rimlig balans mellan institutionerna. |
| --- | --- |

(8)

Genom
  sin resolution
  av den 5 februari
  2002

   (20)

  godkände
  Europaparlamentet denna modell med fyra nivåer för värdepapperssektorn
  , grundat på den formella förklaring som kommissionens ordförande gjorde inför parlamentet samma dag och skrivelsen av den 2 oktober 2001 från kommissionsledamoten med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor om garantierna för Europaparlamentets roll i denna process. I sin resolution av den 21 november 2002
   (21) begärde parlamentet
  att vissa aspekter av
  modellen
  skulle utvidgas till att även omfatta bank- och försäkringssektorerna, under förutsättning att det finns ett tydligt åtagande från rådets sida för att säkerställa en rimlig balans mellan institutionerna.

| (9) | De åtaganden som kommissionen ingick om värdepapperslagstiftningen via kommissionens ovannämnda uttalande av den 5 februari 2002 och den ovannämnda skrivelsen av den 2 oktober 2001 bör kompletteras med tillräckliga garantier om en lämplig institutionell balans. |
| --- | --- |

(9)

De åtaganden som kommissionen ingick om värdepapperslagstiftningen via kommissionens ovannämnda uttalande av den 5 februari 2002 och den ovannämnda skrivelsen av den 2 oktober 2001 bör kompletteras med tillräckliga garantier om en lämplig institutionell balans.

| (10) | Den 3 december 2002 uppmanade rådet kommissionen att i enlighet med visemannakommitténs slutrapport genomföra åtgärder för de övriga finansiella tjänstesektorerna. |
| --- | --- |

(10)

Den 3 december 2002 uppmanade rådet kommissionen att i enlighet med visemannakommitténs slutrapport genomföra åtgärder för de övriga finansiella tjänstesektorerna.

| (11) | Garantier avseende utvidgningen av modellen med fyra nivåer krävs också eftersom EU-institutionerna ännu inte har någon omfattande praktisk erfarenhet av Lamfalussy-processens fyra nivåer. Dessutom har den interinstitutionella grupp som övervakar Lamfalussy-processen i sin första och andra interimsrapport tagit upp vissa påpekanden och viss kritik om hur processen fungerar. |
| --- | --- |

(11)

Garantier avseende utvidgningen av modellen med fyra nivåer krävs också eftersom EU-institutionerna ännu inte har någon omfattande praktisk erfarenhet av Lamfalussy-processens fyra nivåer. Dessutom har den interinstitutionella grupp som övervakar Lamfalussy-processen i sin första och andra interimsrapport tagit upp vissa påpekanden och viss kritik om hur processen fungerar.

| (12) | Att ny lagstiftning skall antas snabbt och vara av hög kvalitet är de viktigaste målen med Lamfalussy-processen. Framgången för Lamfalussy-processen beror mera på de institutionella parternas politiska vilja att sätta upp lämpliga ramar för lagstiftningens antagande än på att snabbare få till stånd de delegerade bestämmelserna av teknisk natur som är förknippade med dessa. Om alltför stor vikt läggs vid att utformningen av de delegerade bestämmelserna skall gå snabbt kan dessutom allvarliga kvalitetsbrister uppstå för dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(12)

Att ny lagstiftning skall antas snabbt och vara av hög kvalitet är de viktigaste målen med Lamfalussy-processen. Framgången för Lamfalussy-processen beror mera på de institutionella parternas politiska vilja att sätta upp lämpliga ramar för lagstiftningens antagande än på att snabbare få till stånd de delegerade bestämmelserna av teknisk natur som är förknippade med dessa. Om alltför stor vikt läggs vid att utformningen av de delegerade bestämmelserna skall gå snabbt kan dessutom allvarliga kvalitetsbrister uppstå för dessa bestämmelser.

| (13) | Den föreslagna utvidgningen av Lamfalussy-förfarandet påverkar inte eventuella beslut om tillsynsorganisationen på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(13)

Den föreslagna utvidgningen av Lamfalussy-förfarandet påverkar inte eventuella beslut om tillsynsorganisationen på europeisk nivå.

| (14) | I detta syfte bör, när det gäller banksektorn, anpassningar göras av uppgifterna för Rådgivande bankrörelsekommittén som inrättades genom direktiv 2000/12/EG. |
| --- | --- |

(14)

I detta syfte bör, när det gäller banksektorn, anpassningar göras av uppgifterna för Rådgivande bankrörelsekommittén som inrättades genom direktiv 2000/12/EG.

| (15) | Till följd av att dess uppgifter anpassats bör Rådgivande
  bankrörelsekommittén ersättas med
  Europeiska bankkommittén. |
| --- | --- |

(15)

Till följd av att dess uppgifter anpassats bör Rådgivande
  bankrörelsekommittén ersättas med
  Europeiska bankkommittén.

| (16) | Eftersom de åtgärder som krävs för genomförandet av direktiv 2000/12/EG är åtgärder av allmän räckvidd enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tilllämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (22) bör de antas enligt det kommittéförfarande som föreskrivs i artikel 5 i det beslutet. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom de åtgärder som krävs för genomförandet av direktiv 2000/12/EG är åtgärder av allmän räckvidd enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tilllämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (22) bör de antas enligt det kommittéförfarande som föreskrivs i artikel 5 i det beslutet.

| (17) | De antagna genomförandebestämmelserna får inte modifiera de grundläggande bestämmelserna i direktiven. |
| --- | --- |

(17)

De antagna genomförandebestämmelserna får inte modifiera de grundläggande bestämmelserna i direktiven.

| (18) | Europaparlamentet bör ges tre månader från det att förslaget till genomförandebestämmelser för första gången översänts för att behandla det och avge ett yttrande. I brådskande och vederbörligen motiverade fall kan denna period dock förkortas. Om en resolution antas av Europaparlamentet inom denna period skall kommissionen ta upp förslaget för ny behandling. |
| --- | --- |

(18)

Europaparlamentet bör ges tre månader från det att förslaget till genomförandebestämmelser för första gången översänts för att behandla det och avge ett yttrande. I brådskande och vederbörligen motiverade fall kan denna period dock förkortas. Om en resolution antas av Europaparlamentet inom denna period skall kommissionen ta upp förslaget för ny behandling.

| (19) | När kommissionen utövar sina genomförandebefogenheter bör den respektera följande principer:








  — | behovet att bland investerare skapa förtroende för finansiella marknader genom att främja höga krav på insyn avseende finansiella marknader, |
| --- | --- | --- |

(19)

När kommissionen utövar sina genomförandebefogenheter bör den respektera följande principer:

—

behovet att bland investerare skapa förtroende för finansiella marknader genom att främja höga krav på insyn avseende finansiella marknader,

| — | behovet av att tillhandahålla investerarna ett brett utbud av konkurrerande investeringar samt insyns- och skyddsnivåer som är skräddarsydda efter omständigheterna, |
| --- | --- |

—

behovet av att tillhandahålla investerarna ett brett utbud av konkurrerande investeringar samt insyns- och skyddsnivåer som är skräddarsydda efter omständigheterna,

| — | behovet av att se till att självständiga tillsynsmyndigheter tillämpar bestämmelserna konsekvent, särskilt när det gäller kampen mot ekonomisk brottslighet, |
| --- | --- |

—

behovet av att se till att självständiga tillsynsmyndigheter tillämpar bestämmelserna konsekvent, särskilt när det gäller kampen mot ekonomisk brottslighet,

| — | behovet av mycket god insyn och samråd med alla marknadsaktörer samt med Europaparlamentet och rådet, |
| --- | --- |

—

behovet av mycket god insyn och samråd med alla marknadsaktörer samt med Europaparlamentet och rådet,

| — | behovet av att uppmuntra innovationer på finansmarknaderna om de skall bli dynamiska och effektiva, |
| --- | --- |

—

behovet av att uppmuntra innovationer på finansmarknaderna om de skall bli dynamiska och effektiva,

| — | behovet av att garantera marknadsintegritet genom noggrann och reaktiv övervakning av finansiella innovationer, |
| --- | --- |

—

behovet av att garantera marknadsintegritet genom noggrann och reaktiv övervakning av finansiella innovationer,

| — | vikten av att minska kostnaderna för kapital och öka tillgången till detsamma, |
| --- | --- |

—

vikten av att minska kostnaderna för kapital och öka tillgången till detsamma,

| — | den långsiktiga balansen mellan kostnader och nytta för marknadsaktörerna (inklusive små och medelstora företag och privata investerare) i alla genomförandebestämmelser, |
| --- | --- |

—

den långsiktiga balansen mellan kostnader och nytta för marknadsaktörerna (inklusive små och medelstora företag och privata investerare) i alla genomförandebestämmelser,

| — | behovet av att främja den internationella konkurrenskraften för EU:s finansmarknader, utan att detta påverkar en välbehövlig utvidgning av det internationella samarbetet, |
| --- | --- |

—

behovet av att främja den internationella konkurrenskraften för EU:s finansmarknader, utan att detta påverkar en välbehövlig utvidgning av det internationella samarbetet,

| — | behovet av att åstadkomma lika villkor för alla marknadsaktörer genom att införa bestämmelser på gemenskapsnivå varje gång det är påkallat, |
| --- | --- |

—

behovet av att åstadkomma lika villkor för alla marknadsaktörer genom att införa bestämmelser på gemenskapsnivå varje gång det är påkallat,

| — | behovet av att respektera skillnader mellan nationella marknader när dessa skillnader inte i onödan inkräktar på den inre marknadens sammanhållning, |
| --- | --- |

—

behovet av att respektera skillnader mellan nationella marknader när dessa skillnader inte i onödan inkräktar på den inre marknadens sammanhållning,

| — | behovet av att se till att samordning sker med annan gemenskapslagstiftning inom detta område, eftersom skillnader i information och brist på insyn kan äventyra marknadernas funktion och framför allt skada konsumenter och privata investerare. |
| --- | --- |

—

behovet av att se till att samordning sker med annan gemenskapslagstiftning inom detta område, eftersom skillnader i information och brist på insyn kan äventyra marknadernas funktion och framför allt skada konsumenter och privata investerare.

| (20) | Vissa befintliga bestämmelser om tekniska anpassningar av direktiv 2000/12/EG behöver bringas i överensstämmelse med beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(20)

Vissa befintliga bestämmelser om tekniska anpassningar av direktiv 2000/12/EG behöver bringas i överensstämmelse med beslut 1999/468/EG.

| (21) | För att säkerställa institutionell och rättslig överensstämmelse med den metod som tillämpas inom andra gemenskapssektorer inrättas genom kommissionens beslut
  2004/10/EG
  av den
  5 november 2003 (23)

  Europeiska bankkommittén med en rådgivande funktion för att bistå kommissionen vid utarbetandet av gemenskapslagstiftning om bankverksamhet. |
| --- | --- |

(21)

För att säkerställa institutionell och rättslig överensstämmelse med den metod som tillämpas inom andra gemenskapssektorer inrättas genom kommissionens beslut
  2004/10/EG
  av den
  5 november 2003 (23)

  Europeiska bankkommittén med en rådgivande funktion för att bistå kommissionen vid utarbetandet av gemenskapslagstiftning om bankverksamhet.

| (22) | Hänvisningarna i direktiv 2000/12/EG till Rådgivande bankrörelsekommitténs rådgivande funktioner bör därför utgå. |
| --- | --- |

(22)

Hänvisningarna i direktiv 2000/12/EG till Rådgivande bankrörelsekommitténs rådgivande funktioner bör därför utgå.

| (23) | I fråga om kontrollen av beräkningsmetoder för soliditet och likviditet i kreditinstitut är Rådgivande bankrörelsekommitténs befogenheter inte längre nödvändiga till följd av harmoniseringen av kapitalkravsbestämmelserna och utvecklingen av tekniker inom kreditinstitut för att beräkna och hantera likviditetsrisker. |
| --- | --- |

(23)

I fråga om kontrollen av beräkningsmetoder för soliditet och likviditet i kreditinstitut är Rådgivande bankrörelsekommitténs befogenheter inte längre nödvändiga till följd av harmoniseringen av kapitalkravsbestämmelserna och utvecklingen av tekniker inom kreditinstitut för att beräkna och hantera likviditetsrisker.

| (24) | På grund av de betydande framsteg som gjorts i samarbetet och informationsutbytet mellan tillsynsmyndigheterna, särskilt genom samförståndsavtal, är det dessutom inte längre nödvändigt att kommissionen regelbundet övervakar vissa enskilda tillsynsbeslut och att dessa systematiskt rapporteras till Rådgivande bankrörelsekommittén. |
| --- | --- |

(24)

På grund av de betydande framsteg som gjorts i samarbetet och informationsutbytet mellan tillsynsmyndigheterna, särskilt genom samförståndsavtal, är det dessutom inte längre nödvändigt att kommissionen regelbundet övervakar vissa enskilda tillsynsbeslut och att dessa systematiskt rapporteras till Rådgivande bankrörelsekommittén.

| (25) | Inrättandet av Europeiska bankkommittén bör inte utesluta andra former av samarbete mellan de myndigheter som deltar i regleringen av och tillsynen över kreditinstitut, bl.a. inom Europeiska banktillsynskommittén, inrättad genom kommissionens beslut
  2004/5/EG av den 5 november 2003 (24)

  . |
| --- | --- |

(25)

Inrättandet av Europeiska bankkommittén bör inte utesluta andra former av samarbete mellan de myndigheter som deltar i regleringen av och tillsynen över kreditinstitut, bl.a. inom Europeiska banktillsynskommittén, inrättad genom kommissionens beslut
  2004/5/EG av den 5 november 2003 (24)

  .

| (26) | Försäkringskommittén, som inrättades genom direktiv 91/675/EEG, har till uppgift att biträda kommissionen i arbetet med att utöva genomförandebefogenheterna enligt direktiven på försäkringsområdet och särskilt för att göra de nödvändiga tekniska anpassningarna till utvecklingen inom försäkringssektorn. Sådana åtgärder vidtas i enlighet med det kommittéförfarande som anges i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(26)

Försäkringskommittén, som inrättades genom direktiv 91/675/EEG, har till uppgift att biträda kommissionen i arbetet med att utöva genomförandebefogenheterna enligt direktiven på försäkringsområdet och särskilt för att göra de nödvändiga tekniska anpassningarna till utvecklingen inom försäkringssektorn. Sådana åtgärder vidtas i enlighet med det kommittéförfarande som anges i beslut 1999/468/EG.

| (27) | I direktiv 91/675/EEG föreskrivs också att försäkringskommittén skall pröva alla frågor som avser tillämpningen av gemenskapsbestämmelser på försäkringsområdet, och särskilt bistå kommissionen med råd om nya förslag som den avser att förelägga Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(27)

I direktiv 91/675/EEG föreskrivs också att försäkringskommittén skall pröva alla frågor som avser tillämpningen av gemenskapsbestämmelser på försäkringsområdet, och särskilt bistå kommissionen med råd om nya förslag som den avser att förelägga Europaparlamentet och rådet.

| (28) | I syfte att skapa en inre marknad med tillbörligt skydd för försäkringstagare och förmånstagare omfattas försäkrings- och tjänstepensionsföretag som är verksamma på den inre marknaden med stöd av principerna om etableringsfrihet och fritt tillhandahållande av tjänster av särskild gemenskapslagstiftning. För att säkerställa en väl fungerande inre marknad och finansiell stabilitet bör denna lagstiftningen snabbt kunna anpassas till förändringar på marknaden som påverkar dessa sektorer, särskilt vad gäller de finansiella och tekniska aspekterna. |
| --- | --- |

(28)

I syfte att skapa en inre marknad med tillbörligt skydd för försäkringstagare och förmånstagare omfattas försäkrings- och tjänstepensionsföretag som är verksamma på den inre marknaden med stöd av principerna om etableringsfrihet och fritt tillhandahållande av tjänster av särskild gemenskapslagstiftning. För att säkerställa en väl fungerande inre marknad och finansiell stabilitet bör denna lagstiftningen snabbt kunna anpassas till förändringar på marknaden som påverkar dessa sektorer, särskilt vad gäller de finansiella och tekniska aspekterna.

| (29) | Försäkringskommitténs uppgifter bör därför anpassas och till följd av detta byta namn till Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén.
  På tjänstepensionsområdet bör dock Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén inte ta upp arbets- eller sociallagstiftningsaspekter, t.ex. hur tjänstepensionerna organiseras, i synnerhet vad gäller obligatorisk anslutning och resultaten av kollektivavtal. |
| --- | --- |

(29)

Försäkringskommitténs uppgifter bör därför anpassas och till följd av detta byta namn till Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén.
  På tjänstepensionsområdet bör dock Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén inte ta upp arbets- eller sociallagstiftningsaspekter, t.ex. hur tjänstepensionerna organiseras, i synnerhet vad gäller obligatorisk anslutning och resultaten av kollektivavtal.

| (30) | Eftersom de åtgärder som krävs för genomförandet av de rättsakter som omfattas av direktiv 91/675/EEG är åtgärder av allmän räckvidd enligt artikel 2 i beslut 1999/468/EG bör de antas enligt det kommittéförfarande som föreskrivs i artikel 5 i det beslutet. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom de åtgärder som krävs för genomförandet av de rättsakter som omfattas av direktiv 91/675/EEG är åtgärder av allmän räckvidd enligt artikel 2 i beslut 1999/468/EG bör de antas enligt det kommittéförfarande som föreskrivs i artikel 5 i det beslutet.

| (31) | För att säkerställa institutionell och rättslig överensstämmelse med den metod som tillämpas inom andra gemenskapssektorer inrättas genom kommissionens beslut
  2004/9/EG
  av den
  5 november 2003 (25)

  Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén med en rådgivande funktion för att bistå kommissionen på områdena för försäkring och tjänstepensioner. |
| --- | --- |

(31)

För att säkerställa institutionell och rättslig överensstämmelse med den metod som tillämpas inom andra gemenskapssektorer inrättas genom kommissionens beslut
  2004/9/EG
  av den
  5 november 2003 (25)

  Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén med en rådgivande funktion för att bistå kommissionen på områdena för försäkring och tjänstepensioner.

| (32) | Hänvisningarna i direktiv 91/675/EEG till Försäkringskommitténs rådgivande funktioner bör därför utgå. |
| --- | --- |

(32)

Hänvisningarna i direktiv 91/675/EEG till Försäkringskommitténs rådgivande funktioner bör därför utgå.

| (33) | Genom direktiv 85/611/EEG inrättades en kontaktkommitté för att bistå kommissionen genom att underlätta det harmoniserade genomförandet av direktivet med hjälp av löpande samråd, underlätta samråd mellan medlemsstater och, om nödvändigt, bistå kommissionen med råd om ändringar som bör göras i direktivet. |
| --- | --- |

(33)

Genom direktiv 85/611/EEG inrättades en kontaktkommitté för att bistå kommissionen genom att underlätta det harmoniserade genomförandet av direktivet med hjälp av löpande samråd, underlätta samråd mellan medlemsstater och, om nödvändigt, bistå kommissionen med råd om ändringar som bör göras i direktivet.

| (34) | Kontaktkommittén för fondföretag kan också sammanträda inom ramen för kommittéförfarandet på det sätt som avses i beslut 1999/468/EG för att bistå kommissionen med tekniska ändringar som skall göras i direktiv 85/611/EEG. |
| --- | --- |

(34)

Kontaktkommittén för fondföretag kan också sammanträda inom ramen för kommittéförfarandet på det sätt som avses i beslut 1999/468/EG för att bistå kommissionen med tekniska ändringar som skall göras i direktiv 85/611/EEG.

| (35) | Den 3 december 2002 uppmanade rådet kommissionen att vidta åtgärder för att bland annat föra över den rådgivande funktion som Kontaktkommittén för fondföretag har till Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(35)

Den 3 december 2002 uppmanade rådet kommissionen att vidta åtgärder för att bland annat föra över den rådgivande funktion som Kontaktkommittén för fondföretag har till Europeiska värdepapperskommittén.

| (36) | För att fullt ut genomföra modellen i de senaste direktiven på värdepappersområdet, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (26) — som ger värdepapperskommittén till uppgift att ge råd till kommissionen när den utövar sina föreskrivande befogenheter, medan övriga aspekter på värdepapperskommitténs arbete regleras genom beslut 2001/528/EG — bör de bestämmelser utgå där, enligt artikel 53 i direktiv 85/611/EEG, organisation och uppgifter fastställs för den nuvarande kontaktkommittén för fondföretag som inte avser dess kapacitet inom ramen för kommittéförfarandet. |
| --- | --- |

(36)

För att fullt ut genomföra modellen i de senaste direktiven på värdepappersområdet, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (26) — som ger värdepapperskommittén till uppgift att ge råd till kommissionen när den utövar sina föreskrivande befogenheter, medan övriga aspekter på värdepapperskommitténs arbete regleras genom beslut 2001/528/EG — bör de bestämmelser utgå där, enligt artikel 53 i direktiv 85/611/EEG, organisation och uppgifter fastställs för den nuvarande kontaktkommittén för fondföretag som inte avser dess kapacitet inom ramen för kommittéförfarandet.

| (37) | Europeiska värdepapperskommitténs behörighetsområde bör därför uttryckligen utvidgas utöver det som den redan har enligt direktiv 2003/6/EG, så att det även omfattar de uppgifter som för närvarande anges i direktiv 85/611/EEG. Eftersom de åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv är åtgärder av allmän räckvidd enligt artikel 2 i beslut 1999/468/EG bör de antas enligt det kommittéförfarande som föreskrivs i artikel 5 i det beslutet. |
| --- | --- |

(37)

Europeiska värdepapperskommitténs behörighetsområde bör därför uttryckligen utvidgas utöver det som den redan har enligt direktiv 2003/6/EG, så att det även omfattar de uppgifter som för närvarande anges i direktiv 85/611/EEG. Eftersom de åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv är åtgärder av allmän räckvidd enligt artikel 2 i beslut 1999/468/EG bör de antas enligt det kommittéförfarande som föreskrivs i artikel 5 i det beslutet.

| (38) | Motsvarande ändringar bör göras av direktiv 73/239/EEG, 92/49/EEG, direktiv 93/6/EEG, direktiv 94/19/EG, direktiv 98/78/EG, direktiv 2000/12/EG, direktiv 2001/34/EG, direktiv 2002/83/EG och direktiv 2002/87/EG. |
| --- | --- |

(38)

Motsvarande ändringar bör göras av direktiv 73/239/EEG, 92/49/EEG, direktiv 93/6/EEG, direktiv 94/19/EG, direktiv 98/78/EG, direktiv 2000/12/EG, direktiv 2001/34/EG, direktiv 2002/83/EG och direktiv 2002/87/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ÄNDRINGAR AV DIREKTIV 93/6/EEG, 94/19/EG OCH 2000/12/EG OM BANKSEKTORN

Artikel 1

Direktiv 93/6/EEG

I artikel 7.9 i direktiv 93/6/EEG skall
  orden
  ”
  och till
  Rådgivande bankrörelsekommittén” utgå.

Artikel 2

Direktiv 94/19/EG

I artikel 3.1 tredje stycket i direktiv 94/19/EG skall uttrycket ”Rådgivande bankrörelsekommittén” ersättas med ”Europeiska bankkommittén”.

Artikel 3

Direktiv 2000/12/EG

Direktiv 2000/12/EG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.4 skall ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen skall enligt förfarandet i artikel 60.2 besluta i fråga om ändringar i förteckningen i punkt 3.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.4 skall ersättas med följande:

”4.   Kommissionen skall enligt förfarandet i artikel 60.2 besluta i fråga om ändringar i förteckningen i punkt 3.”

| 2. | I artikel 2.5 skall det tredje stycket ersättas med följande:
  ”I fråga om andra kreditinstitut än sådana som etableras på nyligen uppdämt vattenområde eller som tillkommit genom uppdelning eller sammanslagning av befintliga institut, organisatoriskt beroende av eller underordnade den centrala företagsenheten, får kommissionen enligt förfarandet i artikel 60.2 utfärda ytterligare bestämmelser om tillämpningen av andra stycket, inbegripet beslut om upphävande av undantag enligt första stycket, i fall då den finner att anknytningen av nya institut, som drar fördel av bestämmelserna i andra stycket, kan påverka konkurrensen negativt.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 2.5 skall det tredje stycket ersättas med följande:

”I fråga om andra kreditinstitut än sådana som etableras på nyligen uppdämt vattenområde eller som tillkommit genom uppdelning eller sammanslagning av befintliga institut, organisatoriskt beroende av eller underordnade den centrala företagsenheten, får kommissionen enligt förfarandet i artikel 60.2 utfärda ytterligare bestämmelser om tillämpningen av andra stycket, inbegripet beslut om upphävande av undantag enligt första stycket, i fall då den finner att anknytningen av nya institut, som drar fördel av bestämmelserna i andra stycket, kan påverka konkurrensen negativt.”

| 3. | I
  artikel 4
  skall texten ”
  till kommissionen
  och den rådgivande bankrörelsekommittén”
  ersättas med ”till kommissionen”
  . |
| --- | --- |

3.

I
  artikel 4
  skall texten ”
  till kommissionen
  och den rådgivande bankrörelsekommittén”
  ersättas med ”till kommissionen”
  .

| 4. | I artikel 22.9 skall sista meningen utgå. |
| --- | --- |

4.

I artikel 22.9 skall sista meningen utgå.

| 5. | I artikel 22.10 skall sista meningen utgå. |
| --- | --- |

5.

I artikel 22.10 skall sista meningen utgå.

| 6. | I artikel 23.1
  första stycket skall inledningen ersättas med följande: ”Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen och behöriga myndigheter i övriga medlemsstater” och både
  sista meningen i punkt a och sista meningen i punkt b
  skall
  utgå. |
| --- | --- |

6.

I artikel 23.1
  första stycket skall inledningen ersättas med följande: ”Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen och behöriga myndigheter i övriga medlemsstater” och både
  sista meningen i punkt a och sista meningen i punkt b
  skall
  utgå.

| 7. | I artiklarna 24.2 och 49.2 skall ”den rådgivande kommittén” resp. ”Rådgivande bankrörelsekommittén” ersättas med ”Europeiska bankkommittén”. |
| --- | --- |

7.

I artiklarna 24.2 och 49.2 skall ”den rådgivande kommittén” resp. ”Rådgivande bankrörelsekommittén” ersättas med ”Europeiska bankkommittén”.

| 8. | Artikel 25.3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Utan att det påverkar artikel 300.1-2 i fördraget skall kommissionen med bistånd av Europeiska bankkommittén granska resultatet av de i punkt 1 nämnda förhandlingarna och de förhållanden som uppkommer till följd därav.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 25.3 skall ersättas med följande:

”3.   Utan att det påverkar artikel 300.1-2 i fördraget skall kommissionen med bistånd av Europeiska bankkommittén granska resultatet av de i punkt 1 nämnda förhandlingarna och de förhållanden som uppkommer till följd därav.”

| 9. | I artikel 52.9 skall den tredje meningen ersättas med följande:


  ”
  Berörd behörig myndighet skall vidarebefordra sådan information till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater
  ” |
| --- | --- |

9.

I artikel 52.9 skall den tredje meningen ersättas med följande:

”
  Berörd behörig myndighet skall vidarebefordra sådan information till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater
  ”

| 10. | I artikel 56a andra stycket skall ”Den Rådgivande bankrörelsekommittén får” ersättas med ”Kommissionen får begära att Europeiska bankkommittén skall”. |
| --- | --- |

10.

I artikel 56a andra stycket skall ”Den Rådgivande bankrörelsekommittén får” ersättas med ”Kommissionen får begära att Europeiska bankkommittén skall”.

| 11. | Avdelning VI skall utgå. |
| --- | --- |

11.

Avdelning VI skall utgå.

| 12. | Artikel 60.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen skall biträdas av Europeiska bankkommittén, inrättad genom kommissionens beslut
  2004/10/EG av den 5 november 2003 (27)

  (nedan kallad”kommittén”) och bestående av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare för kommissionen som ordförande.
  När det hänvisas till denna punkt, skall kommittéförfarandet i artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 7.3 och artikel 8 i det beslutet.
  Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. |
| --- | --- |

12.

Artikel 60.2 skall ersättas med följande:

”2.   Kommissionen skall biträdas av Europeiska bankkommittén, inrättad genom kommissionens beslut
  2004/10/EG av den 5 november 2003 (27)

  (nedan kallad”kommittén”) och bestående av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare för kommissionen som ordförande.

När det hänvisas till denna punkt, skall kommittéförfarandet i artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 7.3 och artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

| 13. | Artikel 64 skall ändras enligt följande:










  a) | I punkt 2 skall orden ”och Rådgivande bankrörelsekommittén” utgå. |
| --- | --- | --- |

13.

Artikel 64 skall ändras enligt följande:

a)

I punkt 2 skall orden ”och Rådgivande bankrörelsekommittén” utgå.

| b) | I punkt 6 skall orden ”och Rådgivande bankrörelsekommittén” utgå. |
| --- | --- |

b)

I punkt 6 skall orden ”och Rådgivande bankrörelsekommittén” utgå.

KAPITEL II

ÄNDRINGAR AV DIREKTIV 73/239/EEG, 91/675/EEG,
  92/49/EEG, 98/78/EG och 2002/83/EG OM FÖRSÄKRINGS- OCH TJÄNSTEPENSIONSSEKTORN

Artikel 4

Direktiv 73/239/EEG

Direktiv 73/239/EEG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 29a skall ersättas med följande:
  ”Artikel 29a
  1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen
  och behöriga myndigheter i övriga medlemsstater








  a) | om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, och |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 29a skall ersättas med följande:

”Artikel 29a

1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen
  och behöriga myndigheter i övriga medlemsstater

a)

om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, och

| b) | närhelst ett sådant moderföretag förvärvar ett innehav i ett försäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen så att det senare företaget blir det förras
  dotterföretag
  . |
| --- | --- |

b)

närhelst ett sådant moderföretag förvärvar ett innehav i ett försäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen så att det senare företaget blir det förras
  dotterföretag
  .

2.   När sådan auktorisation som avses i punkt 1 a beviljas för ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, skall företagsgruppens struktur specificeras i den anmälan som de behöriga myndigheterna skall göra till kommissionen.”

| 2. | I artikel 29b.4 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”I fall som avses i första stycket får, utöver initiativ till underhandlingar, när som helst beslutas, enligt det förfarande som avses i
  artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (28) och i överensstämmelse med artiklarna 7.3 och 8 i det beslutet
  , att medlemsstaternas behöriga myndigheter skall begränsa eller uppskjuta sina beslut om följande:






  a) | Inneliggande eller framtida ansökningar angående auktorisation. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 29b.4 skall andra stycket ersättas med följande:

”I fall som avses i första stycket får, utöver initiativ till underhandlingar, när som helst beslutas, enligt det förfarande som avses i
  artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (28) och i överensstämmelse med artiklarna 7.3 och 8 i det beslutet
  , att medlemsstaternas behöriga myndigheter skall begränsa eller uppskjuta sina beslut om följande:

a)

Inneliggande eller framtida ansökningar angående auktorisation.

| b) | Förvärv av innehav, då ansökningarna gjorts av direkta eller indirekta moderföretag för vilka det tredje landets lag gäller. |
| --- | --- |

b)

Förvärv av innehav, då ansökningarna gjorts av direkta eller indirekta moderföretag för vilka det tredje landets lag gäller.

Artikel 5

Direktiv 91/675/EEG

Direktiv 91/675/EEG skall ändras på följande sätt:

| 1. | I direktivets titel skall ”försäkringskommittén” ersättas med ”Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén”. |
| --- | --- |

1.

I direktivets titel skall ”försäkringskommittén” ersättas med ”Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén”.

| 2. | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  1.   Kommissionen skall biträdas av ”Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén”, inrättad genom kommissionens beslut
  2004/9/EG av den 5 november 2003 (29)

  , (nedan kallad ”kommittén”) bestående av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare för kommissionen som
  ordförande
  .
  2.   
  Ordföranden
  för Europeiska tillsynskommittén för försäkringar och tjänstepensioner, inrättad genom kommissionens beslut
  2004/6/EG av den 5 november 2003 (30)

  , skall som observatör delta i kommitténs sammanträden.
  3.   Kommissionen får inbjuda experter och observatörer till dess sammanträden.
  4.   Kommissionen skall tillhandahålla kommitténs sekretariat.
  5.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

2.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

1.   Kommissionen skall biträdas av ”Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén”, inrättad genom kommissionens beslut
  2004/9/EG av den 5 november 2003 (29)

  , (nedan kallad ”kommittén”) bestående av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare för kommissionen som
  ordförande
  .

2.   
  Ordföranden
  för Europeiska tillsynskommittén för försäkringar och tjänstepensioner, inrättad genom kommissionens beslut
  2004/6/EG av den 5 november 2003 (30)

  , skall som observatör delta i kommitténs sammanträden.

3.   Kommissionen får inbjuda experter och observatörer till dess sammanträden.

4.   Kommissionen skall tillhandahålla kommitténs sekretariat.

5.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

| 3. | Artikel 2 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Om det på området direkt skadeförsäkring och direkt livförsäkring, återförsäkring och tjänstepensioner antas rättsakter där kommissionen ges befogenhet att genomföra bestämmelserna i dessa, skall det kommittéförfarande som fastställs i artikel 5 i beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (31)
  tillämpas i överensstämmelse med artikel 7.3 och artikel 8 i detta.
  Den tid som anges i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. |
| --- | --- |

3.

Artikel 2 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

Om det på området direkt skadeförsäkring och direkt livförsäkring, återförsäkring och tjänstepensioner antas rättsakter där kommissionen ges befogenhet att genomföra bestämmelserna i dessa, skall det kommittéförfarande som fastställs i artikel 5 i beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (31)
  tillämpas i överensstämmelse med artikel 7.3 och artikel 8 i detta.

Den tid som anges i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

| 4. | Artiklarna 3 och 4 skall utgå. |
| --- | --- |

4.

Artiklarna 3 och 4 skall utgå.

Artikel 6

Direktiv 92/49/EEG

I artikel 40.10 i direktiv 92/49/EEG skall orden ”till den försäkringskommitté som upprättats genom direktiv 91/675/EEG överlämna en rapport med en sammanställning av det antal och de olika typer av” ersättas med ”underrätta Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén om”.

Artikel 7

Direktiv 98/78/EG

Direktiv 98/78/EG skall ändras enligt följande:

| 1. | I artikel 10a.3 skall orden ”Kommissionen och Försäkringskommittén” ersättas med ”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 300.1 och 300.2 i fördraget skall kommissionen med bistånd av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 10a.3 skall orden ”Kommissionen och Försäkringskommittén” ersättas med ”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 300.1 och 300.2 i fördraget skall kommissionen med bistånd av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén”.

| 2. | I artikel 11.5 skall orden ”till Försäkringskommittén överlämna” ersättas med ordet ”utfärda”. |
| --- | --- |

2.

I artikel 11.5 skall orden ”till Försäkringskommittén överlämna” ersättas med ordet ”utfärda”.

Artikel 8

Direktiv 2002/83/EG

Direktiv 2002/83/EG ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 46.9 skall ”
  kommissionen[skall]
  till Försäkringskommittén överlämna
  en rapport med en sammanställning av
  ” ersättas med ”
  kommissionen skall informera kommittén om
  ”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 46.9 skall ”
  kommissionen[skall]
  till Försäkringskommittén överlämna
  en rapport med en sammanställning av
  ” ersättas med ”
  kommissionen skall informera kommittén om
  ”.

| 2. | Artikel 58 skall ersättas med följande:


  ”
  Artikel 58




  Information från medlemsstaterna till kommissionen




  Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen och de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater










  a) | om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, och |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 58 skall ersättas med följande:

”
  Artikel 58

Information från medlemsstaterna till kommissionen

Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen och de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater

a)

om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, och

| b) | närhelst ett sådant moderföretag förvärvar ett innehav i ett försäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen så att det senare företaget blir det förras dotterföretag. |
| --- | --- |

b)

närhelst ett sådant moderföretag förvärvar ett innehav i ett försäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen så att det senare företaget blir det förras dotterföretag.

När en sådan auktorisation som anges i punkt 1 a beviljas för ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, skall företagsgruppens struktur närmare anges i den anmälan som de behöriga myndigheterna skall göra till kommissionen och övriga behöriga myndigheter.
  ”

| 3. | I artikel 65 skall punkterna 1 och 3 utgå. |
| --- | --- |

3.

I artikel 65 skall punkterna 1 och 3 utgå.

KAPITEL III

ÄNDRING AV
  DIREKTIVEN
  85/611/EEG
  OCH 2001/34/EG
  OM VÄRDEPAPPERSSEKTORN

Artikel 9

Direktiv 85/611/EEG

Direktiv 85/611/EEG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6c skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 9 skall sista meningen ersättas med följande:
  ”Kommissionen skall vartannat år utfärda en rapport om sådana fall.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 6c skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 9 skall sista meningen ersättas med följande:

”Kommissionen skall vartannat år utfärda en rapport om sådana fall.”

| b) | I punkt 10 skall sista meningen ersättas med följande:
  ”Kommissionen skall vartannat år utfärda en rapport om sådana fall.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 10 skall sista meningen ersättas med följande:

”Kommissionen skall vartannat år utfärda en rapport om sådana fall.”

| 2. | I artikel 14.6 skall andra stycket utgå. |
| --- | --- |

2.

I artikel 14.6 skall andra stycket utgå.

| 3. | I artikel 21.4 skall den sista meningen ersättas med följande:
  ”Sådan information skall vara föremål för överväganden inom Europeiska
  värdepapperskommittén
  .” |
| --- | --- |

3.

I artikel 21.4 skall den sista meningen ersättas med följande:

”Sådan information skall vara föremål för överväganden inom Europeiska
  värdepapperskommittén
  .”

| 4. | I artikel 22.4 tredje stycket skall sista meningen ersättas med följande:
  ”Sådana underrättelser kan göras till föremål för överväganden i Europeiska värdepapperskommittén.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 22.4 tredje stycket skall sista meningen ersättas med följande:

”Sådana underrättelser kan göras till föremål för överväganden i Europeiska värdepapperskommittén.”

| 5. | Rubriken till avsnitt X skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

5.

Rubriken till avsnitt X skall ersättas med följande:

| 6. | Artikel 53 skall utgå. |
| --- | --- |

6.

Artikel 53 skall utgå.

| 7. | Artikel 53a skall ersättas med följande:
  ”Artikel 53a
  De tekniska anpassningar som skall göras i detta direktiv på de följande områdena skall antas i enlighet med det förfarande som det hänvisas till i artikel 53b.2:






  a) | Förtydligande av definitionerna för att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv inom hela gemenskapen. |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 53a skall ersättas med följande:

”Artikel 53a

De tekniska anpassningar som skall göras i detta direktiv på de följande områdena skall antas i enlighet med det förfarande som det hänvisas till i artikel 53b.2:

a)

Förtydligande av definitionerna för att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv inom hela gemenskapen.

| b) | Förenhetligande av terminologi och utformning av definitioner i enlighet med senare rättsakter om fondföretag samt närstående frågor.” |
| --- | --- |

b)

Förenhetligande av terminologi och utformning av definitioner i enlighet med senare rättsakter om fondföretag samt närstående frågor.”

| 8. | Följande artikel 53b skall införas:
  ”Artikel 53b
  1.   Kommissionen skall bistås av den Europeiska värdepapperskommittén som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (32) (nedan kallad”kommittén”).
  2.   När det hänvisas till denna punkt skall det kommittéförfarande som fastställs genom artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (33)
  tillämpas i överensstämmelse med artikel 7.3 och artikel 8 i detta.
  Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. |
| --- | --- |

8.

Följande artikel 53b skall införas:

”Artikel 53b

1.   Kommissionen skall bistås av den Europeiska värdepapperskommittén som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (32) (nedan kallad”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall det kommittéförfarande som fastställs genom artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (33)
  tillämpas i överensstämmelse med artikel 7.3 och artikel 8 i detta.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

Artikel 10

Direktiv 2001/34/EG

Direktiv 2001/34/EG skall ändras enligt följande:

| 1. | Artikel 108 skall utgå. |
| --- | --- |

1.

Artikel 108 skall utgå.

| 2. | I artikel 109.1 skall ”kommittén” ersättas med ”Europeiska värdepapperskommittén” som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003, om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (34). |
| --- | --- |

2.

I artikel 109.1 skall ”kommittén” ersättas med ”Europeiska värdepapperskommittén” som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003, om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (34).

KAPITEL IV

ÄNDRING AV DIREKTIV 2002/87/EG OM FINANSIELLA KONGLOMERAT

Artikel 11

Direktiv 2002/87/EG

Artikel 19.2 i direktiv 2002/87/EG skall ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 300.1 och 300.2 i fördraget skall kommissionen med bistånd av Europeiska bankkommittén, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén och Kommittén för finansiella konglomerat granska resultatet av de förhandlingar som avses i punkt 1 och den därigenom uppkomna
  situationen
  .”

KAPITEL V

Slutbestämmelser

Artikel 12

Artikel 12

1.
     
  De genomförandebestämmelser som antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5 i beslut 1999/468/EG, med beaktande av artiklarna 7.3 och 8 i det beslutet, får inte modifiera de grundläggande bestämmelserna i direktiven.

1.

De genomförandebestämmelser som antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5 i beslut 1999/468/EG, med beaktande av artiklarna 7.3 och 8 i det beslutet, får inte modifiera de grundläggande bestämmelserna i direktiven.

2.
     
  Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

2.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.
     
  Om villkoren i fördraget avseende utövandet av de genomförandebefogenheter som tilldelats kommissionen skulle ändras, skall kommissionen göra en översyn av detta direktiv och vid behov föreslå ändringar. En sådan översyn skall under alla omständigheter vara gjord senast den 31 december 2007.

3.

Om villkoren i fördraget avseende utövandet av de genomförandebefogenheter som tilldelats kommissionen skulle ändras, skall kommissionen göra en översyn av detta direktiv och vid behov föreslå ändringar. En sådan översyn skall under alla omständigheter vara gjord senast den 31 december 2007.

Artikel 13

Artikel 13

Införlivande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast en månad efter det att det har trätt i kraft.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 14

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15

Artikel 15

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C [...], [...], s. [...].

1

(2)  EUT C [...], [...], s. [...].

2

(3)  EUT C [...], [...], s. [...].

3

(4)  EUT C 58, 6.3.2004, s. 23.

4

(5)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

5

Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

(6)  KOM(1999) 232 slutlig.

6

(7)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 43.

7

(8)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 45.

8

(9)  Rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (EGT L 228, 16.8.1973, s. 3). Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

9

(10)  Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EGT L 375, 31.12.1985, s. 3). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

10

(11)  Rådets direktiv 91/675/EEG av den 19 december 1991 om inrättande av en försäkringskommitté (EGT L 374, 31.12.1991, s. 32). Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

11

(12)  Rådets direktiv 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring (tredje direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring) (EGT L 228, 11.8.1992, s. 1). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (EGT L 35, 11.2.2003, s. 1).

12

(13)  Rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (EGT L 141, 11.6.1993, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/39/EG.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om system för garanti av insättningar (EGT L 135, 31.5.1994, s. 5).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv nr 98/78/EG av den 27 oktober 1998 om extra tillsyn över försäkringsföretag som ingår i en försäkringsgrupp (EGT L 330, 5.12.1998, s.1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/87/EG.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (EGT L 126, 26.5.2000, s. 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/69/EG (EUT L 125, 28.4.2004, s. 44).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (EGT L 184, 6.7.2001, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/71/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 64).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (EGT L 345, 19.12.2002, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (EUT L 35, 11.2.2003, s. 1).

19

(20)  
  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 115.

20

EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 115.

(21)  EUT C 25 E, 29.1.2004, s. 382.

21

(22)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

22

(23)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 36.

23

(24)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 28.

24

(25)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 34.

25

(26)  EGT L 96, 12.4.2003, s. 16.

26

(27)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 36”

27

(28)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.”

28

(29)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 34.

29

(30)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 30.”

30

(31)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.”

31

(32)  EGT L 96, 12.4.2003, s. 16.

32

(33)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.”

33

(34)  EUT L 96, 12.4.2003, s. 16.

34

P5_TA(2004)0225

Sudan

Europaparlamentets resolutionsförslag om Sudan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1),

| — | med beaktande av Sudans författning som antogs den 30 juni 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sudans författning som antogs den 30 juni 1998,

| — | med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som antogs den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som antogs den 16 december 1966,

| — | med beaktande av artikel 104a och 104.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 104a och 104.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets utskott för utveckling och samarbete sände en delegation till Sudan under tiden 19-24 februari 2004. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets utskott för utveckling och samarbete sände en delegation till Sudan under tiden 19-24 februari 2004.

| B. | Under en attack i Tawilah-området i norra Darfur den 27 februari 2004 brändes 30 byar ner till grunden och över 200 människor dödades, över 200 kvinnor och flickor våldtogs och ytterligare 150 kvinnor och barn bortrövades. |
| --- | --- |

B.

Under en attack i Tawilah-området i norra Darfur den 27 februari 2004 brändes 30 byar ner till grunden och över 200 människor dödades, över 200 kvinnor och flickor våldtogs och ytterligare 150 kvinnor och barn bortrövades.

| C. | Den 22 mars 2004 fäste Mukesh Kapila, FN:s samordnare för humanitärt bistånd till Sudan, uppmärksamhet vid den humanitära situationen i Darfur och beskrev den som en av de svåraste i världen, med omkring 700 000 internflyktingar, 110 000 flyktingar i grannlandet Chad och över 10 000 döda sedan upproret inleddes i februari 2003. |
| --- | --- |

C.

Den 22 mars 2004 fäste Mukesh Kapila, FN:s samordnare för humanitärt bistånd till Sudan, uppmärksamhet vid den humanitära situationen i Darfur och beskrev den som en av de svåraste i världen, med omkring 700 000 internflyktingar, 110 000 flyktingar i grannlandet Chad och över 10 000 döda sedan upproret inleddes i februari 2003.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i förhandlingarna mellan den sudanesiska regeringen och SPLM/A i Naivasha, Kenya. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar framstegen i förhandlingarna mellan den sudanesiska regeringen och SPLM/A i Naivasha, Kenya.

| 2. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid den politiska betydelsen av fredsprocessen mellan den sudanesiska regeringen och SPLM/A när det gäller att sätta punkt på en av de längst utdragna konflikterna i Afrika som har skördat nästan 2 miljoner människoliv och tvingat fyra miljoner människor på flykt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid den politiska betydelsen av fredsprocessen mellan den sudanesiska regeringen och SPLM/A när det gäller att sätta punkt på en av de längst utdragna konflikterna i Afrika som har skördat nästan 2 miljoner människoliv och tvingat fyra miljoner människor på flykt.

| 3. | Europaparlamentet insisterar dock på att fred i Sudan endast kan anses vara uppnådd när alla parter i konfliktområdena runtom i landet kommit överens om och respekterar ett eldupphör, och när fredsprocesser som involverar ledare för samhällen och stammar, parlamentsledamöter, det civila samhället och kvinnogrupper samt de krigsförande grupperingarna har genomförts och avslutats, även i Darfur. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet insisterar dock på att fred i Sudan endast kan anses vara uppnådd när alla parter i konfliktområdena runtom i landet kommit överens om och respekterar ett eldupphör, och när fredsprocesser som involverar ledare för samhällen och stammar, parlamentsledamöter, det civila samhället och kvinnogrupper samt de krigsförande grupperingarna har genomförts och avslutats, även i Darfur.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen och SPLM/A att snabbt lägga sista handen vid fredsavtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen och SPLM/A att snabbt lägga sista handen vid fredsavtalet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar alla parter i Dafurkonflikten att utan dröjsmål enas om eldupphör och inleda förhandlingar för att få ett slut på konflikten i området. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar alla parter i Dafurkonflikten att utan dröjsmål enas om eldupphör och inleda förhandlingar för att få ett slut på konflikten i området.

| 6. | Europaparlamentet och välkomnar det färska meddelandet om planerade samtal mellan regeringssidan och rebellerna. Parlamentet understöder den nederländska regeringens initiativ för Sudan under Nederländernas ordförandeskap i rådet om att underlätta samtal mellan de olika parterna i konflikten. Det uppmanar EU att maximera stödet för detta initiativ i hela det internationella samfundet och se till att eldupphöret får en multilateral övervakning och att relevanta aktörer, inbegripet ledare för samhällen och stammar, kvinnogrupper, parlamentsledamöter och det civila samhället kommer att involveras i fredsprocessen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet och välkomnar det färska meddelandet om planerade samtal mellan regeringssidan och rebellerna. Parlamentet understöder den nederländska regeringens initiativ för Sudan under Nederländernas ordförandeskap i rådet om att underlätta samtal mellan de olika parterna i konflikten. Det uppmanar EU att maximera stödet för detta initiativ i hela det internationella samfundet och se till att eldupphöret får en multilateral övervakning och att relevanta aktörer, inbegripet ledare för samhällen och stammar, kvinnogrupper, parlamentsledamöter och det civila samhället kommer att involveras i fredsprocessen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noggrant övervaka situationen i Darfur, vidta de åtgärder som behövs för att finna en fredlig lösning och vara konsekventa när det gäller principerna i Cotonouavtalet, i synnerhet i fråga om respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noggrant övervaka situationen i Darfur, vidta de åtgärder som behövs för att finna en fredlig lösning och vara konsekventa när det gäller principerna i Cotonouavtalet, i synnerhet i fråga om respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättssäkerhet.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar klimatet av avspänning i de nubiska bergen efter att eldupphöret började gälla och noterar med tillfredsställelse att den fria rörligheten delvis kommit igång igen mellan de områden som kontrolleras av regeringen och SPLM/A. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar klimatet av avspänning i de nubiska bergen efter att eldupphöret började gälla och noterar med tillfredsställelse att den fria rörligheten delvis kommit igång igen mellan de områden som kontrolleras av regeringen och SPLM/A.

| 9. | Europaparlamentet anser att EU bör stöda en eventuell fredsbevarande FN-styrka, godkänd av säkerhetsrådet och tror att fredsbevarare och övervakare från EU kan spela en roll, men att dessa bör stå i proportion till behoven och erkänna de framsteg som rönts av den befintliga gemensamma militära ”light touch” kommissionen (JMC) i de nubiska bergen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att EU bör stöda en eventuell fredsbevarande FN-styrka, godkänd av säkerhetsrådet och tror att fredsbevarare och övervakare från EU kan spela en roll, men att dessa bör stå i proportion till behoven och erkänna de framsteg som rönts av den befintliga gemensamma militära ”light touch” kommissionen (JMC) i de nubiska bergen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen och SPLM/A att, så snart fredsavtalet slutits, utvidga avtalets räckvidd i en anda av nationell enhet, för att trygga utvecklingen i hela landet och säkra spridningen av välstånd, inklusive oljeintäkter, på ett sätt som gynnar alla regioner i Sudan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen och SPLM/A att, så snart fredsavtalet slutits, utvidga avtalets räckvidd i en anda av nationell enhet, för att trygga utvecklingen i hela landet och säkra spridningen av välstånd, inklusive oljeintäkter, på ett sätt som gynnar alla regioner i Sudan.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla oljebolag som verkar i Sudan att försäkra sig om att personer som i det förflutna drivits på flykt på grund av utvecklandet av oljan har rätt att återvända hem och att de erhåller fullständig ersättning för flytt, återvändande eller nyinstallering och att alla oljebolag till fullo svarar mot initiativet om öppenhet för utvinningsindustrier och de internationella frivilliga säkerhetsprinciperna. Parlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att i samband med sina strategier för företagens sociala ansvar övervaka detta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar alla oljebolag som verkar i Sudan att försäkra sig om att personer som i det förflutna drivits på flykt på grund av utvecklandet av oljan har rätt att återvända hem och att de erhåller fullständig ersättning för flytt, återvändande eller nyinstallering och att alla oljebolag till fullo svarar mot initiativet om öppenhet för utvinningsindustrier och de internationella frivilliga säkerhetsprinciperna. Parlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att i samband med sina strategier för företagens sociala ansvar övervaka detta.

| 12. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av att Europeiska unionens utvecklingsbistånd efter undertecknandet av fredsavtalet och etablerandet av ett övervakat eldupphör i Darfur jämte inledande av förhandlingar, men efterlyser en utbetalning av EUF-medel enligt en steg-för-steg-metod, avhängig av en allmän förstärkning av demokratin och respekten för mänskliga rättigheter i Sudan, som bör inbegripa






  — | ett slut på den regeringsledda kampanjen för etnisk rensning i regionen Darfur och återinförande av obegränsad tillgång till humanitär hjälp för den riskdrabbade befolkningen i regionen, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av att Europeiska unionens utvecklingsbistånd efter undertecknandet av fredsavtalet och etablerandet av ett övervakat eldupphör i Darfur jämte inledande av förhandlingar, men efterlyser en utbetalning av EUF-medel enligt en steg-för-steg-metod, avhängig av en allmän förstärkning av demokratin och respekten för mänskliga rättigheter i Sudan, som bör inbegripa

—

ett slut på den regeringsledda kampanjen för etnisk rensning i regionen Darfur och återinförande av obegränsad tillgång till humanitär hjälp för den riskdrabbade befolkningen i regionen,

| — | utnämning av en nationell vice utanordnare för landets södra del med fullständiga befogenheter enligt modell av erfarenheten från Zanzibar i Tanzania, |
| --- | --- |

—

utnämning av en nationell vice utanordnare för landets södra del med fullständiga befogenheter enligt modell av erfarenheten från Zanzibar i Tanzania,

| — | anlitande av Förenta nationerna och internationella frivilligorganisationer vid förmedling av bistånd, |
| --- | --- |

—

anlitande av Förenta nationerna och internationella frivilligorganisationer vid förmedling av bistånd,

| — | fastställande av specifika riktmärken som bygger på de kriterier som redan etablerats inom ramen för den politiska dialogen mellan EU och Sudan i relation till demokrati, mänskliga rättigheter och god förvaltning, för att utvärdera framsteg inom dessa områden i syfte att möjliggöra ett gradvist beviljande av tillgängliga medel, |
| --- | --- |

—

fastställande av specifika riktmärken som bygger på de kriterier som redan etablerats inom ramen för den politiska dialogen mellan EU och Sudan i relation till demokrati, mänskliga rättigheter och god förvaltning, för att utvärdera framsteg inom dessa områden i syfte att möjliggöra ett gradvist beviljande av tillgängliga medel,

| — | maximalt utnyttjande av horisontala budgetkategorier och underlättande av överföring av medel från paket A till paket B för fredsbevarande utgifter före det slutgiltiga undertecknandet samt en reducering av försenade utgifter i framtiden, |
| --- | --- |

—

maximalt utnyttjande av horisontala budgetkategorier och underlättande av överföring av medel från paket A till paket B för fredsbevarande utgifter före det slutgiltiga undertecknandet samt en reducering av försenade utgifter i framtiden,

| — | sammankallande av en internationell konferens för frivilligorganisationer engagerade i Sudan, i syfte att behandla kapacitetsproblemen vid förmedling av bistånd i framtiden. |
| --- | --- |

—

sammankallande av en internationell konferens för frivilligorganisationer engagerade i Sudan, i syfte att behandla kapacitetsproblemen vid förmedling av bistånd i framtiden.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa största möjliga uppmärksamhet vid säkrandet av en smidig övergång mellan humanitärt bistånd, återanpassning och utveckling. Parlamentet anser det vara mycket viktigt att de framtida återanpassnings- och återuppbyggnadsinsatserna med medel ur EUF sammanlänkas med katastrofinsatserna som stöds med ECHO-medel. Parlamentet anser vidare att framgångsrika humanitära åtgärder, när de innehåller en ”utvecklingskomponent”, bör stödjas av kommissionen på ett sätt som ger dem en förlängning i EUF. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa största möjliga uppmärksamhet vid säkrandet av en smidig övergång mellan humanitärt bistånd, återanpassning och utveckling. Parlamentet anser det vara mycket viktigt att de framtida återanpassnings- och återuppbyggnadsinsatserna med medel ur EUF sammanlänkas med katastrofinsatserna som stöds med ECHO-medel. Parlamentet anser vidare att framgångsrika humanitära åtgärder, när de innehåller en ”utvecklingskomponent”, bör stödjas av kommissionen på ett sätt som ger dem en förlängning i EUF.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa sorg över den allvarliga skada på grund av en landmina som en humanitär biståndsarbetare från en frivilligorganisation ådrog sig den 5 februari 2004 i samband med distribuering av EU-finansierad livsmedelshjälp. Parlamentet understryker vikten av utvidgade minröjningsprogram runtom i Sudan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa sorg över den allvarliga skada på grund av en landmina som en humanitär biståndsarbetare från en frivilligorganisation ådrog sig den 5 februari 2004 i samband med distribuering av EU-finansierad livsmedelshjälp. Parlamentet understryker vikten av utvidgade minröjningsprogram runtom i Sudan.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna att avskaffa straffriheten för regeringsanställda och militärpersonal och ställa de personer som kränkt mänskliga rättigheter och begått andra brott inför rätta samt ställa sådana individer till svars för sina gärningar, till exempel personer ur armén, som kan ha varit involverade i vapenhandel, inklusive Lord's Resistance Army (LRA). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna att avskaffa straffriheten för regeringsanställda och militärpersonal och ställa de personer som kränkt mänskliga rättigheter och begått andra brott inför rätta samt ställa sådana individer till svars för sina gärningar, till exempel personer ur armén, som kan ha varit involverade i vapenhandel, inklusive Lord's Resistance Army (LRA).

| 16. | Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen, den sudanesiska befrielserörelsen (SLM) och rörelsen för rättvisa och jämlikhet (JEM) att välja dialog och förhandlingar och att inte, vare sig direkt eller indirekt, tillgripa väpnad kamp för att försvara sina intressen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen, den sudanesiska befrielserörelsen (SLM) och rörelsen för rättvisa och jämlikhet (JEM) att välja dialog och förhandlingar och att inte, vare sig direkt eller indirekt, tillgripa väpnad kamp för att försvara sina intressen.

| 17. | Europaparlamentet kritiserar den sudanesiska regeringen för att systematiskt ha fördröjt och hindrat humanitära biståndsarbetare tillträde i strid med principen om det humanitära biståndets neutralitet. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen och rebellgrupper som verkar i Darfur att utan restriktioner och utan dröjsmål ge Förenta nationerna, övriga biståndsorganisationer och EG-anställda eller personal permanent tillträde till alla regioner i Darfur. Parlamentet uppmanar likaså den sudanesiska regeringen att införa arrangemang för att garantera säkerheten för humanitära biståndsarbetare och internflyktingar i läger i områden som kontrolleras av regeringen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kritiserar den sudanesiska regeringen för att systematiskt ha fördröjt och hindrat humanitära biståndsarbetare tillträde i strid med principen om det humanitära biståndets neutralitet. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen och rebellgrupper som verkar i Darfur att utan restriktioner och utan dröjsmål ge Förenta nationerna, övriga biståndsorganisationer och EG-anställda eller personal permanent tillträde till alla regioner i Darfur. Parlamentet uppmanar likaså den sudanesiska regeringen att införa arrangemang för att garantera säkerheten för humanitära biståndsarbetare och internflyktingar i läger i områden som kontrolleras av regeringen.

| 18. | Europaparlamentet framhäver att FN:s representant och humanitära samordnare i Sudan tillsammans med icke-statliga organisationer och journalister samlat in en överväldigande bevisbörda om den sudanesiska regeringens inblandning i de civilmassakrar som Janjaweed-milisen utfört i Darfur. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhäver att FN:s representant och humanitära samordnare i Sudan tillsammans med icke-statliga organisationer och journalister samlat in en överväldigande bevisbörda om den sudanesiska regeringens inblandning i de civilmassakrar som Janjaweed-milisen utfört i Darfur.

| 19. | Europaparlamentet noterar med största oro det offentliga uttalande som Mukesh Kaplia, FN:s humanitära samordnare i Sudan, gjorde nyligen i vilket han konstaterade att den största humanitära och människorättsliga krisen eller katastrofen idag utspelas i Darfur, och att våldet i Darfur verkar specifikt inriktat på en särskild grupp, baserat på denna grupps etniska identitet, och att detta våld förefaller systematiskt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar med största oro det offentliga uttalande som Mukesh Kaplia, FN:s humanitära samordnare i Sudan, gjorde nyligen i vilket han konstaterade att den största humanitära och människorättsliga krisen eller katastrofen idag utspelas i Darfur, och att våldet i Darfur verkar specifikt inriktat på en särskild grupp, baserat på denna grupps etniska identitet, och att detta våld förefaller systematiskt.

| 20. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt rapporterna om att den sudanesiska regeringen försett Janjaweed- milisen med ekonomiskt, logistiskt och övrigt stöd, bland annat för det urskiljningslösa bombardemanget av civila som enligt uppgift ägde rum dem 8 och 12 mars 2004. Parlamentet uppmanar regeringen att omedelbart upphöra med allt stöd till Janjaweed, att vidta åtgärder för att upplösa denna milis och sätta stopp för alla attacker mot civila. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt rapporterna om att den sudanesiska regeringen försett Janjaweed- milisen med ekonomiskt, logistiskt och övrigt stöd, bland annat för det urskiljningslösa bombardemanget av civila som enligt uppgift ägde rum dem 8 och 12 mars 2004. Parlamentet uppmanar regeringen att omedelbart upphöra med allt stöd till Janjaweed, att vidta åtgärder för att upplösa denna milis och sätta stopp för alla attacker mot civila.

| 21. | Europaparlamentet kräver att en flygförbudszon omedelbart införs ovanför Darfur under fullständig övervakning och kontroll av FN. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att omedelbart utfärda totalt flygförbud. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att en flygförbudszon omedelbart införs ovanför Darfur under fullständig övervakning och kontroll av FN. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att omedelbart utfärda totalt flygförbud.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över det faktum att åtminstone en miljon människor har påverkats av den senaste tidens våldsamheter i Darfur, inklusive ca 110 000 flyktingar i Tchad och omkring 700 000 internflyktingar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över det faktum att åtminstone en miljon människor har påverkats av den senaste tidens våldsamheter i Darfur, inklusive ca 110 000 flyktingar i Tchad och omkring 700 000 internflyktingar.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att skydda invånarna i deras byar, att försäkra sig om att internflyktingarna har trygga ställen att vistas på och att de har tillgång till tjänster, vissa utkomstmöjligheter och bistånd. Parlamentet uppmanar regeringen att upphöra med den politik den rapporteras föra då den jagar iväg Darfurbor från sina hem på landsbygden, i riktning mot Tchad och urbana centrum i Darfur-regionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att skydda invånarna i deras byar, att försäkra sig om att internflyktingarna har trygga ställen att vistas på och att de har tillgång till tjänster, vissa utkomstmöjligheter och bistånd. Parlamentet uppmanar regeringen att upphöra med den politik den rapporteras föra då den jagar iväg Darfurbor från sina hem på landsbygden, i riktning mot Tchad och urbana centrum i Darfur-regionen.

| 24. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt Janjaweed-milisens angrepp mot civilpersoner i byar och i internflyktingcentrum, angrepp som inbegriper mord, sexuellt våld mot kvinnor, plundring och allmänna trakasserier samt även tvångsrekrytering som omfattar barn. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt Janjaweed-milisens angrepp mot civilpersoner i byar och i internflyktingcentrum, angrepp som inbegriper mord, sexuellt våld mot kvinnor, plundring och allmänna trakasserier samt även tvångsrekrytering som omfattar barn.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de kontinuerliga rapporterna om försvinnanden, kidnappningar och våldtäkter vilka är uppenbara brott mot internationell rätt och liktydiga med krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över de kontinuerliga rapporterna om försvinnanden, kidnappningar och våldtäkter vilka är uppenbara brott mot internationell rätt och liktydiga med krigsförbrytelser.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar alla parter i konflikten att avstå från att rekrytera och utnyttja barnsoldater under 18 år. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar alla parter i konflikten att avstå från att rekrytera och utnyttja barnsoldater under 18 år.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar FN att utse en särskild representant för generalsekreteraren i Sudan för att övervaka situationen i Darfur, med ansvar för att övervaka en grundlig utredning av de grymheter som Janjaweed-milisen förövat mot civilpersoner och för att se till att förövarna ställs inför rätta. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar FN att utse en särskild representant för generalsekreteraren i Sudan för att övervaka situationen i Darfur, med ansvar för att övervaka en grundlig utredning av de grymheter som Janjaweed-milisen förövat mot civilpersoner och för att se till att förövarna ställs inför rätta.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU och övriga biståndsgivare att göra allt de kan för att bistå i humanitära angelägenheter, med anledning av den förstörelse som följt av stridigheterna i Sudan och grannländerna, i synnerhet Tchad, och att erbjuda internflyktingarna och flyktingarna skydd och stöd. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar EU och övriga biståndsgivare att göra allt de kan för att bistå i humanitära angelägenheter, med anledning av den förstörelse som följt av stridigheterna i Sudan och grannländerna, i synnerhet Tchad, och att erbjuda internflyktingarna och flyktingarna skydd och stöd.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Tchad, Libyen och Centralafrikanska republiken att mer noggrant övervaka handeln med handvapen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Tchad, Libyen och Centralafrikanska republiken att mer noggrant övervaka handeln med handvapen.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de förbättrade relationerna mellan Sudan och Uganda. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att göra allt den förmår för att förhindra terroristgruppen (LRA) att verka utanför Sudan. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar de förbättrade relationerna mellan Sudan och Uganda. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att göra allt den förmår för att förhindra terroristgruppen (LRA) att verka utanför Sudan.

| 31. | Europaparlamentet noterar med oro att straffen för äktenskapsbrott under sharialagstiftningen i synnerhet drabbar kvinnor, eftersom kraven på bevisföring i praktiken aldrig uppfylls i fråga om män, medan gravida kvinnor automatiskt uppfattas som skyldiga. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar med oro att straffen för äktenskapsbrott under sharialagstiftningen i synnerhet drabbar kvinnor, eftersom kraven på bevisföring i praktiken aldrig uppfylls i fråga om män, medan gravida kvinnor automatiskt uppfattas som skyldiga.

| 32. | Europaparlamentet fördömer bruket av piskstraff och amputering och alla former av fysisk bestraffning som används i Sudan. Parlamentet påpekar att dessa är oförenliga med landets förpliktelser i enlighet med Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt med de människorättskriterier som överenskommits om inom ramen för den politiska dialogen mellan EU och Sudan. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet fördömer bruket av piskstraff och amputering och alla former av fysisk bestraffning som används i Sudan. Parlamentet påpekar att dessa är oförenliga med landets förpliktelser i enlighet med Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt med de människorättskriterier som överenskommits om inom ramen för den politiska dialogen mellan EU och Sudan.

| 33. | Europaparlamentet anser att tillämpningen av delar ur sharialagstiftningen strider mot internationell rätt, inklusive Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som Sudan undertecknat. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att tillämpningen av delar ur sharialagstiftningen strider mot internationell rätt, inklusive Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som Sudan undertecknat.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna att reformera systemet med förlängt fängelsestraff på grund av obetalda böter (straff som ofta drabbar kvinnor i alkoholproduktionen) och att se till att alla rannsakningsfångar har tillgång till en snabb och rättvis rättegång samt att försvarsrättigheterna respekteras, i enlighet med artikel 32 i landets författning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna att reformera systemet med förlängt fängelsestraff på grund av obetalda böter (straff som ofta drabbar kvinnor i alkoholproduktionen) och att se till att alla rannsakningsfångar har tillgång till en snabb och rättvis rättegång samt att försvarsrättigheterna respekteras, i enlighet med artikel 32 i landets författning.

| 35. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid den så gott som totala avsaknaden av yttrandefrihet, fria medier eller oberoende infrastrukturer för mänskliga rättigheter i Sudan och uppmanar de sudanska myndigheterna, i överensstämmelse med de internationella instrument som de undertecknat, så snart fredsavtalet slutits, att revidera arbetsmetoder och ledande principer för de särskilda polisenheter och militära säkerhets- och underrättelseenheter, som till exempel den nationella säkerhetsbyrån (NSB), vilka inrättats under kriget. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid den så gott som totala avsaknaden av yttrandefrihet, fria medier eller oberoende infrastrukturer för mänskliga rättigheter i Sudan och uppmanar de sudanska myndigheterna, i överensstämmelse med de internationella instrument som de undertecknat, så snart fredsavtalet slutits, att revidera arbetsmetoder och ledande principer för de särskilda polisenheter och militära säkerhets- och underrättelseenheter, som till exempel den nationella säkerhetsbyrån (NSB), vilka inrättats under kriget.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Sudans regering, medlemsstaternas, Förenta staternas och Norges regeringar och till regeringarna i Sudans grannländer, FN:s generalsekreterare, rådet, kommissionen, den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen och AVS-EG-ministerrådet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Sudans regering, medlemsstaternas, Förenta staternas och Norges regeringar och till regeringarna i Sudans grannländer, FN:s generalsekreterare, rådet, kommissionen, den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen och AVS-EG-ministerrådet.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

P5_TA(2004)0226

Typgodkännande av förbränningsmotorer — jordbruks- och skogsbrukstraktorer ***

Europaparlamentets rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ståndpunkt angående utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga regler vid typgodkännande av förbränningsmotorer som skall monteras i jordbruks- och skogsbrukstraktorer och i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med hänsyn till mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning (KOM(2003) 414 — 5924/2004 — C5-0151/2004 — 2003/0155(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 414 — 5924/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 414 — 5924/2004) (1),

| — | med beaktande av rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 (2),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget (C5-0151/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget (C5-0151/2004),

| — | med beaktande av artiklarna 86.1, 97.7 och 158.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 86.1, 97.7 och 158.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0223/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0223/2004).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 346, 17.12.1997, s. 78.

P5_TA(2004)0227

Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Centralamerika *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan (KOM(2003) 677 — C5-0658/2003 — 2003/0266(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 677) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 677) (1),

| — | med beaktande av artikel 181 och artikel 300.2, första stycket, första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 181 och artikel 300.2, första stycket, första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0658/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0658/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från utskottet för utveckling och samarbete och utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0120/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från utskottet för utveckling och samarbete och utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0120/2004).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0228

Avtal om politisk dialog och samarbete mellan EG och Andinska gemenskapen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om undertecknande av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan (KOM(2003) 695 — C5-0657/2003 — 2003/0268(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 695) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 695) (1),

| — | med beaktande av artikel 181 och artikel 300.2, första stycket, första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 181 och artikel 300.2, första stycket, första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0657/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0657/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från utskottet för utveckling och samarbete och utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0119/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från utskottet för utveckling och samarbete och utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0119/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0229

Garantifond för åtgärder avseende tredje land *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land KOM(2003) 604 — C5-0502/2003 — 2003/0233(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 604) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 604) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0502/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0502/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0199/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0199/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 3A (nytt) |
| | (3a) Lån från Euratoms garantifond till tredje land skall även i fortsättningen endast beviljas enligt rådets beslut 94/ 179/Euratom (2), vilket innebär att lånemedel inte kan beviljas till tredje land för finansieringen av nya kärnkraftverk utan enbart för åtgärder som höjer säkerhetsnivån vid existerande kärnkraftsinstallationer. |
| Ändring 2 |
| SKÄL 5A (nytt) |
| | (5a) Det faktum att EIB-lån till anslutningsländerna inte längre kommer att täckas av garantifonden kommer att skapa ytterligare utrymme för långivning till andra länder och/eller regioner i enlighet med rådets beslut 2000/24/ EG (3). |
| Ändring 3 |
| SKÄL 5B (nytt) |
| | (5b) Det extra utrymme som på grund av utvidgningen skapats under EIB:s mandat för lånegarantier uppgår till 2 180 miljoner euro. Kommissionen har lagt fram ett separat förslag till beslut om anslagets potentiella användning (KOM(2003) 603). |
| Ändring 4 |
| SKÄL 5C (nytt) |
| | (5c) Det belopp som tas upp i garantifonden och som hänför sig till de lån som inte längre täcks av den, uppgår till cirka 343 miljoner euro och bör återföras till budgeten som inkomst. |
| Ändring 5 |
| ARTIKEL 1, LED 3
  Artikel 7 (förordning (EG, Euratom) nr 2728/94) |
| 3) I artikel 7 skall ”den 31 mars” ersättas med ”den
  30 juni
  ”. | 3) I artikel 7 skall ”den 31 mars” ersättas med ‒den
  31 maj
  ”. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 3A (nytt)

(3a) Lån från Euratoms garantifond till tredje land skall även i fortsättningen endast beviljas enligt rådets beslut 94/ 179/Euratom (2), vilket innebär att lånemedel inte kan beviljas till tredje land för finansieringen av nya kärnkraftverk utan enbart för åtgärder som höjer säkerhetsnivån vid existerande kärnkraftsinstallationer.

Ändring 2

SKÄL 5A (nytt)

(5a) Det faktum att EIB-lån till anslutningsländerna inte längre kommer att täckas av garantifonden kommer att skapa ytterligare utrymme för långivning till andra länder och/eller regioner i enlighet med rådets beslut 2000/24/ EG (3).

Ändring 3

SKÄL 5B (nytt)

(5b) Det extra utrymme som på grund av utvidgningen skapats under EIB:s mandat för lånegarantier uppgår till 2 180 miljoner euro. Kommissionen har lagt fram ett separat förslag till beslut om anslagets potentiella användning (KOM(2003) 603).

Ändring 4

SKÄL 5C (nytt)

(5c) Det belopp som tas upp i garantifonden och som hänför sig till de lån som inte längre täcks av den, uppgår till cirka 343 miljoner euro och bör återföras till budgeten som inkomst.

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 3

Artikel 7 (förordning (EG, Euratom) nr 2728/94)

3) I artikel 7 skall ”den 31 mars” ersättas med ”den
  30 juni
  ”.

3) I artikel 7 skall ”den 31 mars” ersättas med ‒den
  31 maj
  ”.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  
  Rådets beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994 om ändring av beslut 77/270/Euratom som ger kommissionen befogenhet att ta upp Euratomlån i syfte att bidra till den finansiering som krävs för att förbättra säkerheten och effektiviteten i kärnkraftverk i vissa icke-medlemsstater (EGT L 84, 29.3.1994, s. 41).

(3)  
  Rådets beslut 2000/24/EG av den 22 december 1999 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika) (EGT L 9, 13.1.2000, s. 24).

P5_TA(2004)0230

EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap *

Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och EU:s politik för ett utvidgat europeiskt grannskap (KOM(2003) 603 — C5-0501/2003 — 2003/0232(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Förslaget ändrades på följande sätt (1):

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 4 |
| (4) En utvidgning på vissa villkor av Europeiska investeringsbankens (EIB:s) allmänna utlåningsmandat så att det även omfattar Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS) bör planeras i syfte att stödja den politik som baseras på kommissionens meddelande ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder.” | (4) En utvidgning på vissa villkor av Europeiska investeringsbankens (EIB:s) allmänna utlåningsmandat så att det även omfattar Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS) bör planeras i syfte att stödja den politik som baseras på kommissionens meddelande ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder”,
  i enlighet med Europaparlamentets resolution om detta av den 20 november 2003. |
| Ändring 2 |
| SKÄL 4A (nytt) |
| | (4a) Det bör övervägas att inkludera länder i Sydkaukasien och Centralasien i mandatet för utlåning efter 2006. |
| Ändring 3 |
| SKÄL 4B (nytt) |
| | (4b) Nödvändiga förberedande åtgärder bör vidtas för att i nästa generation av EIB:s utlåningsmandat, som skall träda i kraft senast den 1 januari 2008, inkludera följande länder: Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan. |
| Ändring 4 |
| SKÄL 8 |
| (8) I budgetplanen för perioden 2000 till 2006 anges ett tak för reserven för lånegarantier i gemenskapsbudgeten på 200 miljoner euro per år i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. | (8) I budgetplanen för perioden 2000 till 2006 anges ett tak för reserven för lånegarantier i gemenskapsbudgeten på 200 miljoner euro
  (1999 års priser)
  per år i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. |
| Ändring 5 |
| SKÄL 8A (nytt) |
| | (8a) Nära samarbete mellan EIB och kommissionen bör garantera konsekvens och synergier med EU:s geografiska samarbetsprogram och garantera att EIB:s låneoperationer kompletterar och förstärker EU:s politik för dessa regioner. |
| Ändring 6 |
| ARTIKEL 1, PUNKT 1, LED A, NUMMER ii, STYCKE 2
  Artikel 1, punkt 1, stycke 2, andra meningen (beslut 2000/24/EG) |
| (ii) Det övergripande taket för de öppnade krediterna skall vara
  19 760 miljoner euro
  , fördelade på följande sätt:






  — | De sydöstra grannländerna:
  9 185 miljoner euro |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 4

(4) En utvidgning på vissa villkor av Europeiska investeringsbankens (EIB:s) allmänna utlåningsmandat så att det även omfattar Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS) bör planeras i syfte att stödja den politik som baseras på kommissionens meddelande ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder.”

(4) En utvidgning på vissa villkor av Europeiska investeringsbankens (EIB:s) allmänna utlåningsmandat så att det även omfattar Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS) bör planeras i syfte att stödja den politik som baseras på kommissionens meddelande ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder”,
  i enlighet med Europaparlamentets resolution om detta av den 20 november 2003.

Ändring 2

SKÄL 4A (nytt)

(4a) Det bör övervägas att inkludera länder i Sydkaukasien och Centralasien i mandatet för utlåning efter 2006.

Ändring 3

SKÄL 4B (nytt)

(4b) Nödvändiga förberedande åtgärder bör vidtas för att i nästa generation av EIB:s utlåningsmandat, som skall träda i kraft senast den 1 januari 2008, inkludera följande länder: Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan.

Ändring 4

SKÄL 8

(8) I budgetplanen för perioden 2000 till 2006 anges ett tak för reserven för lånegarantier i gemenskapsbudgeten på 200 miljoner euro per år i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

(8) I budgetplanen för perioden 2000 till 2006 anges ett tak för reserven för lånegarantier i gemenskapsbudgeten på 200 miljoner euro
  (1999 års priser)
  per år i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

Ändring 5

SKÄL 8A (nytt)

(8a) Nära samarbete mellan EIB och kommissionen bör garantera konsekvens och synergier med EU:s geografiska samarbetsprogram och garantera att EIB:s låneoperationer kompletterar och förstärker EU:s politik för dessa regioner.

Ändring 6

ARTIKEL 1, PUNKT 1, LED A, NUMMER ii, STYCKE 2

Artikel 1, punkt 1, stycke 2, andra meningen (beslut 2000/24/EG)

(ii) Det övergripande taket för de öppnade krediterna skall vara
  19 760 miljoner euro
  , fördelade på följande sätt:

—

De sydöstra grannländerna:

9 185 miljoner euro

| — | Medelhavsområdet:
  6 520 miljoner euro |
| --- | --- |

—

Medelhavsområdet:

6 520 miljoner euro

| — | Latinamerika och Asien:
  2 480 miljoner euro |
| --- | --- |

—

Latinamerika och Asien:

2 480 miljoner euro

| — | Sydafrika:
  825 miljoner euro |
| --- | --- |

—

Sydafrika:

825 miljoner euro

| — | Särskild åtgärd till stöd för konsolidering och förstärkning av tullunionen mellan EG och Turkiet:
  450 miljoner euro |
| --- | --- |

—

Särskild åtgärd till stöd för konsolidering och förstärkning av tullunionen mellan EG och Turkiet:

450 miljoner euro

| — | Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS):


  300 miljoner euro, |
| --- | --- |

—

Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS):

300 miljoner euro,

och det skall utnyttjas senast den 31 januari 2007. De krediter som redan har utanordnats skall beaktas som avdrag från de regionala taken. Taket för Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS) skall dock vara avhängigt av att dessa länder uppfyller de särskilda villkor som lagts fast av kommissionen i enlighet med dess meddelande ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder”. Kommissionen skall godkänna aktiverandet av taket för Ryssland och de västra nya oberoende staterna på grundval av varje land separat. När det gäller Ryssland skall projekt som uppfyller de kriterier som specificeras i artikel 2.3 i rådets beslut 2001/777/EG vara bidragsberättigade så snart som det tak på 100 miljoner euro som anges i beslutet har uppnåtts.

(ii) Det övergripande taket för de öppnade krediterna skall vara
  20 260 miljoner euro
  , fördelade på följande sätt:

| — | De sydöstra grannländerna:
  9 185 miljoner euro |
| --- | --- |

—

De sydöstra grannländerna:

9 185 miljoner euro

| — | Medelhavsområdet:
  6 520 miljoner euro |
| --- | --- |

—

Medelhavsområdet:

6 520 miljoner euro

| — | Latinamerika och Asien:
  2 480 miljoner euro |
| --- | --- |

—

Latinamerika och Asien:

2 480 miljoner euro

| — | Sydafrika:
  825 miljoner euro |
| --- | --- |

—

Sydafrika:

825 miljoner euro

| — | Särskild åtgärd till stöd för konsolidering och förstärkning av tullunionen mellan EG och Turkiet:
  450 miljoner euro |
| --- | --- |

—

Särskild åtgärd till stöd för konsolidering och förstärkning av tullunionen mellan EG och Turkiet:

450 miljoner euro

| — | Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS):


  800 miljoner euro, |
| --- | --- |

—

Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS):

800 miljoner euro,

och det skall utnyttjas senast den 31 januari 2007. De krediter som redan har utanordnats skall beaktas som avdrag från de regionala taken. Taket för Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS) skall dock vara avhängigt av att dessa länder uppfyller de särskilda villkor som lagts fast av kommissionen i enlighet med dess meddelande ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder”. Kommissionen skall godkänna aktiverandet av taket för Ryssland och de västra nya oberoende staterna på grundval av varje land separat. När det gäller Ryssland skall projekt som uppfyller de kriterier som specificeras i artikel 2.3 i rådets beslut 2001/777/EG vara bidragsberättigade så snart som det tak på 100 miljoner euro som anges i beslutet har uppnåtts.

Ändring 7

ARTIKEL 1, PUNKT 1, LED ba (nytt)

Artikel 1, punkt 3a (ny) (beslut 2000/24/EG)

| (ba) | En ny punkt 3a skall läggas till:



  3a. EIB uppmanas att förbereda genomförbarhetsstudier om att från 2007 inkludera länder i Sydkaukasien och Centralasien i mandatet. |
| --- | --- |

(ba)

3a. EIB uppmanas att förbereda genomförbarhetsstudier om att från 2007 inkludera länder i Sydkaukasien och Centralasien i mandatet.

---

(1)  Efter det att ändringarna antagits återförvisades ärendet till utskottet i enlighet med artikel 69.2 i arbetsordningen (A5-0198/2004).

P5_TA(2004)0231

Makroekonomiskt bistånd till Albanien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt bistånd till Albanien och upphävande av beslut 1999/282/EG (KOM(2003) 834 — C5-0048/2004 — 2003/0330(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 834) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 834) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0048/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0048/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och budgetutskottet (A5-0225/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och budgetutskottet (A5-0225/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 2 |
| SKÄL 3a (nytt) |
| | (3a) Detta finansiella stöd, särskilt bidragsdelen, kommer att ges efter en kontroll av att det finns möjligheter att uppfylla de ekonomiska och politiska kraven. |
| Ändring 1 |
| SKÄL 4a (nytt) |
| | 4a. Internationella valutafonden har genomfört sin tredje översyn inom ramen för Albaniens instrument för fattigdomsminskning och tillväxt (PRGF), |
| Ändring 3 |
| SKÄL 11 |
| (11) Budgetmyndighetens befogenhet påverkas inte av att en bidragsdel inkluderats i biståndet. | (11) Budgetmyndighetens befogenhet påverkas inte av att en bidragsdel inkluderats i biståndet.
  Bidragsdelen kommer att göras tillgänglig i enlighet med artikel 6.4 i förordning (EG) nr 2666/2000 (2) (Cards). |
| Ändring 4 |
| SKÄL 12a (nytt) |
| | (12a) Denna typ av bistånd, som omfattar både ett långfristigt lån och en bidragsdel, ges endast i undantagsfall och kan inte under några omständigheter åberopas i framtiden. |
| Ändring 5 |
| ARTIKEL 2, PUNKT 1 |
| 1. Kommissionen är bemyndigad att, efter konsultation med Ekonomiska och finansiella kommittén, enas med Albaniens myndigheter om vilken ekonomisk politik och vilka finansiella villkor som skall ingå i biståndet och detta skall formuleras i ett samförståndsavtal. Villkoren skall vara i överensstämmelse med de avtal som avses i artikel 1.4. | 1. Kommissionen är bemyndigad att, efter konsultation med Ekonomiska och finansiella kommittén, enas med Albaniens myndigheter om vilken ekonomisk politik och vilka finansiella villkor som skall ingå i biståndet och detta skall formuleras i ett samförståndsavtal. Villkoren skall vara i överensstämmelse med de avtal som avses i artikel 1.4.
  Europaparlamentet skall informeras om den slutliga lydelsen av samförståndsavtalet. |
| Ändring 6 |
| ARTIKEL 2, PUNKT 3a (ny) |
| | 3a. Kommissionen skall i synnerhet övervaka och bistå i samband med arbetet med att förbättra uppbörden av inkomsterna genom skattepolitiska och skatteadministrativa åtgärder och den därpå följande minskningen av den informella ekonomin. Detta kommer avsevärt att bidra till att minska det nuvarande inkomstunderskottet, som måste täckas med hjälp av makroekonomiskt bistånd, såsom detta bidrag och lån. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 2

SKÄL 3a (nytt)

(3a) Detta finansiella stöd, särskilt bidragsdelen, kommer att ges efter en kontroll av att det finns möjligheter att uppfylla de ekonomiska och politiska kraven.

Ändring 1

SKÄL 4a (nytt)

4a. Internationella valutafonden har genomfört sin tredje översyn inom ramen för Albaniens instrument för fattigdomsminskning och tillväxt (PRGF),

Ändring 3

SKÄL 11

(11) Budgetmyndighetens befogenhet påverkas inte av att en bidragsdel inkluderats i biståndet.

(11) Budgetmyndighetens befogenhet påverkas inte av att en bidragsdel inkluderats i biståndet.
  Bidragsdelen kommer att göras tillgänglig i enlighet med artikel 6.4 i förordning (EG) nr 2666/2000 (2) (Cards).

Ändring 4

SKÄL 12a (nytt)

(12a) Denna typ av bistånd, som omfattar både ett långfristigt lån och en bidragsdel, ges endast i undantagsfall och kan inte under några omständigheter åberopas i framtiden.

Ändring 5

ARTIKEL 2, PUNKT 1

1. Kommissionen är bemyndigad att, efter konsultation med Ekonomiska och finansiella kommittén, enas med Albaniens myndigheter om vilken ekonomisk politik och vilka finansiella villkor som skall ingå i biståndet och detta skall formuleras i ett samförståndsavtal. Villkoren skall vara i överensstämmelse med de avtal som avses i artikel 1.4.

1. Kommissionen är bemyndigad att, efter konsultation med Ekonomiska och finansiella kommittén, enas med Albaniens myndigheter om vilken ekonomisk politik och vilka finansiella villkor som skall ingå i biståndet och detta skall formuleras i ett samförståndsavtal. Villkoren skall vara i överensstämmelse med de avtal som avses i artikel 1.4.
  Europaparlamentet skall informeras om den slutliga lydelsen av samförståndsavtalet.

Ändring 6

ARTIKEL 2, PUNKT 3a (ny)

3a. Kommissionen skall i synnerhet övervaka och bistå i samband med arbetet med att förbättra uppbörden av inkomsterna genom skattepolitiska och skatteadministrativa åtgärder och den därpå följande minskningen av den informella ekonomin. Detta kommer avsevärt att bidra till att minska det nuvarande inkomstunderskottet, som måste täckas med hjälp av makroekonomiskt bistånd, såsom detta bidrag och lån.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1.

P5_TA(2004)0232

Begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik

Europaparlamentets resolution om begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (2003/2164(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om styre och utveckling (KOM(2003) 615), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om styre och utveckling (KOM(2003) 615),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 17 november 2003 om detta meddelande (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 17 november 2003 om detta meddelande (1),

| — | med beaktande av artiklarna 177, 178, 179, 180, 181 och 181a i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177, 178, 179, 180, 181 och 181a i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram om mänsklig utveckling 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram om mänsklig utveckling 2003,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Demokratisering, rättsstat, respekt för mänskliga rättigheter och god förvaltning i offentlig verksamhet: Utmaningar för partnerskapet mellan Europeiska unionen och AVS-länderna” (KOM(1998) 146) och sin resolution av den 15 januari 1999 (2) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Demokratisering, rättsstat, respekt för mänskliga rättigheter och god förvaltning i offentlig verksamhet: Utmaningar för partnerskapet mellan Europeiska unionen och AVS-länderna” (KOM(1998) 146) och sin resolution av den 15 januari 1999 (2) om detta meddelande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handlingsprogrammet för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utvecklingssamarbete (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handlingsprogrammet för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens utvecklingssamarbete (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land” (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om förstärkning av kapaciteten i utvecklingsländerna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om förstärkning av kapaciteten i utvecklingsländerna (5),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok om styrelseformer i EU (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok om styrelseformer i EU (6),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 98/350/GUSP av den 25 maj 1998 om mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och sunt styrelseskick i Afrika (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 98/350/GUSP av den 25 maj 1998 om mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och sunt styrelseskick i Afrika (7),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 976/1999 av den 29 april 1999 om att fastställa krav för genomförande av åtgärder för utvecklingssamarbete som bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 976/1999 av den 29 april 1999 om att fastställa krav för genomförande av åtgärder för utvecklingssamarbete som bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska unionens utvecklingspolitik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om icke-statliga aktörers deltagande i Europeiska unionens utvecklingspolitik (9),

| — | med beaktande av millenniemålen och de mål i FN:s millenniedeklaration som antogs vid FN:s millennietoppmöte den 6-8 september 2000; i FN:s millenniedeklaration angavs att ett lands framgång när det gäller att nå millenniemålen bland annat beror på gott styre och det uttrycktes ett engagemang för gott styre, utveckling och minskning av fattigdomen — både nationellt och internationellt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniemålen och de mål i FN:s millenniedeklaration som antogs vid FN:s millennietoppmöte den 6-8 september 2000; i FN:s millenniedeklaration angavs att ett lands framgång när det gäller att nå millenniemålen bland annat beror på gott styre och det uttrycktes ett engagemang för gott styre, utveckling och minskning av fattigdomen — både nationellt och internationellt,

| — | med beaktande av rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 10 november 2000 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik, i vilken institutionellt kapacitetsbyggande inom ramen för gott styre angavs som ett av sex prioriterade områden för EG:s utvecklingspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 10 november 2000 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik, i vilken institutionellt kapacitetsbyggande inom ramen för gott styre angavs som ett av sex prioriterade områden för EG:s utvecklingspolitik,

| — | med beaktande av OECD:s rapport om hur globalisering förbättrar styret (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport om hur globalisering förbättrar styret (10),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den internationella konferensen för att finansiera utveckling som antogs den 22 mars 2002 i Monterrey, i vilka rådet betonade att det i första hand är upp till utvecklingsländerna att skapa en sund makroekonomisk miljö och ett lämpligt ramverk för investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den internationella konferensen för att finansiera utveckling som antogs den 22 mars 2002 i Monterrey, i vilka rådet betonade att det i första hand är upp till utvecklingsländerna att skapa en sund makroekonomisk miljö och ett lämpligt ramverk för investeringar,

| — | med beaktande av Johannesburgplanen för genomförande som bland annat anger att gott styre på nationell och internationell nivå är nödvändigt för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Johannesburgplanen för genomförande som bland annat anger att gott styre på nationell och internationell nivå är nödvändigt för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 maj 2002, i vilka rådet välkomnar kommissionens förslag om att fördjupa arbetet om styre som ett av de prioriterade områdena i gemenskapens utvecklingspolitik, och särskilt inrättandet av en expertgrupp tillsammans med medlemsstaterna för att definiera ett konsekvent och gemensamt EU-synsätt på dessa frågor och för att tillsammans med partnerskapsländer och icke-statliga aktörer skapa ett politiskt ramverk som baseras på kopplingar mellan demokrati, gott styre och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 maj 2002, i vilka rådet välkomnar kommissionens förslag om att fördjupa arbetet om styre som ett av de prioriterade områdena i gemenskapens utvecklingspolitik, och särskilt inrättandet av en expertgrupp tillsammans med medlemsstaterna för att definiera ett konsekvent och gemensamt EU-synsätt på dessa frågor och för att tillsammans med partnerskapsländer och icke-statliga aktörer skapa ett politiskt ramverk som baseras på kopplingar mellan demokrati, gott styre och utveckling,

| — | med beaktande av att artikel 9.3 i det samarbets- och partnerskapsavtal mellan AVS-länderna och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (11) innehåller en effektiv strategi för styrelsesätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att artikel 9.3 i det samarbets- och partnerskapsavtal mellan AVS-länderna och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (11) innehåller en effektiv strategi för styrelsesätt,

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (A5-0219/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (A5-0219/2004), och av följande skäl:

| A. | Begreppet gott styre är en viktig faktor för ett lands förmåga att uppnå en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Gott styre omfattar mer än begreppen mänskliga rättigheter, rättsstaten och demokrati och omfattar effektiv offentlig förvaltning och kampen mot korruption. I slutändan handlar det om statens förmåga att tjäna medborgarna med stöd av en effektiv och öppen förvaltning av naturresurserna och av de mänskliga resurserna. |
| --- | --- |

A.

Begreppet gott styre är en viktig faktor för ett lands förmåga att uppnå en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Gott styre omfattar mer än begreppen mänskliga rättigheter, rättsstaten och demokrati och omfattar effektiv offentlig förvaltning och kampen mot korruption. I slutändan handlar det om statens förmåga att tjäna medborgarna med stöd av en effektiv och öppen förvaltning av naturresurserna och av de mänskliga resurserna.

| B. | Kommissionen vill stödja ett styre i utvecklingsländerna som grundas på dialog och kapacitetsbyggande. Den framhåller att det inte finns någon lösning som passar alla och att styre bör analyseras och främjas på landsspecifik basis. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen vill stödja ett styre i utvecklingsländerna som grundas på dialog och kapacitetsbyggande. Den framhåller att det inte finns någon lösning som passar alla och att styre bör analyseras och främjas på landsspecifik basis.

| C. | Den dåliga kvaliteten på regeringspolitiken och de offentliga förvaltningssystemen i många utvecklingsländer utgör allvarliga hinder för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

C.

Den dåliga kvaliteten på regeringspolitiken och de offentliga förvaltningssystemen i många utvecklingsländer utgör allvarliga hinder för hållbar utveckling.

| D. | Styre är ett av utvecklingsstrategins kärnelement för både de internationella givarna och EU:s utvecklingsdagordning och en väsentlig del av strategin för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

D.

Styre är ett av utvecklingsstrategins kärnelement för både de internationella givarna och EU:s utvecklingsdagordning och en väsentlig del av strategin för att minska fattigdomen.

| E. | Införandet av begreppet styre på utvecklingsdagordningen i slutet av 1980-talet var ett uttryck för ökad oro över hur effektivt biståndet var, och det har tydligt visat sig att biståndspolitiken är i stort behov av reformer. |
| --- | --- |

E.

Införandet av begreppet styre på utvecklingsdagordningen i slutet av 1980-talet var ett uttryck för ökad oro över hur effektivt biståndet var, och det har tydligt visat sig att biståndspolitiken är i stort behov av reformer.

| F. | Tidigare beviljades utvecklingsstöd alltför ofta utan vederbörligt hänsyn till mottagarlandets och dess aktörers prioriteringar, och ibland till odemokratiska regimer. Detta har lett till makroekonomisk obalans och resursslöseri, ett allt för stort stödberoende, minskade incitament till ekonomiska reformer och också till att korrumperade regimer kunnat behålla makten genom att utnyttja utvecklingsstödet för egna ändamål. |
| --- | --- |

F.

Tidigare beviljades utvecklingsstöd alltför ofta utan vederbörligt hänsyn till mottagarlandets och dess aktörers prioriteringar, och ibland till odemokratiska regimer. Detta har lett till makroekonomisk obalans och resursslöseri, ett allt för stort stödberoende, minskade incitament till ekonomiska reformer och också till att korrumperade regimer kunnat behålla makten genom att utnyttja utvecklingsstödet för egna ändamål.

| G. | Villkorat bistånd har i allt väsentligt misslyckats med att uppnå de avsedda syftena att skapa varaktiga policyrefomer. |
| --- | --- |

G.

Villkorat bistånd har i allt väsentligt misslyckats med att uppnå de avsedda syftena att skapa varaktiga policyrefomer.

| H. | Någon form av villkor för biståndet är ändå nödvändigt eftersom givarsamfundet måste redovisa sina resultat för unionsmedborgarna, vilka begär mer målinriktning och kontroll av hur biståndet distribueras. |
| --- | --- |

H.

Någon form av villkor för biståndet är ändå nödvändigt eftersom givarsamfundet måste redovisa sina resultat för unionsmedborgarna, vilka begär mer målinriktning och kontroll av hur biståndet distribueras.

| I. | Nya idéer om bistånd har redan förändrat internationella biståndsgivares politik och de koncentrerar numera sitt bistånd till länder som har en bra policy för makroekonomi och styre. |
| --- | --- |

I.

Nya idéer om bistånd har redan förändrat internationella biståndsgivares politik och de koncentrerar numera sitt bistånd till länder som har en bra policy för makroekonomi och styre.

| J. | Bistånd är effektivast om det antingen mer systematiskt inriktas på fattiga länder med sunda ekonomiska reformprogram eller används för att främja klok politik. |
| --- | --- |

J.

Bistånd är effektivast om det antingen mer systematiskt inriktas på fattiga länder med sunda ekonomiska reformprogram eller används för att främja klok politik.

| K. | Sedan början av 1990-talet har en människorättsklausul systematiskt inkluderats i alla EG-avtal med tredje land, inklusive handels- och samarbetsavtal och associeringsavtal. |
| --- | --- |

K.

Sedan början av 1990-talet har en människorättsklausul systematiskt inkluderats i alla EG-avtal med tredje land, inklusive handels- och samarbetsavtal och associeringsavtal.

| L. | Eftersom det finns en koppling mellan demokrati och gott styre bör varje samhälle skapa sin egen hemmagjorda modell för att utveckla demokratin. |
| --- | --- |

L.

Eftersom det finns en koppling mellan demokrati och gott styre bör varje samhälle skapa sin egen hemmagjorda modell för att utveckla demokratin.

| M. | Jämställdhet och ökat deltagande av kvinnor i beslutsprocessen är väsentliga ingredienser i gott styre. |
| --- | --- |

M.

Jämställdhet och ökat deltagande av kvinnor i beslutsprocessen är väsentliga ingredienser i gott styre.

| N. | Genom att främja gott styre tar EU upp en av de viktiga grundorsakerna till migration, marginalisering, interna oroligheter och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

N.

Genom att främja gott styre tar EU upp en av de viktiga grundorsakerna till migration, marginalisering, interna oroligheter och väpnade konflikter.

| O. | Det är omöjligt att minska fattigdomen utan de fattigas egna ansträngningar och deras deltagande är nödvändigt i den form av styre som det internationella samfundet skulle vilja se. |
| --- | --- |

O.

Det är omöjligt att minska fattigdomen utan de fattigas egna ansträngningar och deras deltagande är nödvändigt i den form av styre som det internationella samfundet skulle vilja se.

| P. | Eftersom styrande organ och beslutsfattare på lokal nivå är närmast medborgarna måste de delta i processen för att stärka styrelseformerna och demokratin. |
| --- | --- |

P.

Eftersom styrande organ och beslutsfattare på lokal nivå är närmast medborgarna måste de delta i processen för att stärka styrelseformerna och demokratin.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens breda, öppna och pragmatiska inställning till vad som är en avgörande faktor i länders förmåga att utrota fattigdom och befordra hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens breda, öppna och pragmatiska inställning till vad som är en avgörande faktor i länders förmåga att utrota fattigdom och befordra hållbar utveckling.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens inställning att styre måste karaktäriseras av dialog och kapacitetsbyggnad. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens inställning att styre måste karaktäriseras av dialog och kapacitetsbyggnad.

| 3. | Europaparlamentet anser att indragning av biståndet bör reserveras för de fall där upprepade kränkningar av mäns, kvinnors och barns grundläggande allmänna rättigheter inte behandlas av regeringen eller om regeringen direkt bär ansvaret för dessa kränkningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att indragning av biståndet bör reserveras för de fall där upprepade kränkningar av mäns, kvinnors och barns grundläggande allmänna rättigheter inte behandlas av regeringen eller om regeringen direkt bär ansvaret för dessa kränkningar.

| 4. | Europaparlamentet framhåller i samband med detta att dialogen bör fortsätta och att humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd under alla omständigheter måste upprätthållas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller i samband med detta att dialogen bör fortsätta och att humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd under alla omständigheter måste upprätthållas.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att koncentrera sig på specifika, pragmatiska och konkreta sätt att omsätta dessa principer i program, policyriktlinjer och åtgärder, baserade på utvecklingsländernas egna nationella erfarenheter och med aktivt deltagande av det civila samhällets organisationer, bland annat nätverken av samarbetande kommuner. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att koncentrera sig på specifika, pragmatiska och konkreta sätt att omsätta dessa principer i program, policyriktlinjer och åtgärder, baserade på utvecklingsländernas egna nationella erfarenheter och med aktivt deltagande av det civila samhällets organisationer, bland annat nätverken av samarbetande kommuner.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det sker en uppföljning av meddelandet om styre och utveckling och att utveckla och omsätta dessa principer i riktlinjer samt i årsrapporten ange hur frågan om styre har hanterats. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det sker en uppföljning av meddelandet om styre och utveckling och att utveckla och omsätta dessa principer i riktlinjer samt i årsrapporten ange hur frågan om styre har hanterats.

| 7. | Europaparlamentet anser att de olika scenarion som kommissionen presenterar i meddelandet utgör en bra ram för att analysera och ytterligare definiera en policyram för ökad överensstämmelse mellan EG:s och medlemsstaternas synsätt på styre. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att de olika scenarion som kommissionen presenterar i meddelandet utgör en bra ram för att analysera och ytterligare definiera en policyram för ökad överensstämmelse mellan EG:s och medlemsstaternas synsätt på styre.

| 8. | Europaparlamentet anser att EG:s politik när det gäller styre bör integreras i utvecklingsinstrumenten och i närliggande instrument, inklusive projekt, sektorsvisa program, budgetstöd och handelsavtal. Parlamentet betonar i detta sammanhang att bättre bedömningar av effektiviteten hos de enskilda utvecklingsländernas utvecklingsplaner är av stor betydelse för att förbättra utrikeshandeln och stoppa det ineffektiva resursutnyttjandet och slöseriet med resurser samt onödig skuldsättning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att EG:s politik när det gäller styre bör integreras i utvecklingsinstrumenten och i närliggande instrument, inklusive projekt, sektorsvisa program, budgetstöd och handelsavtal. Parlamentet betonar i detta sammanhang att bättre bedömningar av effektiviteten hos de enskilda utvecklingsländernas utvecklingsplaner är av stor betydelse för att förbättra utrikeshandeln och stoppa det ineffektiva resursutnyttjandet och slöseriet med resurser samt onödig skuldsättning.

| 9. | Europaparlamentet anser att givare kan avsäga sig kontroll till mottagarlandet, inom ramen för på förhand överenskomna mål och om öppenhet och tillfredsställande kontroll garanteras. Parlamentet anser i detta sammanhang att budgetstöd, där det är lämpligt, kan vara ett värdefullt instrument för att främja styre genom förbättringar såväl när det gäller offentlig ekonomisk förvaltning som hur de allmänna tjänsterna fungerar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att givare kan avsäga sig kontroll till mottagarlandet, inom ramen för på förhand överenskomna mål och om öppenhet och tillfredsställande kontroll garanteras. Parlamentet anser i detta sammanhang att budgetstöd, där det är lämpligt, kan vara ett värdefullt instrument för att främja styre genom förbättringar såväl när det gäller offentlig ekonomisk förvaltning som hur de allmänna tjänsterna fungerar.

| 10. | Europaparlamentet betonar att indikatorerna på styre bör skräddarsys till partnerskapslandets specifika behov. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att indikatorerna på styre bör skräddarsys till partnerskapslandets specifika behov.

| 11. | Europaparlamentet vidhåller att det krävs ett flexibelt synsätt eftersom de scenarion som kommissionen presenterar i vissa fall kan överlappa och efterfrågar en lämplig anpassning av EU:s politik för länderna i fråga. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vidhåller att det krävs ett flexibelt synsätt eftersom de scenarion som kommissionen presenterar i vissa fall kan överlappa och efterfrågar en lämplig anpassning av EU:s politik för länderna i fråga.

| 12. | Europaparlamentet anser att arbetet med komplicerade partnerskap utgör en särskilt viktig utmaning för EU och betonar att särskild uppmärksamhet bör riktas mot att utarbeta effektiva strategier för dessa partnerskap och i situationer efter en konflikt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att arbetet med komplicerade partnerskap utgör en särskilt viktig utmaning för EU och betonar att särskild uppmärksamhet bör riktas mot att utarbeta effektiva strategier för dessa partnerskap och i situationer efter en konflikt.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ståndpunkt att givare inte kan tillåta sig att helt och hållet överge länder med dåligt resultat, eftersom befolkningarna inte skall behöva betala priset för sina regeringars bristande åtaganden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ståndpunkt att givare inte kan tillåta sig att helt och hållet överge länder med dåligt resultat, eftersom befolkningarna inte skall behöva betala priset för sina regeringars bristande åtaganden.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer specifikt inrikta sig på frågor som rör ansvar och öppenhet, eftersom svaga ansvarsmekanismer tenderar att underlätta korruption och på så sätt undergräva gott styre. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer specifikt inrikta sig på frågor som rör ansvar och öppenhet, eftersom svaga ansvarsmekanismer tenderar att underlätta korruption och på så sätt undergräva gott styre.

| 15. | Europaparlamentet anser att principen om ”företagens sociala ansvar” måste utformas på ett bättre sätt, särskilt när det gäller barnarbete, för att skapa ett sunt investeringsklimat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att principen om ”företagens sociala ansvar” måste utformas på ett bättre sätt, särskilt när det gäller barnarbete, för att skapa ett sunt investeringsklimat.

| 16. | Europaparlamentet anser att specifika sociala indikatorer måste införas för att mer exakta uppgifter om styrelseskicket i länderna skall kunna uppnås, och kräver ett utökat deltagande i detta avseende av det civila samhället. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att specifika sociala indikatorer måste införas för att mer exakta uppgifter om styrelseskicket i länderna skall kunna uppnås, och kräver ett utökat deltagande i detta avseende av det civila samhället.

| 17. | Europaparlamentet anser att det behövs en skärpt syn på mänskliga rättigheter och grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det behövs en skärpt syn på mänskliga rättigheter och grundläggande fri- och rättigheter.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt främja yttrande- och föreningsfriheten för att de politiska oppositionspartierna fritt skall kunna ge uttryck för sina åsikter och för att möjliggöra införandet av fria medier. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt främja yttrande- och föreningsfriheten för att de politiska oppositionspartierna fritt skall kunna ge uttryck för sina åsikter och för att möjliggöra införandet av fria medier.

| 19. | Europaparlamentet betonar att större vikt måste läggas vid EU:s behov av att bredda uppfattningen om förstärkning av demokratin på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet understryker vikten av decentralisering och lokala regeringsinstitutioner, i syfte att föra statsförvaltningen närmare människorna. Parlamentet efterfrågar strategier som kan göra det möjligt att utveckla effektivt styre på lokal nivå. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att större vikt måste läggas vid EU:s behov av att bredda uppfattningen om förstärkning av demokratin på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet understryker vikten av decentralisering och lokala regeringsinstitutioner, i syfte att föra statsförvaltningen närmare människorna. Parlamentet efterfrågar strategier som kan göra det möjligt att utveckla effektivt styre på lokal nivå.

| 20. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att fortsätta valsystemsreformer och parlamentariska reformer bortom inrättandet av flerpartisystem för att säkerställa mer omfattande och effektivare politisk aktivitet bland befolkningen. Parlamentet är medvetet om att detta i vissa länder är ett långsiktigt mål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att fortsätta valsystemsreformer och parlamentariska reformer bortom inrättandet av flerpartisystem för att säkerställa mer omfattande och effektivare politisk aktivitet bland befolkningen. Parlamentet är medvetet om att detta i vissa länder är ett långsiktigt mål.

| 21. | Europaparlamentet erinrar om den grundläggande roll som Europeiska unionen kan spela när det gäller att bistå och övervaka valförfarandena i syfte att bidra till att förstärka demokratin i dessa länder. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erinrar om den grundläggande roll som Europeiska unionen kan spela när det gäller att bistå och övervaka valförfarandena i syfte att bidra till att förstärka demokratin i dessa länder.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det inom ramen för gott styre måste bli ett slut på straffrihet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att det inom ramen för gott styre måste bli ett slut på straffrihet.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att det därför är nödvändigt att inrätta ett oberoende rättssystem och underlätta för medborgarna att få tillgång till rättsliga myndigheter och offentlig information. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att det därför är nödvändigt att inrätta ett oberoende rättssystem och underlätta för medborgarna att få tillgång till rättsliga myndigheter och offentlig information.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att utbildning är ett mycket viktigt redskap för att ge det civila samhället större möjligheter att delta i främjandet av styre och demokrati på varje styrelsenivå. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att utbildning är ett mycket viktigt redskap för att ge det civila samhället större möjligheter att delta i främjandet av styre och demokrati på varje styrelsenivå.

| 25. | Europaparlamentet betonar att integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i all politik, ett viktigt redskap i styre, inte prioriteras i tillräckligt hög grad i meddelandet om styre och utveckling. EU uppmanas att integrera ett könsbaserat synsätt i sin analys av styre eftersom det i samband med bekämpningen av fattigdom är nödvändigt att könsaspekterna i orsakerna till fattigdom uttryckligen inkluderas i analysen av fattigdom. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i all politik, ett viktigt redskap i styre, inte prioriteras i tillräckligt hög grad i meddelandet om styre och utveckling. EU uppmanas att integrera ett könsbaserat synsätt i sin analys av styre eftersom det i samband med bekämpningen av fattigdom är nödvändigt att könsaspekterna i orsakerna till fattigdom uttryckligen inkluderas i analysen av fattigdom.

| 26. | Europaparlamentet betonar att ökad uppmärksamhet bör riktas mot den privata sektorns roll i befordrandet av gott styre och frivillig kontroll av korruption, eftersom kampen mot korruption är en väsentlig del av ett ramverk inom vilket ekonomier kan blomstra och till fullo integreras i det multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att ökad uppmärksamhet bör riktas mot den privata sektorns roll i befordrandet av gott styre och frivillig kontroll av korruption, eftersom kampen mot korruption är en väsentlig del av ett ramverk inom vilket ekonomier kan blomstra och till fullo integreras i det multilaterala handelssystemet.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att en sund hantering av invandringsproblematiken är en viktig faktor för att säkerställa gott styre överlag och efterfrågar i samband med detta en förbättrad dialog med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att en sund hantering av invandringsproblematiken är en viktig faktor för att säkerställa gott styre överlag och efterfrågar i samband med detta en förbättrad dialog med utvecklingsländerna.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja kapacitetsbyggande för regeringar och det civila samhället och att lägga vikt vid förstärkning av frivilligorganisationernas organisations-, institutions- och nätverkskapacitet i utvecklingsländer och att stödja oberoende medier. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja kapacitetsbyggande för regeringar och det civila samhället och att lägga vikt vid förstärkning av frivilligorganisationernas organisations-, institutions- och nätverkskapacitet i utvecklingsländer och att stödja oberoende medier.

| 29. | Europaparlamentet anser att det finns ett behov av välutbildad personal på delegationsnivå för att ge det stöd som behövs till kapacitetsbyggande. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att det finns ett behov av välutbildad personal på delegationsnivå för att ge det stöd som behövs till kapacitetsbyggande.

| 30. | Europaparlamentet efterfrågar förbättrat samarbete med FN, OECD, Världsbanken och andra internationella givare när det gäller stöd till program för gott styre och särskilt för förbättrad överensstämmelse mellan givarnas politik och den makroekonomiska politiken. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet efterfrågar förbättrat samarbete med FN, OECD, Världsbanken och andra internationella givare när det gäller stöd till program för gott styre och särskilt för förbättrad överensstämmelse mellan givarnas politik och den makroekonomiska politiken.

| 31. | Europaparlamentet betonar att Nepad-programmet, ett självständigt afrikanskt initiativ, är ett viktigt instrument för att bedöma gott styre i afrikanska länder. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att Nepad-programmet, ett självständigt afrikanskt initiativ, är ett viktigt instrument för att bedöma gott styre i afrikanska länder.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  DEVGEN 144/Dok. 14773/03.

(2)  EGT C 104, 14.4.1999, s. 185.

(3)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 153.

(4)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

(5)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 255.

(6)  EGT C 287, 12.10.2001, s. 1.

(7)  EGT L 158, 2.6.1998, s. 1.

(8)  EGT L 120, 8.5.1999, s. 8.

(9)  P5_TA(2003)0380.

(10)  CD/DOC (2001)13.

(11)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

P5_TA(2004)0233

Miljöansvar ***III

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004 — 2002/0021(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast och kommissionens uttalande om detta (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast och kommissionens uttalande om detta (PE-CONS 3622/2004 — C5-0079/2004),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 17) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 17) (2),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (4),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2004) 55 - C5-0044/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2004) 55 - C5-0044/2004),

| — | med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 83 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 83 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A5-0139/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A5-0139/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet och uppmärksammar kommissionens uttalande om utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet och uppmärksammar kommissionens uttalande om utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den tillsammans med kommissionens uttalande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den tillsammans med kommissionens uttalande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet den 14.5.2003, P5—TA(2003)0211.

(2)  EGT C 151 E, 25.6.2002, s. 132.

(3)  Antagna texter från sammanträdet den 17.12.2003, P5—TA(2003)0575.

(4)  EUT C 277 E, 18.11.2003, s. 10.

P5_TA(2004)0234

Foderhygien ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om att fastställa krav för foderhygien (KOM(2003) 180 — C5-0175/2003 — 2003/0071(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 180) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 180) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2, 37.2 och 152.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0175/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2, 37.2 och 152.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0175/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A5-0133/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A5-0133/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0071

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om att fastställa krav för foderhygien

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37.2 och artikel 152.4 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | Animalieproduktionen spelar en mycket viktig roll inom EU:s jordbrukssektor. Tillfredsställande resultat beror i stor utsträckning på användningen av säkert foder av god kvalitet. |
| --- | --- |

(1)

Animalieproduktionen spelar en mycket viktig roll inom EU:s jordbrukssektor. Tillfredsställande resultat beror i stor utsträckning på användningen av säkert foder av god kvalitet.

| (2) | Strävan efter en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa är ett av de grundläggande målen för livsmedelslagstiftningen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska livsmedelsmyndigheten och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (5). I den förordningen fastställs också andra gemensamma principer och definitioner för livsmedelslagstiftningen i medlemsstaterna och i gemenskapen, inklusive målet att uppnå fri rörlighet inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Strävan efter en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa är ett av de grundläggande målen för livsmedelslagstiftningen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska livsmedelsmyndigheten och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (5). I den förordningen fastställs också andra gemensamma principer och definitioner för livsmedelslagstiftningen i medlemsstaterna och i gemenskapen, inklusive målet att uppnå fri rörlighet inom gemenskapen.

| (3) | I rådets direktiv 95/69/EG av den 22 december 1995 om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn och om ändring av direktiven 70/542/EEG, 74/63/EEG, 79/373/EEG och 82/471/EEG (6) fastställs de villkor och förfaranden som gäller för vissa kategorier av anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn för att ge dem möjlighet att bedriva sin verksamhet. Erfarenheterna har visat att dessa villkor och förfaranden utgör en solid grund för säkerställandet av säkra foder. |
| --- | --- |

(3)

I rådets direktiv 95/69/EG av den 22 december 1995 om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn och om ändring av direktiven 70/542/EEG, 74/63/EEG, 79/373/EEG och 82/471/EEG (6) fastställs de villkor och förfaranden som gäller för vissa kategorier av anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn för att ge dem möjlighet att bedriva sin verksamhet. Erfarenheterna har visat att dessa villkor och förfaranden utgör en solid grund för säkerställandet av säkra foder.

| (4) | I kommissionens direktiv 98/51/EG av den 9 juli 1998 om vissa genomförandeåtgärder avseende rådets direktiv 95/69/EG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn (7) fastställs vissa åtgärder för genomförandet av rådets direktiv 95/69/EG, inklusive förfaranden för import från tredje land. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens direktiv 98/51/EG av den 9 juli 1998 om vissa genomförandeåtgärder avseende rådets direktiv 95/69/EG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn (7) fastställs vissa åtgärder för genomförandet av rådets direktiv 95/69/EG, inklusive förfaranden för import från tredje land.

| (5) | I rådets direktiv 95/69/EG fastställs villkor för godkännandet av anläggningar som tillverkar vissa ämnen som upptas i rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982 om vissa produkter som används i
  djurfoder

   (8). |
| --- | --- |

(5)

I rådets direktiv 95/69/EG fastställs villkor för godkännandet av anläggningar som tillverkar vissa ämnen som upptas i rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982 om vissa produkter som används i
  djurfoder

   (8).

| (6) | Erfarenheterna
  har också visat att det är nödvändigt att säkerställa att alla foderföretag
  inklusive vattenbruk
  verkar i överensstämmelse med harmoniserade säkerhetskrav och att det är nödvändigt att genomföra en allmän översyn för att beakta behovet att säkerställa ett bättre skydd av djurs och människors hälsa och av miljön. |
| --- | --- |

(6)

Erfarenheterna
  har också visat att det är nödvändigt att säkerställa att alla foderföretag
  inklusive vattenbruk
  verkar i överensstämmelse med harmoniserade säkerhetskrav och att det är nödvändigt att genomföra en allmän översyn för att beakta behovet att säkerställa ett bättre skydd av djurs och människors hälsa och av miljön.

| (7) | Huvudmålet för de nya hygienbestämmelserna i denna förordning är att säkerställa ett högt konsumentskydd när det gäller foder- och livsmedelssäkerhet med särskild hänsyn till följande principer:






  a) | Foderföretagaren har huvudansvaret för fodersäkerheten. |
| --- | --- | --- |

(7)

Huvudmålet för de nya hygienbestämmelserna i denna förordning är att säkerställa ett högt konsumentskydd när det gäller foder- och livsmedelssäkerhet med särskild hänsyn till följande principer:

a)

Foderföretagaren har huvudansvaret för fodersäkerheten.

| b) | Behovet att säkerställa fodersäkerheten inom hela livsmedelskedjan med början i primärproduktion av foder fram till och inklusive utfodring av livsmedelsproducerande djur. |
| --- | --- |

b)

Behovet att säkerställa fodersäkerheten inom hela livsmedelskedjan med början i primärproduktion av foder fram till och inklusive utfodring av livsmedelsproducerande djur.

| c) | Allmänt genomförande av förfaranden som grundar sig på principerna för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP) som, tillsammans med tillämpningen av god hygien, bör förstärka foderföretagarnas ansvar. |
| --- | --- |

c)

Allmänt genomförande av förfaranden som grundar sig på principerna för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP) som, tillsammans med tillämpningen av god hygien, bör förstärka foderföretagarnas ansvar.

| d) | Riktlinjer för god hygien är ett värdefullt instrument som hjälper foderföretagare på alla nivåer i foderkedjan att följa bestämmelser om foderhygien och att tillämpa HACCP-principer. |
| --- | --- |

d)

Riktlinjer för god hygien är ett värdefullt instrument som hjälper foderföretagare på alla nivåer i foderkedjan att följa bestämmelser om foderhygien och att tillämpa HACCP-principer.

| e) | Fastställande av mikrobiologiska kriterier på grundval av vetenskapliga riskkriterier. |
| --- | --- |

e)

Fastställande av mikrobiologiska kriterier på grundval av vetenskapliga riskkriterier.

| f) | Behovet att säkerställa att importerat foder är av åtminstone motsvarande kvalitet som foder som producerats i gemenskapen. |
| --- | --- |

f)

Behovet att säkerställa att importerat foder är av åtminstone motsvarande kvalitet som foder som producerats i gemenskapen.

| (8) | För att kunna säkerställa att systemet med registrering och godkännande verkligen tillämpas på alla foderföretagare och följaktligen kunna garantera full spårbarhet, är det lämpligt att se till att foderföretagarna hämtar och använder foder endast från företag som är registrerade och/eller godkända i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

För att kunna säkerställa att systemet med registrering och godkännande verkligen tillämpas på alla foderföretagare och följaktligen kunna garantera full spårbarhet, är det lämpligt att se till att foderföretagarna hämtar och använder foder endast från företag som är registrerade och/eller godkända i enlighet med denna förordning.

| (9) | En integrerad strategi behövs för att säkerställa fodersäkerheten från och
  med
  primärproduktion
  av foder
  fram till och
  med
  utsläppande på marknaden eller export av foder.
  Primärproduktion av foder inbegriper produkter som endast genomgår enkel fysikalisk behandling t.ex. rengöring, förpackning, lagring, naturlig torkning eller ensilering. |
| --- | --- |

(9)

En integrerad strategi behövs för att säkerställa fodersäkerheten från och
  med
  primärproduktion
  av foder
  fram till och
  med
  utsläppande på marknaden eller export av foder.
  Primärproduktion av foder inbegriper produkter som endast genomgår enkel fysikalisk behandling t.ex. rengöring, förpackning, lagring, naturlig torkning eller ensilering.

| (10) | I enlighet med principerna för proportionalitet och subsidiaritet är det lämpligt att gemenskapslagstiftningen inte gäller i vissa fall av privat inhemsk produktion av foder och utfodring av vissa djur eller för direktförsäljning av små mängder av
  primärproducerat foder
  på lokalnivå och
  detaljhandelsförsäljning av
  foder för sällskapsdjur. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med principerna för proportionalitet och subsidiaritet är det lämpligt att gemenskapslagstiftningen inte gäller i vissa fall av privat inhemsk produktion av foder och utfodring av vissa djur eller för direktförsäljning av små mängder av
  primärproducerat foder
  på lokalnivå och
  detaljhandelsförsäljning av
  foder för sällskapsdjur.

| (11) | Det är nödvändigt att foderrisker som förekommer på alla nivåer inom primärproduktionen
  av foder
  identifieras och kontrolleras tillräckligt för att säkerställa att syftena med denna förordning uppnås. De grundläggande principerna i denna förordnings bestämmelser bör därför vara tillämpliga på jordbruksföretag som tillverkar foder uteslutande för behoven inom sin egen produktion och på jordbruksföretag som släpper ut foder på marknaden.
  Hänsyn måste tas till att risken är mindre om foder produceras och ges till djur som endast används för inhemsk konsumtion, eller till djur som inte alls används i livsmedelsproduktion. Handel med
  små mängder av
  foderprodukter på lokal nivå och detaljhandelsförsäljning av foder för sällskapsdjur skall behandlas särskilt inom ramen för denna förordning
  . |
| --- | --- |

(11)

Det är nödvändigt att foderrisker som förekommer på alla nivåer inom primärproduktionen
  av foder
  identifieras och kontrolleras tillräckligt för att säkerställa att syftena med denna förordning uppnås. De grundläggande principerna i denna förordnings bestämmelser bör därför vara tillämpliga på jordbruksföretag som tillverkar foder uteslutande för behoven inom sin egen produktion och på jordbruksföretag som släpper ut foder på marknaden.
  Hänsyn måste tas till att risken är mindre om foder produceras och ges till djur som endast används för inhemsk konsumtion, eller till djur som inte alls används i livsmedelsproduktion. Handel med
  små mängder av
  foderprodukter på lokal nivå och detaljhandelsförsäljning av foder för sällskapsdjur skall behandlas särskilt inom ramen för denna förordning
  .

| (12) | Tillämpning av
  HACCP-principer på primärproduktion av foder är ett mål på medellång sikt för gemenskapens hygienlagstiftning. Riktlinjer för god hygien bör
  dock redan nu
  uppmuntra användningen av lämpliga hygienkrav. |
| --- | --- |

(12)

Tillämpning av
  HACCP-principer på primärproduktion av foder är ett mål på medellång sikt för gemenskapens hygienlagstiftning. Riktlinjer för god hygien bör
  dock redan nu
  uppmuntra användningen av lämpliga hygienkrav.

| (13) | Fodersäkerheten är beroende av ett antal faktorer. Lagstiftningen bör innehålla minimikrav för hygienen. Offentliga kontroller bör utföras för att kontrollera foderföretagarnas efterlevnad. Dessutom bör foderföretagarna vidta åtgärder eller anta förfaranden för att uppnå en hög fodersäkerhet. |
| --- | --- |

(13)

Fodersäkerheten är beroende av ett antal faktorer. Lagstiftningen bör innehålla minimikrav för hygienen. Offentliga kontroller bör utföras för att kontrollera foderföretagarnas efterlevnad. Dessutom bör foderföretagarna vidta åtgärder eller anta förfaranden för att uppnå en hög fodersäkerhet.

| (14) | Med hjälp av HACCP kan foderföretagarna uppnå en större fodersäkerhet. HACCP bör inte betraktas som en självregleringsmekanism och ersätter inte officiella kontroller. |
| --- | --- |

(14)

Med hjälp av HACCP kan foderföretagarna uppnå en större fodersäkerhet. HACCP bör inte betraktas som en självregleringsmekanism och ersätter inte officiella kontroller.

| (15) | Tillämpningen av HACCP-principerna kräver ett helhjärtat samarbete och engagemang av de anställda vid foderföretagen. |
| --- | --- |

(15)

Tillämpningen av HACCP-principerna kräver ett helhjärtat samarbete och engagemang av de anställda vid foderföretagen.

| (16) | HACCP inom foderproduktionen bör ta hänsyn till principerna i Codex Alimentarius samtidigt som det ges möjlighet till tillräcklig flexibilitet i alla situationer. I
  vissa
  foderföretag är det omöjligt att fastställa kritiska styrpunkter och i vissa fall kan god praxis ersätta övervakningen av kritiska styrpunkter. På motsvarande sätt innebär kravet att fastställa ”kritiska gränsvärden” inte att ett numerärt gränsvärde skall fastställas i varje fall. Kravet på att bevara dokument måste vara flexibelt för att undvika onödiga belastningar för mycket små företag.
  Det är lämpligt att se till att när ett foderföretag hanterar primärproducerat foder, inklusive därmed sammanhängande hantering samt blandning av foder med kompletteringsfoder uteslutande för sin egen djurhållning, är det inte skyldigt att följa HACCP. |
| --- | --- |

(16)

HACCP inom foderproduktionen bör ta hänsyn till principerna i Codex Alimentarius samtidigt som det ges möjlighet till tillräcklig flexibilitet i alla situationer. I
  vissa
  foderföretag är det omöjligt att fastställa kritiska styrpunkter och i vissa fall kan god praxis ersätta övervakningen av kritiska styrpunkter. På motsvarande sätt innebär kravet att fastställa ”kritiska gränsvärden” inte att ett numerärt gränsvärde skall fastställas i varje fall. Kravet på att bevara dokument måste vara flexibelt för att undvika onödiga belastningar för mycket små företag.
  Det är lämpligt att se till att när ett foderföretag hanterar primärproducerat foder, inklusive därmed sammanhängande hantering samt blandning av foder med kompletteringsfoder uteslutande för sin egen djurhållning, är det inte skyldigt att följa HACCP.

| (17) | Flexibilitet är också nödvändigt för att tillgodose behoven hos foderföretag i regioner med särskilda geografiska begränsningar eller när det gäller strukturella krav. Flexibiliteten bör dock inte medge att det görs avkall på målen för
  foderhygien. Ett
  förfarande för diskussion i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa bör
  vid behov föreskrivas
  . |
| --- | --- |

(17)

Flexibilitet är också nödvändigt för att tillgodose behoven hos foderföretag i regioner med särskilda geografiska begränsningar eller när det gäller strukturella krav. Flexibiliteten bör dock inte medge att det görs avkall på målen för
  foderhygien. Ett
  förfarande för diskussion i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa bör
  vid behov föreskrivas
  .

| (18) | Ett system genom vilket medlemsstatens behöriga myndighet registrerar och godkänner alla foderföretag är lämpligt för att säkra spårbarheten från tillverkare till användare och för att underlätta genomförandet av effektiva offentliga kontroller. De befintliga systemen för insamling av uppgifter om foderföretag kan användas av den
  behöriga
  myndigheten i medlemsstaterna för att inleda och genomföra det system som föreskrivs i denna förordning
  . |
| --- | --- |

(18)

Ett system genom vilket medlemsstatens behöriga myndighet registrerar och godkänner alla foderföretag är lämpligt för att säkra spårbarheten från tillverkare till användare och för att underlätta genomförandet av effektiva offentliga kontroller. De befintliga systemen för insamling av uppgifter om foderföretag kan användas av den
  behöriga
  myndigheten i medlemsstaterna för att inleda och genomföra det system som föreskrivs i denna förordning
  .

| (19) | Det är lämpligt att upprätthålla ett godkännandesystem för foderföretag för verksamhet som kan medföra en större risk vid fodertillverkning. Man bör införa förfaranden som utvidgar den nuvarande räckvidd av godkännandesystemet som föreskrivs i direktiv 95/69/EG. |
| --- | --- |

(19)

Det är lämpligt att upprätthålla ett godkännandesystem för foderföretag för verksamhet som kan medföra en större risk vid fodertillverkning. Man bör införa förfaranden som utvidgar den nuvarande räckvidd av godkännandesystemet som föreskrivs i direktiv 95/69/EG.

| (20) | För att
  registreras eller
  godkännas bör foderföretagen uppfylla
  ett flertal
  villkor
  som är relevanta för deras hantering av
  lokaler, utrustning, personal, produktion, kvalitetskontroll, lagring och dokumentation som säkerställer både fodersäkerheten och produkternas spårbarhet.
  Förfaranden bör föreskrivas för att dessa villkor skall kunna varieras i syfte att säkerställa deras lämplighet för olika typer av foderföretag. Det är lämpligt att tillåta medlemsstaterna att bevilja villkorligt godkännande av anläggningar, om det vid besök på plats visar sig att anläggningen uppfyller alla krav på infrastruktur och utrustning. Det är emellertid också lämpligt att fastställa en längsta tid för ett sådant villkorligt godkännande. |
| --- | --- |

(20)

För att
  registreras eller
  godkännas bör foderföretagen uppfylla
  ett flertal
  villkor
  som är relevanta för deras hantering av
  lokaler, utrustning, personal, produktion, kvalitetskontroll, lagring och dokumentation som säkerställer både fodersäkerheten och produkternas spårbarhet.
  Förfaranden bör föreskrivas för att dessa villkor skall kunna varieras i syfte att säkerställa deras lämplighet för olika typer av foderföretag. Det är lämpligt att tillåta medlemsstaterna att bevilja villkorligt godkännande av anläggningar, om det vid besök på plats visar sig att anläggningen uppfyller alla krav på infrastruktur och utrustning. Det är emellertid också lämpligt att fastställa en längsta tid för ett sådant villkorligt godkännande.

| (21) | Det bör föreskrivas förfaranden för att tillfälligt upphäva, ändra
  eller
  återta
  registrering eller
  godkännande när anläggningar ändrar eller upphör med sin verksamhet eller inte längre uppfyller villkoren för
  den
  . |
| --- | --- |

(21)

Det bör föreskrivas förfaranden för att tillfälligt upphäva, ändra
  eller
  återta
  registrering eller
  godkännande när anläggningar ändrar eller upphör med sin verksamhet eller inte längre uppfyller villkoren för
  den
  .

| (22) | Spårning
  av foder och foderingredienser genom foderkedjan är oundgängligt för fodersäkerheten. Förordning (EG) nr 178/2002 innehåller bestämmelser som säkerställer spårbarheten av foder och foderingredienser och som föreskriver ett förfarande för antagande av genomförandebestämmelser för specifika sektorer. |
| --- | --- |

(22)

Spårning
  av foder och foderingredienser genom foderkedjan är oundgängligt för fodersäkerheten. Förordning (EG) nr 178/2002 innehåller bestämmelser som säkerställer spårbarheten av foder och foderingredienser och som föreskriver ett förfarande för antagande av genomförandebestämmelser för specifika sektorer.

| (23) | På varandra följande foderkriser har visat att brister i något led av foderkedjan kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser. Foderproduktionen och dess komplexa distributionskedja underlättar inte återtagande av foder från marknaden. Kostnaderna för att rätta till ekonomisk skada inom foder- och livsmedelskedjan tas ofta från offentliga medel. Man skulle bättre kunna rätta till denna ekonomiska konsekvens till en låg kostnad för samhället om den företagare vars verksamhet orsakar ekonomisk skada inom fodersektorn
  tvingas bära
  det ekonomiska ansvaret.
  Att fastställa ett allmänt obligatoriskt system för ekonomiskt ansvar och ekonomiska garantier, exempelvis genom försäkringar, som gäller alla foderföretagare, kanske dock inte är möjligt eller lämpligt. Kommissionen bör därför mer ingående överväga denna fråga och samtidigt ta hänsyn till bestämmelser i befintlig lagstiftning med avseende på skadeståndsansvar på andra områden samt befintliga system och metoder i medlemsstaterna. I detta syfte bör kommissionen lägga fram en rapport, vid behov tillsammans med lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

(23)

På varandra följande foderkriser har visat att brister i något led av foderkedjan kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser. Foderproduktionen och dess komplexa distributionskedja underlättar inte återtagande av foder från marknaden. Kostnaderna för att rätta till ekonomisk skada inom foder- och livsmedelskedjan tas ofta från offentliga medel. Man skulle bättre kunna rätta till denna ekonomiska konsekvens till en låg kostnad för samhället om den företagare vars verksamhet orsakar ekonomisk skada inom fodersektorn
  tvingas bära
  det ekonomiska ansvaret.
  Att fastställa ett allmänt obligatoriskt system för ekonomiskt ansvar och ekonomiska garantier, exempelvis genom försäkringar, som gäller alla foderföretagare, kanske dock inte är möjligt eller lämpligt. Kommissionen bör därför mer ingående överväga denna fråga och samtidigt ta hänsyn till bestämmelser i befintlig lagstiftning med avseende på skadeståndsansvar på andra områden samt befintliga system och metoder i medlemsstaterna. I detta syfte bör kommissionen lägga fram en rapport, vid behov tillsammans med lagstiftningsförslag.

| (24) | Foder som importeras till gemenskapen måste uppfylla de allmänna kraven enligt förordning (EG) nr 178/2002 och importvillkoren enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den... [om kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd]
   (9).
  För att undvika handelsstörningar är det lämpligt att import i avvaktan på att genomförandeåtgärderna avslutas fortsatt är tillåten enligt de villkor som föreskrivs i direktiv 98/51/EG. |
| --- | --- |

(24)

Foder som importeras till gemenskapen måste uppfylla de allmänna kraven enligt förordning (EG) nr 178/2002 och importvillkoren enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den... [om kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd]
   (9).
  För att undvika handelsstörningar är det lämpligt att import i avvaktan på att genomförandeåtgärderna avslutas fortsatt är tillåten enligt de villkor som föreskrivs i direktiv 98/51/EG.

| (25) | Gemenskapsprodukter som exporteras till tredje land måste uppfylla de allmänna kraven enligt förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

(25)

Gemenskapsprodukter som exporteras till tredje land måste uppfylla de allmänna kraven enligt förordning (EG) nr 178/2002.

| (26) | Det är lämpligt att vidga räckvidden för systemet för snabb varning för livsmedel och foder enligt förordning (EG) nr 178/2002, till att inbegripa risker för djurs hälsa eller för miljön orsakade av foder som använts till icke-livsmedelsproducerande djur. |
| --- | --- |

(26)

Det är lämpligt att vidga räckvidden för systemet för snabb varning för livsmedel och foder enligt förordning (EG) nr 178/2002, till att inbegripa risker för djurs hälsa eller för miljön orsakade av foder som använts till icke-livsmedelsproducerande djur.

| (27) | Gemenskapslagstiftningen om foderhygien måste bygga på vetenskaplig rådgivning. Därför bör Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet vid behov alltid rådfrågas. |
| --- | --- |

(27)

Gemenskapslagstiftningen om foderhygien måste bygga på vetenskaplig rådgivning. Därför bör Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet vid behov alltid rådfrågas.

| (28) | Kommissionen och medlemsstaterna har ett nära och effektivt samarbete inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att ta hänsyn till teknisk och vetenskaplig utveckling. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen och medlemsstaterna har ett nära och effektivt samarbete inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att ta hänsyn till teknisk och vetenskaplig utveckling.

| (29) | Denna förordning tar hänsyn till internationella åtaganden i WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära frågor samt de internationella normerna för livsmedelssäkerhet i Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(29)

Denna förordning tar hänsyn till internationella åtaganden i WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära frågor samt de internationella normerna för livsmedelssäkerhet i Codex Alimentarius.

| (30) | Direktiven 95/69/EG och 98/51/EG bör
  upphävas
  . |
| --- | --- |

(30)

Direktiven 95/69/EG och 98/51/EG bör
  upphävas
  .

| (31) | Medlemsstaterna
  bör införa bestämmelser om påföljder, som är tillämpliga vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och skall se till att de tillämpas. Påföljderna måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterna
  bör införa bestämmelser om påföljder, som är tillämpliga vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och skall se till att de tillämpas. Påföljderna måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| (32) | Det är lämpligt att skjuta upp datum för tillämpning av förordningen för att de foderföretag som påverkas av den skall få
  tid att anpassa sig. |
| --- | --- |

(32)

Det är lämpligt att skjuta upp datum för tillämpning av förordningen för att de foderföretag som påverkas av den skall få
  tid att anpassa sig.

| (33) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(33)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ÄMNESOMRÅDE, RÄCKVIDD OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs

| a) | allmänna bestämmelser om foderhygien, |
| --- | --- |

a)

allmänna bestämmelser om foderhygien,

| b) | villkor och förfaranden som
  säkerställer spårbarhet
  av foder, |
| --- | --- |

b)

villkor och förfaranden som
  säkerställer spårbarhet
  av foder,

| c) | villkor och förfaranden för registrering och godkännande. |
| --- | --- |

c)

villkor och förfaranden för registrering och godkännande.

Artikel 2

Räckvidd

1.   Denna förordning skall gälla för

| a) | verksamhet som bedrivs av foderföretagare i alla led från och inklusive primärproduktion
  av foder
  till och inklusive utsläppande av foder på marknaden, |
| --- | --- |

a)

verksamhet som bedrivs av foderföretagare i alla led från och inklusive primärproduktion
  av foder
  till och inklusive utsläppande av foder på marknaden,

| b) | utfodring av livsmedelsproducerande djur, |
| --- | --- |

b)

utfodring av livsmedelsproducerande djur,

| c) | import
  av foder från och export till tredjeländer
  . |
| --- | --- |

c)

import
  av foder från och export till tredjeländer
  .

2.   Denna förordning skall inte gälla för

| a) | privat inhemsk produktion av foder






  — | för livsmedelsproducerande djur för privat inhemsk konsumtion och |
| --- | --- | --- |

a)

privat inhemsk produktion av foder

—

för livsmedelsproducerande djur för privat inhemsk konsumtion och

| — | för icke-livsmedelsproducerande djur, |
| --- | --- |

—

för icke-livsmedelsproducerande djur,

| b) | utfodring av livsmedelsproducerande djur för privat inhemsk konsumtion
  eller för de verksamheter som anges i artikel 1.2 c i förordning (EG) nr .../2004 [om livsmedelshygien] (11), |
| --- | --- |

b)

utfodring av livsmedelsproducerande djur för privat inhemsk konsumtion
  eller för de verksamheter som anges i artikel 1.2 c i förordning (EG) nr .../2004 [om livsmedelshygien] (11),

| c) | utfodring av icke-
  livsmedelsproducerande djur
  , |
| --- | --- |

c)

utfodring av icke-
  livsmedelsproducerande djur
  ,

| d) | producentens direktförsäljning av små mängder
  primärproducerat foder
  till lokala jordbruksföretag
  för användning på dessa jordbruksföretag
  , |
| --- | --- |

d)

producentens direktförsäljning av små mängder
  primärproducerat foder
  till lokala jordbruksföretag
  för användning på dessa jordbruksföretag
  ,

| e) | detaljhandel med foder för sällskapsdjur. |
| --- | --- |

e)

detaljhandel med foder för sällskapsdjur.

3.   Medlemsstaterna
  får
  fastställa bestämmelser och riktlinjer för de verksamheter som avses i punkt 2. Sådana nationella bestämmelser och riktlinjer skall säkerställa att målen för denna förordning uppnås.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning används beteckningarna i förordning (EG) nr 178/2002 med de särskilda betydelser som här anges:

| a) | ”foderhygien”: de åtgärder och villkor som är nödvändiga för att bekämpa faror och för att foder skall vara tjänligt att konsumeras av djur med hänsyn till dess avsedda användningsområde. |
| --- | --- |

a)

”foderhygien”: de åtgärder och villkor som är nödvändiga för att bekämpa faror och för att foder skall vara tjänligt att konsumeras av djur med hänsyn till dess avsedda användningsområde.

| b) | ”foderföretagare”: den fysiska eller juridiska person som ansvarar för att kraven enligt denna förordning uppfylls i foderföretaget under deras kontroll. |
| --- | --- |

b)

”foderföretagare”: den fysiska eller juridiska person som ansvarar för att kraven enligt denna förordning uppfylls i foderföretaget under deras kontroll.

| c) | ”fodertillsatser”: ämnen eller mikroorganismer som är tillåtna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (12). |
| --- | --- |

c)

”fodertillsatser”: ämnen eller mikroorganismer som är tillåtna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (12).

| d) | ”anläggning”: enhet i ett foderföretag. |
| --- | --- |

d)

”anläggning”: enhet i ett foderföretag.

| e) | ”behörig myndighet”: myndigheten i en medlemsstat eller ett tredje land som utsetts att utföra offentliga kontroller. |
| --- | --- |

e)

”behörig myndighet”: myndigheten i en medlemsstat eller ett tredje land som utsetts att utföra offentliga kontroller.

| f) | ”primärproduktion av foder”: produktion av jordbruksprodukter, särskilt odling, skörd, mjölkning, uppfödning av djur (före slakt) eller fiske som enbart resulterar i produkter som inte genomgår någon hantering efter det att de har skördats, insamlats eller fångats, med undantag av enkel fysisk behandling. |
| --- | --- |

f)

”primärproduktion av foder”: produktion av jordbruksprodukter, särskilt odling, skörd, mjölkning, uppfödning av djur (före slakt) eller fiske som enbart resulterar i produkter som inte genomgår någon hantering efter det att de har skördats, insamlats eller fångats, med undantag av enkel fysisk behandling.

KAPITEL II

SKYLDIGHETER

Artikel 4

Allmänna skyldigheter

1.   Foderföretagarna skall se till att alla produktions-, bearbetnings- och distributionsled under deras kontroll genomförs i enlighet med
  tillämplig gemenskapslagstiftning, nationell lagstiftning som är förenlig med denna samt
  god praxis och
  i synnerhet att de
  uppfyller de relevanta hygienkraven i denna förordning.

2.   Vid utfodring av livsmedelsproducerande djur skall
  jordbrukare vidta
  åtgärder och anta förfaranden
  för att se till att
  risken för biologisk, kemisk och
  fysisk
  kontaminering av foder, djur och
  animalieprodukter är så låg som rimligen är möjligt
  .

Artikel 5

Särskilda skyldigheter

1.   
  När det gäller verksamhet inom primärproduktion av foder och följande därmed sammanhängande verksamhet såsom

| a) | transport, lagring och hantering av primärprodukter på
  produktionsplatsen
  , |
| --- | --- |

a)

transport, lagring och hantering av primärprodukter på
  produktionsplatsen
  ,

| b) | transport
  för att leverera
  primärprodukter från
  produktionsplatsen till en anläggning
  , |
| --- | --- |

b)

transport
  för att leverera
  primärprodukter från
  produktionsplatsen till en anläggning
  ,

| c) | blandning av foder uteslutande för den egna djurhållningen utan användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag för tillsatser vid ensilering, |
| --- | --- |

c)

blandning av foder uteslutande för den egna djurhållningen utan användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag för tillsatser vid ensilering,

skall foderföretagare följa bestämmelserna i bilaga I, om dessa är relevanta för verksamheten.

2.
     
  När det gäller annan verksamhet än den som avses i punkt 1, inklusive blandning av foder uteslutande för den egna djurhållningen vid användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag av tillsatser vid ensilering, skall
  foderföretagare följa bestämmelserna i bilaga II
  , om dessa är relevanta för verksamheten
  .

3.   Foderföretagare skall

| a) | uppfylla de särskilda mikrobiologiska kriterierna, |
| --- | --- |

a)

uppfylla de särskilda mikrobiologiska kriterierna,

| b) | vidta åtgärder eller anta förfaranden som är nödvändiga för att särskilda mål skall uppnås. |
| --- | --- |

b)

vidta åtgärder eller anta förfaranden som är nödvändiga för att särskilda mål skall uppnås.

De kriterier och mål som avses i a och b skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

4.   Foderföretagare kan tillämpa de riktlinjer som ges i artiklarna 20-22 för att hjälpa dem att uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning.

5.   
  Jordbrukare
  skall följa bestämmelserna i bilaga III vid utfodring av livsmedelsproducerande djur.

6.
     
  Foderföretagare och jordbrukare skall införskaffa och använda foder endast från anläggningar som är registrerade och/eller godkända i enlighet med denna förordning.

Artikel 6

Systemet för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP)

1.   Foderföretagare
  som bedriver annan verksamhet än vad som anges i artikel 5.1
  skall inrätta, genomföra och upprätthålla ett permanent
  skriftligt
  förfarande eller förfaranden som grundar sig på principerna för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP).

2.   De HACCP-principer som avses i punkt 1 är följande:

| a) | Identifiera de faror som måste förebyggas, undanröjas eller minskas till en godtagbar nivå. |
| --- | --- |

a)

Identifiera de faror som måste förebyggas, undanröjas eller minskas till en godtagbar nivå.

| b) | Identifiera kritiska styrpunkter i det eller de led när kontroll är av yttersta vikt för att förebygga eller undanröja en fara eller minska den till en godtagbar nivå. |
| --- | --- |

b)

Identifiera kritiska styrpunkter i det eller de led när kontroll är av yttersta vikt för att förebygga eller undanröja en fara eller minska den till en godtagbar nivå.

| c) | Fastställa kritiska gränsvärden mellan godtagbart och icke godtagbart för de kritiska styrpunkterna för att förhindra, undanröja eller minska faror som identifierats. |
| --- | --- |

c)

Fastställa kritiska gränsvärden mellan godtagbart och icke godtagbart för de kritiska styrpunkterna för att förhindra, undanröja eller minska faror som identifierats.

| d) | Upprätta och genomföra effektiva förfaranden för övervakning av de kritiska styrpunkterna. |
| --- | --- |

d)

Upprätta och genomföra effektiva förfaranden för övervakning av de kritiska styrpunkterna.

| e) | Fastställa vilka korrigerande åtgärder som skall vidtas när övervakningen visar att en kritisk styrpunkt inte är under kontroll. |
| --- | --- |

e)

Fastställa vilka korrigerande åtgärder som skall vidtas när övervakningen visar att en kritisk styrpunkt inte är under kontroll.

| f) | Upprätta förfaranden för att kontrollera att de åtgärder som sammanfattas i a-e är
  fullständiga och
  effektiva. Kontrollförfarandena skall genomföras regelbundet. |
| --- | --- |

f)

Upprätta förfaranden för att kontrollera att de åtgärder som sammanfattas i a-e är
  fullständiga och
  effektiva. Kontrollförfarandena skall genomföras regelbundet.

| g) | Upprätta dokumentation och föra journal i rimlig proportion till foderföretagens verksamhet och storlek för att påvisa att åtgärderna som sammanfattas i a-f genomförs effektivt. |
| --- | --- |

g)

Upprätta dokumentation och föra journal i rimlig proportion till foderföretagens verksamhet och storlek för att påvisa att åtgärderna som sammanfattas i a-f genomförs effektivt.

3.   Om en produkt, process eller något led av produktion, bearbetning, lagring och distribution ändras, skall foderföretagarna se över sitt förfarande och göra nödvändiga ändringar.

4.   Som en del av det förfarandesystem som avses i punkt 1 får foderföretagare tillämpa riktlinjer för god hygien tillsammans med de riktlinjer för tillämpning av HACCP som har utarbetats i enlighet med artikel 21.

5.   Bestämmelser som underlättar tillämpningen av denna artikel,
  även för
  små företag, kan antas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

Artikel 7

Dokumentation om HACCP-systemet

1.   Foderföretagare skall

| a) | överlämna till den behöriga myndigheten bevis, i den form som den behöriga myndigheten begär, på att de följer artikel 6, |
| --- | --- |

a)

överlämna till den behöriga myndigheten bevis, i den form som den behöriga myndigheten begär, på att de följer artikel 6,

| b) | se till att alla dokument som beskriver de förfaranden som utarbetats i enlighet med artikel 6 alltid är uppdaterade. |
| --- | --- |

b)

se till att alla dokument som beskriver de förfaranden som utarbetats i enlighet med artikel 6 alltid är uppdaterade.

2.   Den behöriga myndigheten skall ta hänsyn till foderföretagets verksamhet och storlek när den fastställer krav på formen i enlighet med punkt 1 a.

3.   
  Detaljerade
  tillämpningsföreskrifter
  för
  denna artikel kan antas i enlighet med förfarandet i
  artikel 31.2
  . Sådana föreskrifter kan göra det lättare för vissa foderföretagare att tillämpa de HACCP-principer som utarbetats i enlighet med artiklarna 20-22 för att uppfylla kraven i enlighet med artikel 6.1.

Artikel 8

Ekonomiska garantier

1.
     
  I syfte att förbereda för ett effektivt system med ekonomiska garantier för foderföretagare skall kommissionen, senast ... (13), lägga fram en rapport om ekonomiska garantier på foderområdet som, förutom att den skall behandla befintliga nationella rättsliga bestämmelser, system och metoder som rör skadeståndsansvar på foderområdet och tillhörande områden, vid behov skall åtföljas av lagstiftningsförslag till ett sådant genomförbart garantisystem på EU-nivå. Dessa garantier bör
  täcka de totala kostnaderna
  för vilka företagarna kan göras ansvariga som en direkt följd av
  återtagande från marknaden, behandling och/eller destruktion av foder
  , djur
  och livsmedel som tillverkas av det.

2.
     
  Foderföretagare skall hållas ansvariga för varje form av överträdelse av den relevanta lagstiftningen om fodersäkerhet, och företagare som de definieras i artikel 5.2 skall förete bevis på att de omfattas av de ekonomiska garantier som gemenskapens lagstiftningsåtgärder kräver enligt punkt 1.

Artikel 9

Offentliga kontroller, anmälan och registrering

1.   Foderföretagarna skall samarbeta med de behöriga myndigheterna i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning
  och med denna förenlig
  nationell
  lagstiftning
  .

2.   
  Foderföretagare
  skall

| a) | till lämplig behörig myndighet anmäla alla anläggningar under deras kontroll som är verksamma inom något led av produktion, bearbetning, lagring
  , transport
  eller distribution av foder, på det sätt som den behöriga myndigheten begär med tanke på registreringen, |
| --- | --- |

a)

till lämplig behörig myndighet anmäla alla anläggningar under deras kontroll som är verksamma inom något led av produktion, bearbetning, lagring
  , transport
  eller distribution av foder, på det sätt som den behöriga myndigheten begär med tanke på registreringen,

| b) | tillhandahålla
  till
  den behöriga myndigheten aktuella uppgifter om sådana anläggningar under deras kontroll som avses i led a samt anmäla till den behöriga myndigheten alla större ändringar i verksamheten och eventuell nedläggning av en befintlig anläggning. |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla
  till
  den behöriga myndigheten aktuella uppgifter om sådana anläggningar under deras kontroll som avses i led a samt anmäla till den behöriga myndigheten alla större ändringar i verksamheten och eventuell nedläggning av en befintlig anläggning.

3.
     
  Den behöriga myndigheten skall föra ett eller flera register över anläggningar.

Artikel 10

Godkännande av foderföretags anläggningar

Foderföretagare skall se till att anläggningar under deras kontroll som omfattas av denna förordning godkänns av den behöriga myndigheten när

| 1. | sådana anläggningar bedriver en av följande verksamheter:






  a) | Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av fodertillsatser som omfattas av
  förordning (EG) nr 1831/2003
  eller produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG och som avses i kapitel 1 i bilaga IV till denna förordning. |
| --- | --- | --- |

1.

sådana anläggningar bedriver en av följande verksamheter:

a)

Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av fodertillsatser som omfattas av
  förordning (EG) nr 1831/2003
  eller produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG och som avses i kapitel 1 i bilaga IV till denna förordning.

| b) | Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förblandningar som är beredda med fodertillsatser som avses i kapitel 2 i bilaga IV till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förblandningar som är beredda med fodertillsatser som avses i kapitel 2 i bilaga IV till denna förordning.

| c) | Tillverkning
  för
  utsläppande på marknaden eller produktion uteslutande för den egna djurhållningen av foderblandningar
  beredda med fodertillsatser eller
  förblandningar som
  innehåller
  fodertillsatser och som avses i kapitel 3 i bilaga IV till denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Tillverkning
  för
  utsläppande på marknaden eller produktion uteslutande för den egna djurhållningen av foderblandningar
  beredda med fodertillsatser eller
  förblandningar som
  innehåller
  fodertillsatser och som avses i kapitel 3 i bilaga IV till denna förordning.

| 2. | godkännande krävs enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där anläggningen finns. |
| --- | --- |

2.

godkännande krävs enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där anläggningen finns.

| 3. | godkännande krävs enligt
  en förordning
  som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 31.2. |
| --- | --- |

3.

godkännande krävs enligt
  en förordning
  som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

Artikel 11

Foderföretagare skall inte verka utan

| a) | registrering i enlighet med artikel 9, eller |
| --- | --- |

a)

registrering i enlighet med artikel 9, eller

| b) | godkännande, när detta krävs i enlighet med
  artikel 10
  . |
| --- | --- |

b)

godkännande, när detta krävs i enlighet med
  artikel 10
  .

Artikel 12

Medlemsstaterna tillhandahåller uppgifter om nationella godkännandebestämmelser

Alla medlemsstater som kräver att vissa anläggningar som finns på deras territorium skall godkännas enligt
  artikel 10.2
  skall informera kommissionen och de övriga medlemsstaterna om de relevanta nationella bestämmelserna.

Artikel 13

Godkännande av anläggningar genom den behöriga myndigheten

1.
     Den behöriga myndigheten skall godkänna anläggningar endast när det genom ett besök på plats innan verksamheten har inletts, har påvisats att de uppfyller de relevanta kraven enligt denna förordning.

2.
     
  Den behöriga myndigheten får ge ett villkorligt godkännande om det vid besöket på plats framgår att anläggningen uppfyller alla krav på infrastruktur och utrustning. Den behöriga myndigheten skall ge ett slutligt godkännande endast om det vid ett senare besök på plats inom tre månader efter det villkorliga godkännandet framgår att anläggningen uppfyller övriga krav som anges i punkt 1. Om det har gjorts väsentliga förbättringar men anläggningen ändå inte uppfyller samtliga krav, får den behöriga myndigheten förlänga det villkorliga godkännandet. Ett villkorligt godkännande får emellertid inte gälla längre än sammanlagt sex månader.

Artikel 14

Upphävning av registrering eller godkännande genom den behöriga myndigheten

Den behöriga myndigheten skall tillfälligt upphäva en registrering eller ett godkännande av en, flera eller alla av en anläggnings verksamheter när det påvisas att anläggningen inte längre uppfyller de villkor som gäller för verksamheterna.

En sådan upphävning skall vara i kraft tills anläggningen åter uppfyller villkoren. När villkoren inte uppfylls inom ett år skall artikel 15 gälla.

Artikel 15

Återkallelse av registrering eller godkännande genom den behöriga myndigheten

Den behöriga myndigheten skall återkalla registrering eller godkännande av en eller flera av en anläggnings verksamheter när

| a) | anläggningen upphör med en eller flera av sina verksamheter, |
| --- | --- |

a)

anläggningen upphör med en eller flera av sina verksamheter,

| b) | det påvisas att anläggningen under ett år inte har uppfyllt de villkor som gäller för dess verksamhet. |
| --- | --- |

b)

det påvisas att anläggningen under ett år inte har uppfyllt de villkor som gäller för dess verksamhet.

| c) | den behöriga myndigheten konstaterar allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen måste avbryta produktionen vid en anläggning och foderföretagaren inte kan lämna tillräckliga garantier för den framtida produktionen. |
| --- | --- |

c)

den behöriga myndigheten konstaterar allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen måste avbryta produktionen vid en anläggning och foderföretagaren inte kan lämna tillräckliga garantier för den framtida produktionen.

Artikel 16

Ändringar av registrering eller godkännande av en anläggning

Den behöriga myndigheten skall
  på begäran
  ändra registreringen eller godkännandet av en anläggning när anläggningen har påvisat att den har kapacitet att bedriva ytterligare verksamhet utöver den för vilken
  den först registrerats eller godkänts
  eller verksamhet som ersätter den
  ursprungliga
  .

Artikel 17

Undantag från besök på plats

Medlemsstaterna undantas från skyldigheten att göra besök på plats i enlighet med
  artikel 13 på
  foderföretag som verkar uteslutande som handelsidkare utan att inneha produkterna i sina lokaler.

Sådana foderföretag skall överlämna till den behöriga myndigheten en försäkran i den form
  som den behöriga myndigheten beslutat om,
  om att
  de fodermedel
  som släpps ut på marknaden uppfyller villkoren i denna förordning.

Artikel 18

Övergångsbestämmelser

1.   Anläggningar och mellanhänder som godkänts och/eller registrerats i enlighet med direktiv 95/69/EG får fortsätta sin verksamhet på villkor att de
  senast
  den dag denna förordning börjar
  tillämpas
  lämnar in en
  anmälan om detta
  till den relevanta behöriga myndigheten inom vars område deras lokaler är
  belägna
  .

2.   
  Anläggningar
  och mellanhänder som varken behöver godkännas eller registreras i enlighet med direktiv 95/69/EG, men som skall registreras enligt denna förordning, får fortsätta sin verksamhet på villkor att de
  senast
  den dag denna förordning börjar
  tillämpas
  lämnar in en ansökan om registrering till den relevanta behöriga myndigheten inom vars område deras lokaler är
  belägna
  .

3.
     
  Inom två år från den dag denna förordning börjar tillämpas måste den sökande, i den form som den behöriga myndigheten beslutat om, förklara att villkoren i denna förordning är uppfyllda.

4.
     
  De behöriga myndigheterna skall beakta de befintliga systemen för insamling av uppgifter och uppmana anmälaren eller den sökande att endast lämna sådana kompletterande uppgifter som garanterar att villkoren i denna förordning uppfylls. De behöriga myndigheterna kan i synnerhet betrakta en anmälan enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr.../2004 [om livsmedelshygien] som en ansökan enligt punkt 2.

Artikel 19

Förteckning över
  registrerade och
  godkända anläggningar

1.   Den behöriga myndigheten skall
  i en eller flera nationell(a) förteckning(ar)
  föra in de anläggningar som
  registrerats
  enligt
  artikel 9
  .

2.
     
  Anläggningar som godkänts av den behöriga myndigheten enligt artikel 13 skall föras in i en nationell förteckning under ett individuellt identifikationsnummer.

3.   Medlemsstaterna skall
  hålla
  uppgifterna om anläggningar på den förteckning som avses i
  punkterna 1 och 2 uppdaterade
  i enlighet med de beslut om upphävande, återkallelse eller ändring av
  registreringen eller
  godkännandet som avses i artiklarna 14, 15 och 16.

4.   Den förteckning som avses i
  punkt 2 skall
  utformas enligt mallen i kapitel I i bilaga V.

5.   Det godkännandenummer som avses i
  punkt 2
  skall ha den utformning som fastställs i kapitel II i bilaga V.

Kommissionen skall konsolidera och första gången i november 2007, göra den del av medlemsstaternas förteckningar som innefattar den
  förteckning över anläggningar som
  avses i punkt 2 tillgänglig för allmänheten, och skall därefter
  senast den 30 november
  varje år göra den/de konsoliderade förteckningen( arna) tillgänglig(a) för allmänheten med beaktande av de ändringar som gjorts under året
  .

Medlemsstaterna skall göra den förteckning/de förteckningar över anläggningar som avses i punkt 1 tillgängliga för allmänheten.

KAPITEL III

RIKTLINJER FÖR GOD HYGIEN

Artikel 20

Utarbetande, spridning och tillämpning av riktlinjer

1.   
  Kommissionen
  skall stödja utarbetandet av
  gemenskapsriktlinjer
  för god
  praxis
  inom fodersektorn och för tillämpning av HACCP-principer i enlighet med
  artikel 22
  .

Vid behov
  skall
  medlemsstaterna stödja utarbetandet av nationella riktlinjer
  i enlighet med
  artikel 21
  .

2.   Spridningen och tillämpningen av både nationella riktlinjer och gemenskapsriktlinjer skall stödjas av de behöriga myndigheterna.

3.   Trots det ovan sagda är tillämpningen av dessa riktlinjer frivillig för foderföretagarna.

Artikel 21

Nationella riktlinjer

1.   
  Foderbranschen skall sprida och utarbeta nationella riktlinjer för god
  praxis

| a) | i samråd med företrädare för särskilt berörda parter, t.ex. behöriga myndigheter och användargrupper
  , |
| --- | --- |

a)

i samråd med företrädare för särskilt berörda parter, t.ex. behöriga myndigheter och användargrupper
  ,

| b) | med beaktande av relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius, och |
| --- | --- |

b)

med beaktande av relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius, och

| c) | med beaktande av kraven i bilaga I, om de gäller primärproduktion av foder
  . |
| --- | --- |

c)

med beaktande av kraven i bilaga I, om de gäller primärproduktion av foder
  .

2.   
  Medlemsstaterna
  skall bedöma de nationella riktlinjerna för att se till att

| a) | riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- |

a)

riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkt 1,

| b) | innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna, |
| --- | --- |

b)

innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna,

| c) | riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 4, 5 och 6 följs inom de sektorer och/eller för de foder som omfattas. |
| --- | --- |

c)

riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 4, 5 och 6 följs inom de sektorer och/eller för de foder som omfattas.

3.   Medlemsstaterna skall
  översända
  de nationella
  riktlinjerna
  till kommissionen.

Kommissionen skall upprätta och föra ett registreringssystem för dessa riktlinjer och göra det tillgängligt för medlemsstaterna.

Artikel 22

Gemenskapsriktlinjer

1.   Innan gemenskapsriktlinjer för god hygien eller för tillämpning av HACCP-principer utarbetas, skall kommissionen samråda med den kommitté som avses i artikel 31.1. Syftet med samrådet skall vara att överväga inriktningen för riktlinjerna, deras räckvidd och innehåll.

2.   Vid förberedelsen av gemenskapsriktlinjer skall kommissionen se till att de utarbetas och sprids

| a) | genom eller i samråd med lämpliga företrädare för europeiska fodersektorer och andra berörda parter, såsom konsumentgrupper, |
| --- | --- |

a)

genom eller i samråd med lämpliga företrädare för europeiska fodersektorer och andra berörda parter, såsom konsumentgrupper,

| b) | i samarbete med parter vars intressen kan komma att påverkas i stor omfattning, inklusive behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

b)

i samarbete med parter vars intressen kan komma att påverkas i stor omfattning, inklusive behöriga myndigheter.

3.   Gemenskapsriktlinjer skall utarbetas och spridas med hänsyn till

| a) | relevanta etiska regler i Codex Alimentarius, |
| --- | --- |

a)

relevanta etiska regler i Codex Alimentarius,

| b) | med beaktande av
  kraven
  i
  bilaga I när det
  gäller
  primärproduktion
  av foder
  . |
| --- | --- |

b)

med beaktande av
  kraven
  i
  bilaga I när det
  gäller
  primärproduktion
  av foder
  .

4.   Den kommitté som avses i artikel 31.1 skall bedöma utkastet till gemenskapsriktlinjer för att se till att

| a) | de har utarbetats i enlighet med punkterna 2 och 3, |
| --- | --- |

a)

de har utarbetats i enlighet med punkterna 2 och 3,

| b) | innehållet i riktlinjerna är tillämpligt inom hela gemenskapen för de sektorer de gäller, |
| --- | --- |

b)

innehållet i riktlinjerna är tillämpligt inom hela gemenskapen för de sektorer de gäller,

| c) | de är lämpliga som stöd för att tillse att bestämmelserna i artiklarna 4, 5 och 6 uppfylls när det gäller de sektorer och/eller de foder som berörs. |
| --- | --- |

c)

de är lämpliga som stöd för att tillse att bestämmelserna i artiklarna 4, 5 och 6 uppfylls när det gäller de sektorer och/eller de foder som berörs.

5.   Kommissionen skall uppmana den kommitté som avses i artikel 31.1 att regelbundet se över de gemenskapsriktlinjer som förbereds i enlighet med denna artikel, i samarbete med de organ som anges i punkt 2. Syftet med denna översyn skall vara att se till att riktlinjerna är tillämpliga och att de tar hänsyn till teknisk och vetenskaplig utveckling.

6.   Titlar på och hänvisningar till gemenskapsriktlinjer skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien.

KAPITEL IV

IMPORT
  OCH EXPORT

Artikel 23

Import

1.   Foderföretagare som importerar foder från tredje land skall se till att importen sker endast i enlighet med följande villkor:

| a) | Det avsändande tredje landet är upptaget på en förteckning, som upprättats i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr .../2004 [om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foderoch livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd] över tredje länder från vilka foder får importeras. |
| --- | --- |

a)

Det avsändande tredje landet är upptaget på en förteckning, som upprättats i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr .../2004 [om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foderoch livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd] över tredje länder från vilka foder får importeras.

| b) | Det avsändande tredje landet är upptaget på en förteckning, som upprättats och uppdateras genom det tredje landet i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr .../2004 [om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd] över anläggningar från vilka foder får importeras. |
| --- | --- |

b)

Det avsändande tredje landet är upptaget på en förteckning, som upprättats och uppdateras genom det tredje landet i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr .../2004 [om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd] över anläggningar från vilka foder får importeras.

| c) | Fodret
  har producerats av
  den avsändande anläggningen
  eller av
  en annan anläggning som finns införd i den förteckning som avses i b, eller
  i
  gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Fodret
  har producerats av
  den avsändande anläggningen
  eller av
  en annan anläggning som finns införd i den förteckning som avses i b, eller
  i
  gemenskapen.

| d) | Fodret uppfyller






  i) | kraven enligt denna förordning och annan gemenskapslagstiftning om
  bestämmelser
  för foder,
  eller |
| --- | --- | --- |

d)

Fodret uppfyller

i)

kraven enligt denna förordning och annan gemenskapslagstiftning om
  bestämmelser
  för foder,
  eller

| ii) | villkor
  som gemenskapen
  anser vara åtminstone likvärdiga
  , eller |
| --- | --- |

ii)

villkor
  som gemenskapen
  anser vara åtminstone likvärdiga
  , eller

| iii) | om gemenskapen har slutit ett särskilt avtal med det exporterande landet, krav som ingår i detta avtal. |
| --- | --- |

iii)

om gemenskapen har slutit ett särskilt avtal med det exporterande landet, krav som ingår i detta avtal.

2.   En mall för en importlicens kan godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

Artikel 24

Interimistiska åtgärder

Genom undantag från artikel 33 och
  i väntan på att förteckningar enligt artikel 23.1 a och b skall sammanställas skall
  import även fortsättningsvis godkännas enligt villkoren i artikel 6 i
  direktiv 98/51/EG.

Artikel 25

Export

Foder, inklusive foder för icke livsmedelsproducerande djur, som produceras i gemenskapen för att släppas ut på marknaden i tredjeländer måste uppfylla bestämmelserna i artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 178/2002.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 26

Genomförandeåtgärder

Genomförandeåtgärder kan fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

Artikel 27

Ändringar av bilagorna I, II och III

Bilagorna I, II och III får
  ändras i
  enlighet med förfarandet i artikel 31.2 för att ta hänsyn till

| a) | utvecklingen av regler för god praxis, |
| --- | --- |

a)

utvecklingen av regler för god praxis,

| b) | erfarenheterna från genomförandet av HACCP-baserade system enligt artikel 6, |
| --- | --- |

b)

erfarenheterna från genomförandet av HACCP-baserade system enligt artikel 6,

| c) | teknisk utveckling, |
| --- | --- |

c)

teknisk utveckling,

| d) | vetenskapliga utlåtanden, särskilt ny riskbedömning, |
| --- | --- |

d)

vetenskapliga utlåtanden, särskilt ny riskbedömning,

| e) | uppställande av mål för fodersäkerhet
  , |
| --- | --- |

e)

uppställande av mål för fodersäkerhet
  ,

| f) | utarbetandet av krav som rör särskilda verksamheter. |
| --- | --- |

f)

utarbetandet av krav som rör särskilda verksamheter.

Artikel 28

Undantag från bestämmelserna i bilagorna I, II och III

Undantag från bestämmelserna i bilagorna I, II och III får beviljas
  av särskilda skäl enligt förfarandet i
  artikel 31.2, under förutsättning att dessa undantag inte motverkar syftet med denna
  förordning
  .

Artikel 29

System för snabb varning

Om ett foder, inklusive foder för icke livsmedelsproducerande djur, innebär en allvarlig risk för djurs eller människors hälsa eller för miljön, skall bestämmelserna i artikel 50 i förordning (EG) nr 178/2002 tillämpas i tillämpliga delar.

Artikel 30

Påföljder

Medlemsstaterna skall fastställa regler om påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. De föreskrivna påföljderna måste vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla bestämmelserna till kommissionen senast ... (14)
  och skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla eventuella senare ändringar av dessa bestämmelser.

Artikel 31

Förfarandet för ständiga kommittéer

1.   Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002 (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 32

Samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Kommissionen skall samråda med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om alla frågor som omfattas av räckvidden för denna förordning och som avsevärt skulle kunna påverka folkhälsan, samt i synnerhet innan kommissionen föreslår kriterier eller mål i enlighet med artikel 5.3.

Artikel 33

Upphävande

Direktiv 95/69/EG och 98/51/EG upphävs utan att det påverkar uppfyllandet av medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfrister för införlivande, från och med den dag denna förordning börjar tillämpas.

Artikel 34

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas
  från och med den dag då Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 av den ... [om livsmedelshygien] börjar tillämpas (15)

  .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  EUT C ...

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

(5)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

5

Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

(6)  EGT L 332, 30.12.1995, s. 15. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 182, 16.5.2003, s. 1).

6

genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 182, 16.5.2003, s. 1).

(7)  EGT L 208, 24.7.1998, s. 43.

7

(8)  EGT L 213, 21.7.1982, s. 8. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

8

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(9)  EUT L ...

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EUT L ...

11

(12)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

12

EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

(13)  Tolv månader efter det att denna förordning trätt i kraft.

13

(14)  
  Två år
  efter den dag som denna förordning offentliggörs.

14

Två år

(15)  Se artikel 22 i den förordningen: Detta datum kommer att vara den 1 januari 2006 eller senare, beroende på när ”hygienpaketet” offentliggörs i EUT.

15

BILAGA I

DEL A

KRAV FÖR FODERFÖRETAG INOM DEN PRIMÄRPRODUKTION
  AV FODER
  SOM AVSES I ARTIKEL 5.1

1. Foderföretagare som ansvarar för primärproduktion
  av foder
  skall se till att verksamheten styrs och genomförs på ett sätt som förebygger, undanröjer eller minskar faror som kan äventyra
  fodersäkerheten
  .

2. Foderföretagarna skall så långt som möjligt se till att primärprodukter som produceras, bereds, rengörs, förpackas, lagras och transporteras på deras ansvar skyddas mot kontaminering och nedbrytning.

3. Foderföretagarna skall uppfylla skyldigheterna enligt punkterna 1 och 2 genom att följa lämplig gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning om kontroll av
  faror, vilket
  inbegriper

| i) | åtgärder för att kontrollera
  farlig
  kontaminering
  , exempelvis
  genom luft, mark, vatten, gödningsmedel, växtskyddsmedel, bekämpningsmedel, veterinärmedicinska produkter samt hantering och bortskaffande av avfall, |
| --- | --- |

i)

åtgärder för att kontrollera
  farlig
  kontaminering
  , exempelvis
  genom luft, mark, vatten, gödningsmedel, växtskyddsmedel, bekämpningsmedel, veterinärmedicinska produkter samt hantering och bortskaffande av avfall,

| ii) | åtgärder som hänger samman med växtskydd, djurhälsa och miljö och som påverkar fodersäkerheten, inklusive program för övervakning och kontroll av zoonoser och zoonotiska agens. |
| --- | --- |

ii)

åtgärder som hänger samman med växtskydd, djurhälsa och miljö och som påverkar fodersäkerheten, inklusive program för övervakning och kontroll av zoonoser och zoonotiska agens.

4.
  Vid behov skall foderföretagare vidta
  tillräckliga åtgärder
  i synnerhet
  för att

| a) | se till att lokaler, utrustning, behållare, lådor och fordon som används för produktion, beredning, klassificering, förpackning, lagring och transport av foder hålls rena och, vid behov efter rengöringen, på lämpligt sätt desinficeras, |
| --- | --- |

a)

se till att lokaler, utrustning, behållare, lådor och fordon som används för produktion, beredning, klassificering, förpackning, lagring och transport av foder hålls rena och, vid behov efter rengöringen, på lämpligt sätt desinficeras,

| b) | vid behov säkerställa hygieniska produktions-, transport- och lagringsförhållanden för foder samt dess renhet, |
| --- | --- |

b)

vid behov säkerställa hygieniska produktions-, transport- och lagringsförhållanden för foder samt dess renhet,

| c) | använda rent vatten när det är nödvändigt att förebygga
  farlig
  kontaminering, |
| --- | --- |

c)

använda rent vatten när det är nödvändigt att förebygga
  farlig
  kontaminering,

| d) | förebygga, i den utsträckning det är möjligt,
  farlig
  kontaminering genom djur och skadedjur, |
| --- | --- |

d)

förebygga, i den utsträckning det är möjligt,
  farlig
  kontaminering genom djur och skadedjur,

| e) | lagra och hantera avfall och farliga ämnen separat och på ett sätt som förebygger
  farlig
  kontaminering, |
| --- | --- |

e)

lagra och hantera avfall och farliga ämnen separat och på ett sätt som förebygger
  farlig
  kontaminering,

| f) | säkerställa att förpackningsmaterial inte förorsakar farlig kontaminering av foder, |
| --- | --- |

f)

säkerställa att förpackningsmaterial inte förorsakar farlig kontaminering av foder,

| g) | beakta resultaten av eventuella relevanta analyser som gjorts på prov från primärprodukter eller andra prov av betydelse för fodersäkerhet. |
| --- | --- |

g)

beakta resultaten av eventuella relevanta analyser som gjorts på prov från primärprodukter eller andra prov av betydelse för fodersäkerhet.

Journalföring

1. Foderföretagare skall föra journal över och bevara uppgifterna om åtgärder som vidtas för att kontrollera faror på lämpligt sätt och under en lämplig period som står i proportion till foderföretagets verksamhet och storlek. Forderföretagare måste ge den behöriga myndigheten tillgång till relevanta uppgifter i dessa journaler.

2. Foderföretagare måste särskilt föra journal över

| a) | användning av växtskydds- och bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

a)

användning av växtskydds- och bekämpningsmedel,

| b) | användning av genetiskt modifierat utsäde, |
| --- | --- |

b)

användning av genetiskt modifierat utsäde,

| c) | förekomst av skadedjur eller sjukdomar som kan påverka säkerheten hos primärprodukter, |
| --- | --- |

c)

förekomst av skadedjur eller sjukdomar som kan påverka säkerheten hos primärprodukter,

| d) | resultat från eventuella analyser som gjorts på prov från primärprodukter eller andra prov som tagits i diagnostiska syften och som är av betydelse för fodersäkerheten, |
| --- | --- |

d)

resultat från eventuella analyser som gjorts på prov från primärprodukter eller andra prov som tagits i diagnostiska syften och som är av betydelse för fodersäkerheten,

| e) | vid varje sändning, varifrån det kommer och i vilken mängd, samt vid varje leverans, vart fodret sålts och i vilken mängd. |
| --- | --- |

e)

vid varje sändning, varifrån det kommer och i vilken mängd, samt vid varje leverans, vart fodret sålts och i vilken mängd.

3. Andra personer, som veterinärer, agronomer och jordbrukstekniker, får hjälpa foderföretagarna med förandet av journaler som är av vikt för den verksamhet de genomfört på jordbruksföretaget.

DEL B

REKOMMENDATIONER OM
  RIKTLINJER FÖR GOD
  PRAXIS

1.
  Om
  de nationella riktlinjer och gemenskapsriktlinjer som avses i artiklarna 20-22 i denna förordning
  upprättas
  skall
  de
  innehålla riktlinjer för god praxis vid kontroll av faror inom primärproduktion
  av foder
  .

2. Riktlinjerna för god praxis skall ge lämplig information om faror som kan uppstå inom primärproduktion
  av foder
  och om åtgärder för att kontrollera faror, inklusive relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen eller i nationella program och gemenskapsprogram som t.ex. följande:

| a) | Kontroll av kontaminering som mykotoxiner, tungmetaller och radioaktiva ämnen. |
| --- | --- |

a)

Kontroll av kontaminering som mykotoxiner, tungmetaller och radioaktiva ämnen.

| b) | Användning av vatten, organiskt avfall och gödningsmedel. |
| --- | --- |

b)

Användning av vatten, organiskt avfall och gödningsmedel.

| c) | Korrekt och lämplig användning av växtskydds- och bekämpningsmedel samt deras spårbarhet. |
| --- | --- |

c)

Korrekt och lämplig användning av växtskydds- och bekämpningsmedel samt deras spårbarhet.

| d) | Korrekt och lämplig användning av veterinärmedicinska produkter och fodertillsatser samt deras spårbarhet. |
| --- | --- |

d)

Korrekt och lämplig användning av veterinärmedicinska produkter och fodertillsatser samt deras spårbarhet.

| e) | (Beredning, lagring och) spårbarhet av foderråvaror. |
| --- | --- |

e)

(Beredning, lagring och) spårbarhet av foderråvaror.

| f) | Korrekt hantering av döda djur, avfall och skräp. |
| --- | --- |

f)

Korrekt hantering av döda djur, avfall och skräp.

| g) | Skyddsåtgärder för att förhindra att smittsamma sjukdomar som kan överföras till djur genom foder införs, samt skyldighet att meddela den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

g)

Skyddsåtgärder för att förhindra att smittsamma sjukdomar som kan överföras till djur genom foder införs, samt skyldighet att meddela den behöriga myndigheten.

| h) | Förfaranden, rutiner och metoder för att se till att foder produceras, bereds, förpackas, lagras och transporteras under lämpliga hygieniska förhållanden, inklusive effektiv rengöring och skadedjursbekämpning. |
| --- | --- |

h)

Förfaranden, rutiner och metoder för att se till att foder produceras, bereds, förpackas, lagras och transporteras under lämpliga hygieniska förhållanden, inklusive effektiv rengöring och skadedjursbekämpning.

| i) | Åtgärder i samband med journalföring. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder i samband med journalföring.

BILAGA II

KRAV FÖR FODERFÖRETAG INOM ANDRA LED ÄN PRIMÄRPRODUKTION
  AV FODER
  SOM AVSES I
  ARTIKEL 5.1

Lokaler och utrustning

1. Foderbearbetningslokaler, lagerutrymmen, utrustning, behållare, lådor, fordon och deras omedelbara omgivning skall hållas rena, och effektiva program för bekämpning av skadedjur skall genomföras.

2. Lokalernas och utrustningens planering, utformning, konstruktion och storlek skall

| a) | ge möjlighet till tillräcklig rengöring och/eller desinficering, |
| --- | --- |

a)

ge möjlighet till tillräcklig rengöring och/eller desinficering,

| b) | vara sådan att risken för fel minskas för att undvika kontaminering, korskontaminering och all annan försämring av produkternas säkerhet och kvalitet. Maskiner som kommer i kontakt med foder skall torkas efter våtrengöring. |
| --- | --- |

b)

vara sådan att risken för fel minskas för att undvika kontaminering, korskontaminering och all annan försämring av produkternas säkerhet och kvalitet. Maskiner som kommer i kontakt med foder skall torkas efter våtrengöring.

3. Lokaler och utrustning som används för blandning och/eller tillverkning skall regelbundet kontrolleras på lämpligt sätt i enlighet med de skriftliga förfaranden som tillverkaren upprättat på förhand för produkterna.

| a) | Alla vågar och all mätutrustning som används vid tillverkningen av foder skall vara lämplig för viktoch volymmängderna, vars exakthet regelbundet skall mätas och testas. |
| --- | --- |

a)

Alla vågar och all mätutrustning som används vid tillverkningen av foder skall vara lämplig för viktoch volymmängderna, vars exakthet regelbundet skall mätas och testas.

| b) | Alla blandare som används vid tillverkningen av foder skall vara lämpliga för de vikt- och volymmängder som blandas och skall klara av att tillverka lämpliga homogena blandningar och homogena utspädningar.
  Foderföretagarna skall visa att blandarna är effektiva när det gäller homogenitet. |
| --- | --- |

b)

Alla blandare som används vid tillverkningen av foder skall vara lämpliga för de vikt- och volymmängder som blandas och skall klara av att tillverka lämpliga homogena blandningar och homogena utspädningar.
  Foderföretagarna skall visa att blandarna är effektiva när det gäller homogenitet.

4. Lokalerna måste ha tillräckligt dagsljus och/eller belysning.

5. Avloppen måste vara tillräckliga för avsett ändamål. De måste vara utformade och konstruerade på ett sådant sätt att risken för kontaminering av foder undviks.

6. Det vatten som används vid fodertillverkning skall
  vara av lämplig kvalitet för
  djur. Vattenledningarna skall vara av inert material.

7. Avloppsvatten, avfall och regnvatten skall bortskaffas på ett sådant sätt att utrustning samt fodrets säkerhet och kvalitet säkert inte påverkas. Nedbrytning och damm skall kontrolleras för att förhindra skadedjursangrepp.

8. Fönster och andra öppningar måste vid behov
  utrustas med skydd
  mot skadedjur. Dörrar måste sluta tätt och
  skydda
  mot skadedjur när de är stängda.

9. Vid behov måste innertak och inventarier som är fästa i taket vara utformade, konstruerade och behandlade på ett sådant sätt att ansamling av smuts förhindras och att kondensbildning, uppkomst av oönskat mögel och avgivande av partiklar som kan påverka fodrets säkerhet och kvalitet begränsas.

Personal

Foderföretagen måste ha tillräckligt med personal som har de kunskaper och kvalifikationer som krävs för tillverkning av produkterna i fråga. En organisationsplan som i detalj anger den arbetsledande personalens kvalifikationer (t.ex. utbildningsbevis, yrkeserfarenhet) och ansvar skall upprättas och hållas tillgänglig för de behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynen. Hela personalen måste få en tydlig, skriftlig information om sina uppgifter, ansvarsområden och befogenheter, särskilt i samband med förändringar, så att den önskade produktkvaliteten uppnås.

Produktion

1. En kvalificerad person skall utses för att ansvara för tillverkningen.

2. Foderföretagare skall förvissa sig om att de olika leden i tillverkningen genomförs i enlighet med på förhand upprättade skriftliga förfaranden och anvisningar, vilka syftar till att definiera, kontrollera och styra kontrollen av tillverkningsprocessens kritiska moment.

3. Åtgärder av teknisk eller organisatorisk art skall vidtas för att vid behov undvika eller minska korskontaminering och felaktigheter. Tillräckliga och anpassade resurser skall finnas tillgängliga för att utföra kontroller under tillverkningen.

4. Förekomsten av
  förbjudet foder
  , främmande ämnen och
  andra kontaminanter
  när det gäller människors eller djurs hälsa skall övervakas, och lämpliga kontrollstrategier skall tillämpas för att minska risken.

5. Avfall
  och råvaror som inte är lämpliga som foder
  bör isoleras och identifieras. Allt sådant material som innehåller farliga halter av veterinära läkemedel, främmande ämnen eller andra risker skall hanteras på lämpligt sätt och inte användas som foder.

6. Foderföretagare skall vidta lämpliga åtgärder för att garantera att de produkter som framställs kan spåras på ett effektivt sätt.

Kvalitetskontroll

1.
  När så är lämpligt skall
  en kvalificerad
  person utses
  för att ansvara för kvalitetskontrollen.

2. Foderföretagen skall som en del av systemet för
  kvalitetskontroll
  ha tillgång till ett laboratorium med tillräcklig personal och
  utrustning
  .

3. En skriftlig kvalitetskontrollplan skall upprättas och genomföras, och den skall bland annat innefatta kontroll av de kritiska momenten i tillverkningsprocessen, på vilket sätt och hur ofta provtagningarna görs, vilka analysmetoder som tillämpas och hur ofta analyser görs, efterlevnaden av specifikationerna — och vad som händer om specifikationerna inte efterlevs — från och med bearbetade råvaror till slutprodukter.

4.
  För att säkerställa spårbarheten skall tillverkaren dokumentera de råvaror som använts i slutprodukten. Dokumentationen måste finnas tillgänglig för de behöriga myndigheterna under en lämplig tidsperiod beroende på den användning för vilken produkterna släpps ut på marknaden.
  Från ingredienserna och från varje parti av produkter som
  tillverkas och
  släpps ut på marknaden eller (vid kontinuerlig tillverkning) från varje definierad del av produktionen skall dessutom prover tas i tillräcklig mängd, enligt ett förfarande som tillverkaren angivit på förhand, och bevaras för att säkerställa spårning (regelbundet om det gäller tillverkning uteslutande för tillverkarens egna behov). Proverna skall förseglas och märkas så att de lätt kan identifieras. De skall bevaras under sådana lagringsförhållanden att onormala förändringar av provets sammansättning eller försämring förhindras. Proverna skall finnas tillgängliga för de behöriga myndigheterna så länge som anses lämpligt beroende på den användning för vilken fodret släpps ut på marknaden.
  När det gäller djurfoder för icke-livsmedelsproducerande djur behöver tillverkaren av djurfodret endast behålla prover tagna på den färdiga produkten.

Lagring och transport

1. Bearbetade foder skall hållas separat från obearbetade foderråvaror och fodertillsatser för att undvika korskontaminering av det bearbetade fodret, och lämpliga förpackningsmaterial skall användas.

2. Foder skall lagras och transporteras i lämpliga behållare. De skall förvaras i lokaler som utformats, anpassats och underhålls för att säkerställa goda lagringsförhållanden och dit endast de personer som fått foderföretagarnas tillstånd har tillträde.

3. Foder skall lagras och transporteras så att de lätt kan identifieras och så att all förväxling eller korskontaminering undviks och försämring förhindras.

4. Behållare och utrustning som används för transport, lagring, överföring, hantering och vägning skall hållas rena. Rengöringsprogram skall införas och spår av rengöringsmedel och desinfektionsmedel skall minimeras.

5. All nedbrytning skall minimeras och hållas under kontroll för att begränsa skadedjursangrepp.

6.
  Vid behov skall
  temperaturen vara så låg som möjligt för att undvika kondensation och nedbrytning.

Dokumentation

1. Alla foderföretagare, inbegripet de som verkar uteslutande som handelsidkare utan att någonsin inneha produkten i sina lokaler, skall föra ett register över relevanta uppgifter om inköp, produktion och försäljning för effektiv spårning från
  mottagande och
  sändning
  , inklusive
  export
  ,
  till slutdestinationen.

2. Foderföretagare, utom mellanhänder som uteslutande verkar som återförsäljare utan att någonsin hantera produkten i sina lokaler, skall ha följande dokumentation i ett register:

| a) | Dokumentation som gäller tillverkningsprocessen och kontrollerna.
  Foderföretagen skall ha ett dokumentationssystem, dels för att kunna definiera och säkerställa kontrollen av de kritiska momenten i tillverkningsprocessen, dels för att upprätta och genomföra en kvalitetskontrollplan. De skall arkivera resultaten från de relevanta kontrollerna. Samtliga dessa dokument skall arkiveras så att det går att spåra varje parti av produkter som släppts ut på marknaden och att avgöra ansvarsfrågan vid reklamationer. |
| --- | --- |

a)

Dokumentation som gäller tillverkningsprocessen och kontrollerna.

Foderföretagen skall ha ett dokumentationssystem, dels för att kunna definiera och säkerställa kontrollen av de kritiska momenten i tillverkningsprocessen, dels för att upprätta och genomföra en kvalitetskontrollplan. De skall arkivera resultaten från de relevanta kontrollerna. Samtliga dessa dokument skall arkiveras så att det går att spåra varje parti av produkter som släppts ut på marknaden och att avgöra ansvarsfrågan vid reklamationer.

| b) | Dokumentation i samband med spårbarhet
  , särskilt








  i) | Tillsatser






  — | Typ och mängd av producerade tillsatser, respektive tillverkningsdatum och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Dokumentation i samband med spårbarhet
  , särskilt

i)

Tillsatser

—

Typ och mängd av producerade tillsatser, respektive tillverkningsdatum och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| — | Namn på och adress till den anläggning till vilken tillsatserna levererats,
  typ och mängd av levererade tillsatser och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- |

—

Namn på och adress till den anläggning till vilken tillsatserna levererats,
  typ och mängd av levererade tillsatser och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| ii) | Produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG






  — | Typ av produkter och producerad mängd, respektive tillverkningsdatum och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- | --- |

ii)

Produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG

—

Typ av produkter och producerad mängd, respektive tillverkningsdatum och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| — | Namn på och adresser till anläggningar eller användare (anläggningar eller
  jordbrukare
  ) till vilka produkterna levererats, typ och mängd av levererade produkter och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- |

—

Namn på och adresser till anläggningar eller användare (anläggningar eller
  jordbrukare
  ) till vilka produkterna levererats, typ och mängd av levererade produkter och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| iii) | Förblandningar






  — | Namn på och adresser till tillverkarna eller leverantörerna av tillsatser, typ och mängd av använda tillsatser och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- | --- |

iii)

Förblandningar

—

Namn på och adresser till tillverkarna eller leverantörerna av tillsatser, typ och mängd av använda tillsatser och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| — | Tillverkningsdatum för förblandningen och, i förekommande fall, nummer på partiet. |
| --- | --- |

—

Tillverkningsdatum för förblandningen och, i förekommande fall, nummer på partiet.

| — | Namn på och adresser till anläggningar till vilka förblandningen levereras, leveransdatum, typ och mängd av levererad förblandning och, i förekommande fall, nummer på partiet. |
| --- | --- |

—

Namn på och adresser till anläggningar till vilka förblandningen levereras, leveransdatum, typ och mängd av levererad förblandning och, i förekommande fall, nummer på partiet.

| iv) | Foderblandningar/foderråvarublandningar






  — | Namn på och adresser till tillverkarna eller leverantörerna av
  tillsatser, förblandningar/eller
  typ och mängd av använd förblandning och, i förekommande fall, nummer på partiet. |
| --- | --- | --- |

iv)

Foderblandningar/foderråvarublandningar

—

Namn på och adresser till tillverkarna eller leverantörerna av
  tillsatser, förblandningar/eller
  typ och mängd av använd förblandning och, i förekommande fall, nummer på partiet.

| — | Namn på och adresser till
  leverantörerna av foder och tilläggsfoder
  samt leveransdatum. |
| --- | --- |

—

Namn på och adresser till
  leverantörerna av foder och tilläggsfoder
  samt leveransdatum.

| — | Foderblandningens typ, mängd och sammansättning. |
| --- | --- |

—

Foderblandningens typ, mängd och sammansättning.

| — | Typ och mängd av tillverkade foderråvaror eller foderblandningar, tillverkningsdatum och namn på och adress till köparen (t.ex.
  jordbrukare
  , andra
  foderföretagare
  ). |
| --- | --- |

—

Typ och mängd av tillverkade foderråvaror eller foderblandningar, tillverkningsdatum och namn på och adress till köparen (t.ex.
  jordbrukare
  , andra
  foderföretagare
  ).

Reklamationer och återkallande av produkter

1. Foderföretagarna skall upprätta ett system för registrering och behandling av reklamationer.

2. De skall, om det visar sig vara
  nödvändigt, upprätta
  ett system för ett snabbt återkallande av produkter som gått ut i distributionsledet. Foderföretagarna skall genom skriftliga förfaranden precisera vad som händer med återkallade produkter, och dessa skall bedömas på nytt genom kvalitetskontroll innan de släpps ut på marknaden igen.

BILAGA III

GODA UTFORDRINGSRUTINER

Betesgång

Betande på betesmark och odlingsmark
  skall
  ske på ett sätt som minimerar kontaminering av livsmedel av animaliskt ursprung genom
  fysiska,
  biologiska
  eller
  kemiska faror.

För att minimera biologisk korskontaminering från naturgödsel i de fall ett sådant potentiellt problem förekommer och för att se till att karensperioden för användning av kemikalier inom jordbruket följs,
  skall
  i förekommande fall en lämplig viloperiod iakttas innan djur tillåts beta på betesmark eller äta av grödor och odlingsrester, samt mellan betesrotationen.

Krav på stall och utfodringsutrustning

Enheten för djurproduktion
  skall
  utformas så att den
  kan rengöras på ett tillfredsställande sätt
  . Djurproduktionsenheten och utfodringsutrustningen
  skall
  rengöras grundligt och regelbundet för att förhindra uppkomst
  av faror
  . Kemikalier som används vid rengöring och desinfektion
  skall
  användas enligt anvisningarna och lagras separat från foder och utfodringsplatser.

Ett system för bekämpning av skadedjur
  skall
  tas i bruk för att förhindra att skadedjur kommer in i djurproduktionsenheten, vilket minskar möjligheten till kontaminering av foder och strö eller av djurproduktionsenheten.

Byggnader och utfodringsutrustning
  skall
  hållas rena. System för regelbundet avlägsnande av gödsel, avfall och andra eventuella källor till kontaminering av foder
  skall
  tas i bruk.

Foder och strö som används i djurproduktionsenheten
  skall
  bytas ut ofta så att det inte blir mögligt.

Utfodring

1.   Lagring

Foder
  skall
  lagras separat från kemikalier
  och andra produkter som är förbjudna i djurfoder
  . Lagerområden och behållare
  skall
  hållas rena och torra och
  vid behov skall lämpliga kontrollåtgärder vidtas för att bekämpa skadedjur
  . Lagerområdena och behållarna
  skall
  rengöras regelbundet för att undvika onödig korskontaminering.

Utsäde
  skall
  lagras på rätt sätt och så att det är utom räckhåll för djur.

Om de är avsedda för olika kategorier av djur skall såväl
  foder som innehåller läkemedel
  som
  foder som inte innehåller läkemedel lagras så att risken för
  att de ges till djur som de inte är avsedda för
  minskas.

2.   Distribution

Jordbruksföretagets system för distribution av foder
  skall
  garantera att rätt foder skickas till rätt destination. Vid distribution och utfodring
  skall
  foder hanteras på ett sätt som garanterar att kontaminering inte sprids från kontaminerade lagerområden och genom kontaminerad utrustning. Foder som inte innehåller läkemedel
  skall
  hanteras separat från foder som innehåller läkemedel för att förhindra kontaminering.

Transportfordon och utfodringsutrustning
  på jordbruksföretaget skall
  rengöras regelbundet
  , särskilt om de används för att leverera och distribuera foder som innehåller läkemedel
  .

Foder och vatten

Vatten som är avsett som
  dricksvatten eller
  för vattenbruk skall vara av lämplig kvalitet för de
  djur
  som föds upp. Om det finns anledning att befara att djur eller djurprodukter kontamineras av vattnet skall åtgärder vidtas för att bedöma och minimera riskerna
  .

Utfodrings- och vattenutrustning skall utformas, byggas och placeras så att kontaminering av foder och vatten minimeras. Vattensystemen
  skall
  rengöras och underhållas regelbundet, när det är möjligt.

Personal

Personer som ansvarar för utfodring och hantering av djur skall ha
  den förmåga, kunskap och
  kompetens
  som krävs.

BILAGA IV

KAPITEL 1

Godkända
  tillsatser
  enligt förordning (EG) nr 1831/2003:

| — | Näringstillsatser: alla tillsatser i gruppen. |
| --- | --- |

—

Näringstillsatser: alla tillsatser i gruppen.

| — | Zootekniska tillsatser: alla tillsatser i gruppen. |
| --- | --- |

—

Zootekniska tillsatser: alla tillsatser i gruppen.

| — | Tekniska tillsatser:








  — | Tillsatser som omfattas av bilaga I.1 b (antioxidanter) i förordning (EG) nr 1831/2003; endast de som har fastställd högsta tillåtna halt. |
| --- | --- | --- |

—

Tekniska tillsatser:

—

Tillsatser som omfattas av bilaga I.1 b (antioxidanter) i förordning (EG) nr 1831/2003; endast de som har fastställd högsta tillåtna halt.

| — | Organoleptiska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.2 a (färgämnen) i förordning (EG) nr 1831/2003.








  — | Karotenoider och
  xantophyller |
| --- | --- | --- |

—

Organoleptiska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.2 a (färgämnen) i förordning (EG) nr 1831/2003.

—

Karotenoider och
  xantophyller

Produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG:

| — | Proteiner som framställts av mikroorganismer tillhörande grupperna bakterier, jästsvampar, alger, lägre svampar: alla produkter inom gruppen (utom undergrupp 1.2.1). |
| --- | --- |

—

Proteiner som framställts av mikroorganismer tillhörande grupperna bakterier, jästsvampar, alger, lägre svampar: alla produkter inom gruppen (utom undergrupp 1.2.1).

| — | Biprodukter från tillverkningen av aminosyror genom fermentation: alla produkter inom
  gruppen
  . |
| --- | --- |

—

Biprodukter från tillverkningen av aminosyror genom fermentation: alla produkter inom
  gruppen
  .

KAPITEL 2

Godkända
  tillsatser
  enligt förordning (EG) nr 1831/2003:

| — | Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003.








  — | Antibiotika: alla
  tillsatser
  . |
| --- | --- | --- |

—

Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003.

—

Antibiotika: alla
  tillsatser
  .

| — | Koccidiostatika och
  histomonostatika
  : alla
  tillsatser
  . |
| --- | --- |

—

Koccidiostatika och
  histomonostatika
  : alla
  tillsatser
  .

| — | Tillväxtbefrämjande medel: alla
  tillsatser
  . |
| --- | --- |

—

Tillväxtbefrämjande medel: alla
  tillsatser
  .

| — | Näringstillsatser








  — | Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 a (
  vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad effekt) i förordning (EG) nr 1831/2003
  : A och D |
| --- | --- | --- |

—

Näringstillsatser

—

Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 a (
  vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad effekt) i förordning (EG) nr 1831/2003
  : A och D

| — | Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 b (föreningar av
  spårelement
  ) i förordning (EG) nr 1831/2003
  : Cu och Se. |
| --- | --- |

—

Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 b (föreningar av
  spårelement
  ) i förordning (EG) nr 1831/2003
  : Cu och Se.

KAPITEL 3

Godkända
  tillsatser
  enligt förordning (EG) nr 1831/2003:

| — | Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003.








  — | Antibiotika: alla
  tillsatser
  . |
| --- | --- | --- |

—

Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003.

—

Antibiotika: alla
  tillsatser
  .

| — | Koccidiostatika och
  histomonostatika
  : alla
  tillsatser
  . |
| --- | --- |

—

Koccidiostatika och
  histomonostatika
  : alla
  tillsatser
  .

| — | Tillväxtbefrämjande medel: alla
  tillsatser
  . |
| --- | --- |

—

Tillväxtbefrämjande medel: alla
  tillsatser
  .

BILAGA V

KAPITEL I

FÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA FODERFÖRETAG

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Godkännandenummer | Verksamhet | Namn eller firmanamn (1) | Adress (2) | Anmärkningar |
| | | | | |

1

2

3

4

5

Godkännandenummer

Verksamhet

Namn eller firmanamn (1)

Adress (2)

Anmärkningar

KAPITEL II

Godkännandenumret skall ha följande uppbyggnad:

| 1. | Tecknet ”α”om foderföretaget är godkänt. |
| --- | --- |

1.

Tecknet ”α”om foderföretaget är godkänt.

| 2. | ISO-koden för den medlemsstat eller det tredje land där foderföretaget är beläget. |
| --- | --- |

2.

ISO-koden för den medlemsstat eller det tredje land där foderföretaget är beläget.

| 3. | Ett nationellt referensnummer bestående av högst åtta alfanumeriska tecken. |
| --- | --- |

3.

Ett nationellt referensnummer bestående av högst åtta alfanumeriska tecken.

---

(1)  Foderföretagens namn eller firmanamn.

(2)  Adress till foderföretagen.

P5_TA(2004)0235

Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (KOM(2003) 689 — C5-0549/2003 — 2003/0272(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 689) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 689) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0549/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0549/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0147/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0147/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0272

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I rådets direktiv 89/109/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (4), som ersätter direktiv 76/893/EEG, fastställs allmänna principer för att avhjälpa skillnaderna mellan medlemsstaternas lagar för sådana material och produkter, och det föreskrivs att genomförandedirektiv för de olika grupperna av material och produkter (särdirektiv) skall antas. Denna metod har visat sig ändamålsenlig och bör därför behållas. |
| --- | --- |

(1)

I rådets direktiv 89/109/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (4), som ersätter direktiv 76/893/EEG, fastställs allmänna principer för att avhjälpa skillnaderna mellan medlemsstaternas lagar för sådana material och produkter, och det föreskrivs att genomförandedirektiv för de olika grupperna av material och produkter (särdirektiv) skall antas. Denna metod har visat sig ändamålsenlig och bör därför behållas.

| (2) | De särdirektiv som antagits enligt direktiv 89/109/EEG innehåller i allmänhet bestämmelser som ger medlemsstaterna liten handlingsfrihet när det gäller genomförandet, och det har också krävts upprepade ändringar för att snabbt anpassa bestämmelserna till den tekniska utvecklingen. Sådana åtgärder bör därför kunna vidtas i form av förordningar eller beslut. Samtidigt är det lämpligt att lägga till ett antal andra ämnesområden. Direktiv 89/109/EEG bör därför ersättas. |
| --- | --- |

(2)

De särdirektiv som antagits enligt direktiv 89/109/EEG innehåller i allmänhet bestämmelser som ger medlemsstaterna liten handlingsfrihet när det gäller genomförandet, och det har också krävts upprepade ändringar för att snabbt anpassa bestämmelserna till den tekniska utvecklingen. Sådana åtgärder bör därför kunna vidtas i form av förordningar eller beslut. Samtidigt är det lämpligt att lägga till ett antal andra ämnesområden. Direktiv 89/109/EEG bör därför ersättas.

| (3) | Den princip som ligger till grund för förordningen bör vara att alla material och produkter avsedda att komma i
  direkt eller indirekt
  kontakt med livsmedel måste vara tillräckligt inerta så att ämnen inte kan överföras till livsmedlet i sådana mängder att de utgör en risk för människors hälsa, medför en oacceptabel förändring av livsmedlets sammansättning eller försämrar dess sensoriska egenskaper. |
| --- | --- |

(3)

Den princip som ligger till grund för förordningen bör vara att alla material och produkter avsedda att komma i
  direkt eller indirekt
  kontakt med livsmedel måste vara tillräckligt inerta så att ämnen inte kan överföras till livsmedlet i sådana mängder att de utgör en risk för människors hälsa, medför en oacceptabel förändring av livsmedlets sammansättning eller försämrar dess sensoriska egenskaper.

| (4) | Nya typer av material och produkter avsedda att aktivt bevara eller förbättra livsmedlet (”aktiva material och produkter”) är inte inerta, till skillnad från traditionella material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Andra typer av nya material och produkter är utformade för att övervaka livsmedlets skick (”intelligenta material och produkter”). Båda dessa typer av material och produkter kan komma i kontakt med livsmedel. För tydlighetens skull, och av rättssäkerhets skäl, är det därför nödvändigt att aktiva och intelligenta material och produkter omfattas av denna förordning, och att det fastställs krav för hur de får användas.
  Ytterligare krav bör anges i särskilda åtgärder, bland annat positivlistor för godkända ämnen och/eller material och produkter, som bör antas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

Nya typer av material och produkter avsedda att aktivt bevara eller förbättra livsmedlet (”aktiva material och produkter”) är inte inerta, till skillnad från traditionella material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Andra typer av nya material och produkter är utformade för att övervaka livsmedlets skick (”intelligenta material och produkter”). Båda dessa typer av material och produkter kan komma i kontakt med livsmedel. För tydlighetens skull, och av rättssäkerhets skäl, är det därför nödvändigt att aktiva och intelligenta material och produkter omfattas av denna förordning, och att det fastställs krav för hur de får användas.
  Ytterligare krav bör anges i särskilda åtgärder, bland annat positivlistor för godkända ämnen och/eller material och produkter, som bör antas så snart som möjligt.

| (5) | Aktiva material och produkter är utformade för att avsiktligen överföra ”aktiva” komponenter till livsmedlet, eller att absorbera ämnen från livsmedlet. Dessa bör skiljas från material och produkter som traditionellt används för att överföra naturliga ingredienser till vissa typer av livsmedel i samband med tillverkningen, till exempel trätunnor. |
| --- | --- |

(5)

Aktiva material och produkter är utformade för att avsiktligen överföra ”aktiva” komponenter till livsmedlet, eller att absorbera ämnen från livsmedlet. Dessa bör skiljas från material och produkter som traditionellt används för att överföra naturliga ingredienser till vissa typer av livsmedel i samband med tillverkningen, till exempel trätunnor.

| (6) | Aktiva material och produkter får endast förändra livsmedlens sammansättning eller sensoriska egenskaper om förändringarna sker i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om livsmedel, till exempel bestämmelserna i rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel (5). Särskilt sådana ämnen som livsmedelstillsatser som avsiktligen tillsätts i vissa aktiva material och produkter för att frigöra ämnen i förpackade livsmedel eller livsmedlens omgivning bör godkännas i enlighet med de relevanta gemenskapsbestämmelserna om livsmedel och även omfattas av andra bestämmelser som kommer att fastställas i en särskild åtgärd. Det bör dessutom finnas tillräcklig märkning eller information som hjälper användarna att använda aktiva material och produkter på ett säkert och korrekt sätt i enlighet med livsmedelslagstiftningen, inbegripet bestämmelserna om märkning av livsmedel. |
| --- | --- |

(6)

Aktiva material och produkter får endast förändra livsmedlens sammansättning eller sensoriska egenskaper om förändringarna sker i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om livsmedel, till exempel bestämmelserna i rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel (5). Särskilt sådana ämnen som livsmedelstillsatser som avsiktligen tillsätts i vissa aktiva material och produkter för att frigöra ämnen i förpackade livsmedel eller livsmedlens omgivning bör godkännas i enlighet med de relevanta gemenskapsbestämmelserna om livsmedel och även omfattas av andra bestämmelser som kommer att fastställas i en särskild åtgärd. Det bör dessutom finnas tillräcklig märkning eller information som hjälper användarna att använda aktiva material och produkter på ett säkert och korrekt sätt i enlighet med livsmedelslagstiftningen, inbegripet bestämmelserna om märkning av livsmedel.

| (7) | Aktiva och intelligenta material och produkter bör inte förändra livsmedlens sammansättning eller sensoriska egenskaper eller ge sådan information om livsmedlens tillstånd som kan vara vilseledande för konsumenterna. Aktiva material och produkter bör till exempel inte frigöra eller absorbera sådana ämnen som aldehyder eller aminer som kan dölja en begynnande förruttnelse hos livsmedlen. Sådana förändringar som kan manipulera tecknen på förruttnelse kan vilseleda konsumenterna och bör därför inte tillåtas. Inte heller aktiva material som ger upphov till sådana färgförändringar hos livsmedlen som ger felaktig information om livsmedlens tillstånd bör tillåtas eftersom även de kan vara vilseledande för konsumenterna. |
| --- | --- |

(7)

Aktiva och intelligenta material och produkter bör inte förändra livsmedlens sammansättning eller sensoriska egenskaper eller ge sådan information om livsmedlens tillstånd som kan vara vilseledande för konsumenterna. Aktiva material och produkter bör till exempel inte frigöra eller absorbera sådana ämnen som aldehyder eller aminer som kan dölja en begynnande förruttnelse hos livsmedlen. Sådana förändringar som kan manipulera tecknen på förruttnelse kan vilseleda konsumenterna och bör därför inte tillåtas. Inte heller aktiva material som ger upphov till sådana färgförändringar hos livsmedlen som ger felaktig information om livsmedlens tillstånd bör tillåtas eftersom även de kan vara vilseledande för konsumenterna.

| (8) | Alla material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel som släpps ut på marknaden bör uppfylla kraven i denna förordning. Material och produkter som
  säljs som antikviteter
  bör dock inte omfattas av förordningen
  eftersom de endast förekommer i begränsad omfattning och deras kontakt med livsmedel därför är begränsad
  . |
| --- | --- |

(8)

Alla material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel som släpps ut på marknaden bör uppfylla kraven i denna förordning. Material och produkter som
  säljs som antikviteter
  bör dock inte omfattas av förordningen
  eftersom de endast förekommer i begränsad omfattning och deras kontakt med livsmedel därför är begränsad
  .

| (9) | Täckande ämnen eller ämnen i beläggningar som utgör del av livsmedlet och eventuellt konsumeras med det bör inte omfattas av denna förordning.
  Däremot bör förordningen tillämpas på täckande ämnen eller ämnen i beläggningar som används för att täcka ost, beredda köttvaror eller frukt men som inte utgör en del av livsmedlet och som inte är avsedda att konsumeras med detta livsmedel. |
| --- | --- |

(9)

Täckande ämnen eller ämnen i beläggningar som utgör del av livsmedlet och eventuellt konsumeras med det bör inte omfattas av denna förordning.
  Däremot bör förordningen tillämpas på täckande ämnen eller ämnen i beläggningar som används för att täcka ost, beredda köttvaror eller frukt men som inte utgör en del av livsmedlet och som inte är avsedda att konsumeras med detta livsmedel.

| (10) | Det är nödvändigt att fastställa olika typer av begränsningar och villkor för när de material och produkter som omfattas av förordningen får användas och vilka ämnen som får användas vid tillverkningen av dem. Det är lämpligt att fastställa dessa begränsningar och villkor i särskilda åtgärder och att ta hänsyn till de tekniska egenskaper som kännetecknar respektive material- och produktgrupp. |
| --- | --- |

(10)

Det är nödvändigt att fastställa olika typer av begränsningar och villkor för när de material och produkter som omfattas av förordningen får användas och vilka ämnen som får användas vid tillverkningen av dem. Det är lämpligt att fastställa dessa begränsningar och villkor i särskilda åtgärder och att ta hänsyn till de tekniska egenskaper som kännetecknar respektive material- och produktgrupp.

| (11) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (6), skall Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) rådfrågas innan bestämmelser som kan påverka folkhälsan antas genom särskilda åtgärder. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (6), skall Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) rådfrågas innan bestämmelser som kan påverka folkhälsan antas genom särskilda åtgärder.

| (12) | Om de särskilda åtgärderna innefattar sammanställningen av en lista över ämnen som är godkända för användning inom gemenskapen vid tillverkning av material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel, bör dessa ämnen genomgå en säkerhetsbedömning innan de godkänns.
  Säkerhetsbedömningen och godkännandet av dessa ämnen bör göras utan att det påverkar till-lämpningen av de relevanta bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier. |
| --- | --- |

(12)

Om de särskilda åtgärderna innefattar sammanställningen av en lista över ämnen som är godkända för användning inom gemenskapen vid tillverkning av material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel, bör dessa ämnen genomgå en säkerhetsbedömning innan de godkänns.
  Säkerhetsbedömningen och godkännandet av dessa ämnen bör göras utan att det påverkar till-lämpningen av de relevanta bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier.

| (13) | Skillnader i medlemsstaternas lagar och andra författningar om säkerhetsbedömning och godkännande av ämnen som används vid tillverkning av material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel kan hindra den fria rörligheten för sådana material och produkter, vilket kan orsaka ojämlik och illojal konkurrens. Det bör därför inrättas ett godkännandeförfarande på gemenskapsnivå. För att säkerställa en harmoniserad säkerhetsbedömning av de berörda ämnena bör bedömningarna utföras av livsmedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

(13)

Skillnader i medlemsstaternas lagar och andra författningar om säkerhetsbedömning och godkännande av ämnen som används vid tillverkning av material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel kan hindra den fria rörligheten för sådana material och produkter, vilket kan orsaka ojämlik och illojal konkurrens. Det bör därför inrättas ett godkännandeförfarande på gemenskapsnivå. För att säkerställa en harmoniserad säkerhetsbedömning av de berörda ämnena bör bedömningarna utföras av livsmedelsmyndigheten.

| (14) | Säkerhetsbedömningen av ämnen bör följas av ett beslut om riskhantering om huruvida dessa ämnen bör tas upp på en lista över ämnen som är godkända i gemenskapen. |
| --- | --- |

(14)

Säkerhetsbedömningen av ämnen bör följas av ett beslut om riskhantering om huruvida dessa ämnen bör tas upp på en lista över ämnen som är godkända i gemenskapen.

| (15) | Det bör ges möjlighet till administrativ prövning av livsmedelsmyndighetens åtgärder eller underlåtenhet att vidta åtgärder enligt denna förordning. Denna prövning bör inte påverka livsmedelsmyndighetens roll som ett oberoende vetenskaplig referenscentrum för riskbedömning. |
| --- | --- |

(15)

Det bör ges möjlighet till administrativ prövning av livsmedelsmyndighetens åtgärder eller underlåtenhet att vidta åtgärder enligt denna förordning. Denna prövning bör inte påverka livsmedelsmyndighetens roll som ett oberoende vetenskaplig referenscentrum för riskbedömning.

| (16) | Märkning skall hjälpa användarna att använda material och produkter på rätt sätt. Metoderna för sådan märkning kan variera beroende på användaren. |
| --- | --- |

(16)

Märkning skall hjälpa användarna att använda material och produkter på rätt sätt. Metoderna för sådan märkning kan variera beroende på användaren.

| (17) | Genom
  kommissionens direktiv 80/590/EEG av den 9 juni 1980 (7)

  infördes en
  symbol som får åtfölja material och produkter som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Denna symbol bör, för enkelhetens skull, också ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

Genom
  kommissionens direktiv 80/590/EEG av den 9 juni 1980 (7)

  infördes en
  symbol som får åtfölja material och produkter som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Denna symbol bör, för enkelhetens skull, också ingå i denna förordning.

| (18) | Det bör säkerställas att material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel kan spåras på alla stadier
  för att underlätta kontroll, återkallande av defekta produkter, konsumentinformation och ansvarsfördelning
  . Företagen bör minst kunna identifiera vilka företag som material och produkter kommer från och vilka företag som de levererats till. |
| --- | --- |

(18)

Det bör säkerställas att material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel kan spåras på alla stadier
  för att underlätta kontroll, återkallande av defekta produkter, konsumentinformation och ansvarsfördelning
  . Företagen bör minst kunna identifiera vilka företag som material och produkter kommer från och vilka företag som de levererats till.

| (19) | Vid kontrollen av om materialen och produkterna uppfyller bestämmelserna i denna förordning bör hänsyn tas till de särskilda behoven i utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna. Kommissionen har genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr.../2004 av den... [om officiella kontroller för att säkerställa efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt föreskrifterna om djurs hälsa och om djurskydd] (8) åtagit sig att stödja utvecklingsländerna i fråga om livsmedelssäkerhet, inklusive säkerheten när det gäller material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Nämnda förordning innehåller därför särskilda bestämmelser som även bör tillämpas på material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

(19)

Vid kontrollen av om materialen och produkterna uppfyller bestämmelserna i denna förordning bör hänsyn tas till de särskilda behoven i utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna. Kommissionen har genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr.../2004 av den... [om officiella kontroller för att säkerställa efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt föreskrifterna om djurs hälsa och om djurskydd] (8) åtagit sig att stödja utvecklingsländerna i fråga om livsmedelssäkerhet, inklusive säkerheten när det gäller material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Nämnda förordning innehåller därför särskilda bestämmelser som även bör tillämpas på material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel.

| (20) | Det är nödvändigt att fastställa förfaranden för att anta säkerhetsåtgärder i situationer där ett material eller en produkt sannolikt utgör en allvarlig risk för människors hälsa. |
| --- | --- |

(20)

Det är nödvändigt att fastställa förfaranden för att anta säkerhetsåtgärder i situationer där ett material eller en produkt sannolikt utgör en allvarlig risk för människors hälsa.

| (21) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar omfattar även handlingar som innehas av livsmedelsmyndigheten (9). |
| --- | --- |

(21)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar omfattar även handlingar som innehas av livsmedelsmyndigheten (9).

| (22) | Det är lämpligt att skydda de investeringar som produktutvecklare gör när de samlar in information och uppgifter till stöd för en ansökan enligt denna förordning. För att undvika onödigt dubbelarbete, särskilt djurförsök, bör tillgång till uppgifter dock medges om de berörda intressenterna är överens om detta. |
| --- | --- |

(22)

Det är lämpligt att skydda de investeringar som produktutvecklare gör när de samlar in information och uppgifter till stöd för en ansökan enligt denna förordning. För att undvika onödigt dubbelarbete, särskilt djurförsök, bör tillgång till uppgifter dock medges om de berörda intressenterna är överens om detta.

| (23) | Utnämningen av referenslaboratorier på gemenskapsnivå och nationell nivå bör leda till analysresultat som präglas av hög kvalitet och enhetlighet. Detta mål kommer att uppnås inom ramen för förordning (EG) nr .../2004 [om officiella kontroller för att säkerställa efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt föreskrifterna om djurs hälsa och om djurskydd]. |
| --- | --- |

(23)

Utnämningen av referenslaboratorier på gemenskapsnivå och nationell nivå bör leda till analysresultat som präglas av hög kvalitet och enhetlighet. Detta mål kommer att uppnås inom ramen för förordning (EG) nr .../2004 [om officiella kontroller för att säkerställa efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt föreskrifterna om djurs hälsa och om djurskydd].

| (24) | Bruket av återvunna material och produkter bör av miljöskäl främjas inom gemenskapen under förutsättning att det införs stränga krav som säkerställer livsmedelssäkerheten och konsumentskyddet. Kraven bör ta hänsyn till de tekniska egenskaper som kännetecknar de olika material- och produktgrupper som anges i bilaga I. Harmonisering av bestämmelserna om återvunna plastmaterial och plastprodukter bör prioriteras eftersom användningen av dessa material och produkter ökar och de nationella lagarna och bestämmelserna skiljer sig åt eller saknas. Ett förslag till en särskild åtgärd om återvunnet plastmaterial bör därför så snart som möjligt göras tillgängligt för allmänheten för att klargöra rättsläget inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(24)

Bruket av återvunna material och produkter bör av miljöskäl främjas inom gemenskapen under förutsättning att det införs stränga krav som säkerställer livsmedelssäkerheten och konsumentskyddet. Kraven bör ta hänsyn till de tekniska egenskaper som kännetecknar de olika material- och produktgrupper som anges i bilaga I. Harmonisering av bestämmelserna om återvunna plastmaterial och plastprodukter bör prioriteras eftersom användningen av dessa material och produkter ökar och de nationella lagarna och bestämmelserna skiljer sig åt eller saknas. Ett förslag till en särskild åtgärd om återvunnet plastmaterial bör därför så snart som möjligt göras tillgängligt för allmänheten för att klargöra rättsläget inom gemenskapen.

| (25) | De åtgärder som krävs för genomförandet av denna förordning samt ändringarna i bilagorna I och II bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som krävs för genomförandet av denna förordning samt ändringarna i bilagorna I och II bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

| (26) | Medlemsstaterna bör föreskriva
  sanktioner
  för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa
  sanktioner
  tillämpas.
  Sanktionerna
  bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterna bör föreskriva
  sanktioner
  för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa
  sanktioner
  tillämpas.
  Sanktionerna
  bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (27) | Det är viktigt att se till att företagarna ges tillräckligt med tid för att anpassa sig till vissa av de krav som ställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(27)

Det är viktigt att se till att företagarna ges tillräckligt med tid för att anpassa sig till vissa av de krav som ställs i denna förordning.

| (28) | Eftersom målen med denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av skillnader i nationella lagar och bestämmelser, och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom målen med denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av skillnader i nationella lagar och bestämmelser, och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte.

| (29) | Kommissionens direktiv 80/590/EEG och 89/109/EEG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionens direktiv 80/590/EEG och 89/109/EEG bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Denna förordning syftar till att säkerställa att den inre marknaden fungerar effektivt med avseende på material och produkter avsedda att komma i
  direkt eller indirekt
  kontakt med livsmedel
  som skall släppas ut på marknaden i gemenskapen
  , och den skall samtidigt utgöra en grund för att uppnå en hög nivå av skydd för människors hälsa och konsumenternas intressen.

2.   Denna förordning skall vara tillämplig på material och produkter, inklusive aktiva och intelligenta material och produkter,
  (nedan kallade material och produkter)
  som i sitt färdiga skick

| a) | är avsedda att komma i kontakt med livsmedel, |
| --- | --- |

a)

är avsedda att komma i kontakt med livsmedel,

| b) | redan har kommit i kontakt med livsmedel och är avsedda för detta syfte, eller |
| --- | --- |

b)

redan har kommit i kontakt med livsmedel och är avsedda för detta syfte, eller

| c) | rimligen kan förväntas komma i kontakt med livsmedel eller överföra sina beståndsdelar till livsmedel
  under normala eller förutsebara användningsförhållanden
  . |
| --- | --- |

c)

rimligen kan förväntas komma i kontakt med livsmedel eller överföra sina beståndsdelar till livsmedel
  under normala eller förutsebara användningsförhållanden
  .

3.   Den här förordningen skall inte gälla

| a) | material och
  produkter som
  säljs som antikviteter, |
| --- | --- |

a)

material och
  produkter som
  säljs som antikviteter,

| b) | täckande ämnen eller ämnen i beläggningar, till exempel de som används för att täcka ost, beredda köttvaror eller frukt, som utgör del av livsmedlet och kan konsumeras med livsmedlet, |
| --- | --- |

b)

täckande ämnen eller ämnen i beläggningar, till exempel de som används för att täcka ost, beredda köttvaror eller frukt, som utgör del av livsmedlet och kan konsumeras med livsmedlet,

| c) | fast installerade allmänna eller privata anläggningar för vattenförsörjning. |
| --- | --- |

c)

fast installerade allmänna eller privata anläggningar för vattenförsörjning.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används de
  relevanta
  definitioner som fastställs i förordning (EG) nr 178/2002, med undantag av
  definitionerna
  av spårbarhet
  och utsläppande på marknaden
  .

Dessutom används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | ”aktiva material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (nedan kallade aktiva material och produkter)”: material och produkter som är avsedda att öka ett livsmedels hållbarhet eller bevara eller förbättra förpackade livsmedels skick. De är utformade så att de avsiktligt skall innehålla komponenter som frigör eller absorberar ämnen i eller från förpackade livsmedel eller livsmedlets omgivning. |
| --- | --- |

1.

”aktiva material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (nedan kallade aktiva material och produkter)”: material och produkter som är avsedda att öka ett livsmedels hållbarhet eller bevara eller förbättra förpackade livsmedels skick. De är utformade så att de avsiktligt skall innehålla komponenter som frigör eller absorberar ämnen i eller från förpackade livsmedel eller livsmedlets omgivning.

| 2. | ”intelligenta material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (nedan kallade intelligenta material och produkter)”: material och produkter som övervakar ett förpackat livsmedels skick eller omgivning. |
| --- | --- |

2.

”intelligenta material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (nedan kallade intelligenta material och produkter)”: material och produkter som övervakar ett förpackat livsmedels skick eller omgivning.

| 3. | ”företag”: varje privat eller offentligt företag som med eller utan vinstsyfte bedriver någon av de verksamheter som hänger samman med något led av tillverkning, förädling och distribution av material och produkter. |
| --- | --- |

3.

”företag”: varje privat eller offentligt företag som med eller utan vinstsyfte bedriver någon av de verksamheter som hänger samman med något led av tillverkning, förädling och distribution av material och produkter.

| 4. | ”företagare”: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i denna förordning uppfylls i det företag de kontrollerar. |
| --- | --- |

4.

”företagare”: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i denna förordning uppfylls i det företag de kontrollerar.

| 5. | ”spårbarhet”: förmågan att spåra och följa upp ett material eller en produkt genom alla led av tillverkning, förädling och distribution. |
| --- | --- |

5.

”spårbarhet”: förmågan att spåra och följa upp ett material eller en produkt genom alla led av tillverkning, förädling och distribution.

| 6. | ”utsläppande på marknaden”: innehav av material eller produkter för försäljning, inbegripet utbjudande till försäljning eller varje annan form av överlåtelse, kostnadsfri eller inte, samt försäljning, distribution och andra former av överlåtelse. |
| --- | --- |

6.

”utsläppande på marknaden”: innehav av material eller produkter för försäljning, inbegripet utbjudande till försäljning eller varje annan form av överlåtelse, kostnadsfri eller inte, samt försäljning, distribution och andra former av överlåtelse.

Artikel 3

Allmänna krav

1.
     Material och produkter
  , inklusive aktiva och intelligenta material och produkter,
  skall tillverkas i enlighet med god tillverkningssed så att de under normala eller förutsebara användningsförhållanden inte överför sina beståndsdelar till livsmedel i sådana kvantiteter som skulle kunna

| a) | utgöra en fara för människors hälsa, |
| --- | --- |

a)

utgöra en fara för människors hälsa,

| b) | medföra en oacceptabel förändring av livsmedlens sammansättning
  , eller |
| --- | --- |

b)

medföra en oacceptabel förändring av livsmedlens sammansättning
  , eller

| c) | medföra en försämring av livsmedlens sensoriska egenskaper. |
| --- | --- |

c)

medföra en försämring av livsmedlens sensoriska egenskaper.

2.
     
  Märkningen och presentationen av samt reklamen för ett material eller en produkt får inte vilseleda konsumenten.

Artikel 4

Särskilda krav för aktiva och intelligenta material och produkter

1.   
  Vid tillämpning av artikel 3.1 b och 3.1 c
  får aktiva material och produkter medföra förändringar i livsmedlets sammansättning eller av dess sensoriska egenskaper,
  under förutsättning att
  förändringarna är förenliga med gemenskapens bestämmelser
  om livsmedel, till exempel direktiv 89/107/EEG om livsmedelstillsatser och tillhörande genomförandeåtgärder
  , eller, om
  gemenskapsbestämmelser
  saknas,
  med
  de nationella bestämmelser som gäller för livsmedel.

2.
     
  I avvaktan på att ytterligare bestämmelser antas genom en särskild åtgärd för aktiva och intelligenta material och produkter, skall ämnen som avsiktligen tillsatts aktiva material och produkter för att överföras till livsmedlet eller till livsmedlets omgivning godkännas och användas i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser om livsmedel, samt vara förenliga med denna förordning och dess genomförandeåtgärder.

Dessa ämnen skall betraktas som ingredienser enligt den definition som anges i artikel 6.4 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (11)

  .

3.   Aktiva material och produkter får inte medföra sådana förändringar av livsmedlets sammansättning eller av dess sensoriska egenskaper att konsumenterna vilseleds
  , till exempel genom att förruttnelse av livsmedlet döljs
  .

4.   Intelligenta material och produkter får inte ge sådan information om livsmedlets skick att konsumenterna vilseleds.

5.
     
  Aktiva och intelligenta material och produkter som redan kommit i kontakt med livsmedel skall förses med lämplig märkning för att konsumenten skall veta vilka delar som inte är ätliga.

6.
     
  Aktiva och intelligenta material och produkter skall förses med lämplig märkning av vilken framgår att materialen eller produkterna är aktiva och/eller intelligenta.

Artikel 5

Särskilda åtgärder för grupper av material och produkter

1.
     För de grupper av material och produkter som anges i bilaga I och, där så är tillämpligt, för kombinationer av dessa material och produkter
  eller återvunna material och produkter som används vid tillverkningen av dessa
  , får särskilda åtgärder vidtas
  eller ändras
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 23.2.

De särskilda åtgärderna får innefatta:

| a) | en uttömmande lista över de ämnen som
  får användas vid tillverkningen av material och produkter
  , |
| --- | --- |

a)

en uttömmande lista över de ämnen som
  får användas vid tillverkningen av material och produkter
  ,

| b) | en eller flera listor över ämnen som får ingå i aktiva eller intelligenta material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel, eller en eller flera listor över aktiva eller intelligenta material och produkter, samt vid behov särskilda villkor för användning av dessa ämnen och/eller de material och produkter i vilka de ingår, |
| --- | --- |

b)

en eller flera listor över ämnen som får ingå i aktiva eller intelligenta material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel, eller en eller flera listor över aktiva eller intelligenta material och produkter, samt vid behov särskilda villkor för användning av dessa ämnen och/eller de material och produkter i vilka de ingår,

| c) | renhetsstandarder för de ämnen som avses i a, |
| --- | --- |

c)

renhetsstandarder för de ämnen som avses i a,

| d) | speciella användningsvillkor för de ämnen som avses i a och de material och produkter som de används i, |
| --- | --- |

d)

speciella användningsvillkor för de ämnen som avses i a och de material och produkter som de används i,

| e) | särskilda gränser för överföring av vissa beståndsdelar eller grupper av beståndsdelar till livsmedel, varvid hänsyn skall tas till andra möjliga källor till exponering för dessa beståndsdelar, |
| --- | --- |

e)

särskilda gränser för överföring av vissa beståndsdelar eller grupper av beståndsdelar till livsmedel, varvid hänsyn skall tas till andra möjliga källor till exponering för dessa beståndsdelar,

| f) | en generell gräns för överföring av beståndsdelar i eller på livsmedel, |
| --- | --- |

f)

en generell gräns för överföring av beståndsdelar i eller på livsmedel,

| g) | bestämmelser som syftar till att skydda människors hälsa mot risker som uppstår vid oral kontakt med material och produkter, |
| --- | --- |

g)

bestämmelser som syftar till att skydda människors hälsa mot risker som uppstår vid oral kontakt med material och produkter,

| h) | andra regler för att säkerställa att artiklarna 3 och 4 följs, |
| --- | --- |

h)

andra regler för att säkerställa att artiklarna 3 och 4 följs,

| i) | grundläggande bestämmelser för att kontrollera att punkterna a-h följs, |
| --- | --- |

i)

grundläggande bestämmelser för att kontrollera att punkterna a-h följs,

| j) | bestämmelser rörande provtagning och analysmetoder för att kontrollera att punkterna a-h följs, |
| --- | --- |

j)

bestämmelser rörande provtagning och analysmetoder för att kontrollera att punkterna a-h följs,

| k) | särskilda
  bestämmelser för att säkerställa att material och produkter kan spåras
  , inklusive bestämmelser om hur länge dokumentationen skall bevaras eller bestämmelser om att vid behov bevilja undantag från bestämmelserna i artikel 17
  , |
| --- | --- |

k)

särskilda
  bestämmelser för att säkerställa att material och produkter kan spåras
  , inklusive bestämmelser om hur länge dokumentationen skall bevaras eller bestämmelser om att vid behov bevilja undantag från bestämmelserna i artikel 17
  ,

| l) | ytterligare bestämmelser om märkning av aktiva och intelligenta material och produkter, |
| --- | --- |

l)

ytterligare bestämmelser om märkning av aktiva och intelligenta material och produkter,

| m) | bestämmelser som kräver att kommissionen upprättar och för ett offentligt gemenskapsregister (”register”) över godkända ämnen,
  metoder eller
  produkter, |
| --- | --- |

m)

bestämmelser som kräver att kommissionen upprättar och för ett offentligt gemenskapsregister (”register”) över godkända ämnen,
  metoder eller
  produkter,

| n) | särskilda förfaranderegler för att vid behov anpassa det förfarande som avses i artikel 8 till 12, eller för att göra det tillämpligt för godkännande av vissa material och produkter och/eller metoder som används när dessa tillverkas, samt vid behov ett förfarande för enskilt godkännande av ämnen, material, produkter eller metoder på grundval av ett beslut som riktar sig till den sökande. |
| --- | --- |

n)

särskilda förfaranderegler för att vid behov anpassa det förfarande som avses i artikel 8 till 12, eller för att göra det tillämpligt för godkännande av vissa material och produkter och/eller metoder som används när dessa tillverkas, samt vid behov ett förfarande för enskilt godkännande av ämnen, material, produkter eller metoder på grundval av ett beslut som riktar sig till den sökande.

2.
     
  Befintliga särdirektiv om material och produkter skall ändras i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 23.2.

Artikel 6

Särskilda åtgärder på det nationella planet

Vid avsaknad av sådana särskilda åtgärder som avses i artikel 5 hindrar inte denna förordning medlemsstaterna från att bibehålla eller införa nationella bestämmelser, under förutsättning att de är förenliga med fördragets bestämmelser.

Artikel 7

Uppgift för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Bestämmelser som kan påverka folkhälsan skall antas efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, nedan kallad livsmedelsmyndigheten.

Artikel 8

Allmänna krav för
  godkännande av ämnen

1.   
  När
  en sådan lista
  över ämnen
  som avses i
  artikel 5.1 andra stycket punkt a och b
  upprättas, skall den som ansöker om godkännande för ett ämne som ännu inte finns upptaget på listan lämna in en ansökan i enlighet med artikel 9.1.

2.   Ämnen får endast godkännas om det på ett godtagbart och tillräckligt sätt har visats att det slutliga materialet eller den slutliga produkten uppfyller kraven i artiklarna 3 och 4 när de används i enlighet med de villkor som skall fastställas i den särskilda åtgärden.

Artikel 9

Ansökan om godkännande av nytt ämne

1.   För att erhålla det godkännande som avses i artikel 8.1 skall en ansökan lämnas in i enlighet med följande punkter:

| a) | Ansökan skall skickas till den behöriga myndigheten i medlemsstaten tillsammans med följande:






  i) | Den sökandes namn och adress. |
| --- | --- | --- |

a)

Ansökan skall skickas till den behöriga myndigheten i medlemsstaten tillsammans med följande:

i)

Den sökandes namn och adress.

| ii) | Teknisk dokumentation med den information som anges i de riktlinjer för säkerhetsbedömning av ämnen som livsmedelsmyndigheten skall offentliggöra. |
| --- | --- |

ii)

Teknisk dokumentation med den information som anges i de riktlinjer för säkerhetsbedömning av ämnen som livsmedelsmyndigheten skall offentliggöra.

| iii) | En sammanfattning av den tekniska dokumentationen. |
| --- | --- |

iii)

En sammanfattning av den tekniska dokumentationen.

| b) | Den behöriga
  myndighet som avses i punkt a
  skall göra följande:






  i) | Myndigheten skall inom fjorton dagar från det att ansökan tagits emot ge sökanden skriftligt besked om mottagandet. I beskedet skall dagen för mottagandet av ansökan anges. |
| --- | --- | --- |

b)

Den behöriga
  myndighet som avses i punkt a
  skall göra följande:

i)

Myndigheten skall inom fjorton dagar från det att ansökan tagits emot ge sökanden skriftligt besked om mottagandet. I beskedet skall dagen för mottagandet av ansökan anges.

| ii) | Myndigheten skall utan dröjsmål informera livsmedelsmyndigheten, |
| --- | --- |

ii)

Myndigheten skall utan dröjsmål informera livsmedelsmyndigheten,

| iii) | Myndigheten skall göra ansökan och eventuell kompletterande information tillgänglig för livsmedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

iii)

Myndigheten skall göra ansökan och eventuell kompletterande information tillgänglig för livsmedelsmyndigheten.

| c) | Livsmedelsmyndigheten skall utan dröjsmål underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om ansökan, samt ge dem tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in. |
| --- | --- |

c)

Livsmedelsmyndigheten skall utan dröjsmål underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om ansökan, samt ge dem tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in.

2.   Livsmedelsmyndigheten skall offentliggöra detaljerade riktlinjer för hur ansökan skall göras och
  inlämnas

   (12).

Artikel 10

Livsmedelsmyndighetens yttrande

1.   Livsmedelsmyndigheten skall, inom sex månader från det att den mottagit en giltig ansökan, lämna ett yttrande om huruvida ämnet vid den avsedda användningen av det material eller den produkt det ingår i, uppfyller de
  säkerhetskrav
  som fastställs i artiklarna 3 och 4.

Livsmedelsmyndigheten får förlänga denna tidsfrist
  med högst sex månader
  . I sådana fall skall den motivera dröjsmålet för sökanden, kommissionen och medlemsstaterna.

2.   Livsmedelsmyndigheten får vid behov anmoda sökanden att komplettera uppgifterna i ansökan inom en tidsfrist som livsmedelsmyndigheten fastställer. Om myndigheten kräver mer information, skall den tidsfrist som fastställs i punkt 1 tillfälligt upphävas till dess denna information har lämnats. Tidsfristen skall också tillfälligt upphävas för den tid sökanden får på sig att utarbeta muntliga eller skriftliga förklaringar.

3.   För att utarbeta sitt yttrande skall livsmedelsmyndigheten

| a) | kontrollera att den information och de dokument som sökanden lämnar överensstämmer med artikel 9.1 a och om så är fallet skall ansökan betraktas som giltig, samt undersöka huruvida ämnet uppfyller
  säkerhetskraven
  i artiklarna 3 och 4, |
| --- | --- |

a)

kontrollera att den information och de dokument som sökanden lämnar överensstämmer med artikel 9.1 a och om så är fallet skall ansökan betraktas som giltig, samt undersöka huruvida ämnet uppfyller
  säkerhetskraven
  i artiklarna 3 och 4,

| b) | informera sökanden, kommissionen och medlemsstaterna om en ansökan inte är giltig. |
| --- | --- |

b)

informera sökanden, kommissionen och medlemsstaterna om en ansökan inte är giltig.

4.   Om yttrandet stöder godkännandet av ett utvärderat ämne, skall yttrandet omfatta

| a) | ämnets beteckning och specifikation,
  och |
| --- | --- |

a)

ämnets beteckning och specifikation,
  och

| b) | där så är lämpligt,
  rekommendationer för
  de villkor för användning som gäller för det utvärderade ämnet och/eller materialet eller produkten,
  och |
| --- | --- |

b)

där så är lämpligt,
  rekommendationer för
  de villkor för användning som gäller för det utvärderade ämnet och/eller materialet eller produkten,
  och

| c) | en bedömning av huruvida den analysmetod som föreslås är lämplig för den kontroll som skall göras. |
| --- | --- |

c)

en bedömning av huruvida den analysmetod som föreslås är lämplig för den kontroll som skall göras.

5.   Livsmedelsmyndigheten skall vidarebefordra sitt yttrande till kommissionen, medlemsstaterna och sökanden.

6.   Livsmedelsmyndigheten skall offentliggöra sitt yttrande sedan alla uppgifter som betraktas som konfidentiella strukits i enlighet med artikel 20.

Artikel 11

Gemenskapsgodkännande

1.   
  Gemenskapsgodkännandet av ett ämne eller flera ämnen skall ske genom antagandet av en särskild åtgärd.
  Kommissionen skall, där så är lämpligt, utarbeta förslag till en särskild åtgärd
  , i enlighet med artikel 5,
  för att godkänna det eller de ämnen som livsmedelsmyndigheten bedömt och specificera eller ändra villkoren för deras användning.

2.   I förslaget till särskild åtgärd skall livsmedelsmyndighetens yttrande beaktas, liksom tillämpliga gemenskapsbestämmelser och andra skäliga omständigheter som är relevanta för ärendet i fråga. Om förslaget till särskild åtgärd inte överensstämmer med myndighetens yttrande, skall kommissionen
  utan dröjsmål
  förklara orsaken till avvikelserna.
  Om kommissionen inte har för avsikt att utarbeta något förslag till särskild åtgärd efter ett positivt yttrande från livsmedelsmyndigheten skall den utan dröjsmål informera sökanden om detta och ge sökanden en förklaring.

3.   
  Gemenskapsgodkännandet i form av en sådan särskild
  åtgärd som avses i punkt 1 skall antas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 23.2.

4.   När ett ämne godkänts i enlighet med denna förordning skall alla företagare som använder det godkända ämnet, eller material eller produkter som innehåller det godkända ämnet, iaktta de villkor eller begränsningar som följer med godkännandet.

5.   Sökanden
  , eller företagare som använder det godkända ämnet eller material eller produkter som innehåller det godkända ämnet,
  skall omgående informera kommissionen om ny vetenskaplig eller teknisk information som kan påverka säkerhetsbedömningen av det godkända ämnet vad avser människors hälsa. Om nödvändigt skall livsmedelsmyndigheten sedan se över bedömningen.

6.   Ett godkännande skall inte påverka en företagares allmänna skadeståndsrättsliga och straffrättsliga ansvar med avseende på det godkända ämnet, material eller produkter som innehåller det godkända ämnet eller livsmedel som kommer i kontakt med sådana material eller produkter.

Artikel 12

Ändring samt tillfällig och permanent indragning av godkännande

1.   
  Sökanden, eller företagare som använder det godkända ämnet eller material eller produkter som innehåller det godkända ämnet,
  får i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 9.1 ansöka om en ändring av ett befintligt godkännande.

2.   Ansökan skall åtföljas av följande:

| a) | En hänvisning till den ursprungliga ansökan. |
| --- | --- |

a)

En hänvisning till den ursprungliga ansökan.

| b) | Teknisk dokumentation med ny information enligt de riktlinjer som avses i artikel 9.2. |
| --- | --- |

b)

Teknisk dokumentation med ny information enligt de riktlinjer som avses i artikel 9.2.

| c) | En ny, fullständig sammanfattning av den tekniska dokumentationen i standardiserat format. |
| --- | --- |

c)

En ny, fullständig sammanfattning av den tekniska dokumentationen i standardiserat format.

3.   På eget initiativ, eller på begäran av en medlemsstat eller av kommissionen, skall livsmedelsmyndigheten, i förekommande fall i enlighet med förfarandet i artikel 10, bedöma
  huruvida
  yttrandet eller godkännandet
  fortfarande överensstämmer med förordningen.
  Livsmedelsmyndigheten får vid behov höra sökanden.

4.   Kommissionen skall utan dröjsmål ta del av livsmedelsmyndighetens yttrande och utarbeta ett förslag till särskild åtgärd.

5.   Ett förslag till särskild åtgärd för att ändra ett godkännande skall ange om det krävs några ändringar av användningsvillkoren eller av de begränsningar som eventuellt gäller för godkännandet.

6.   En slutlig särskilt åtgärd avseende ändring eller tillfällig eller slutgiltig indragning av godkännandet skall antas enligt förfarandet som avses i artikel 23.2.

Artikel 13

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna

Varje medlemsstat skall informera kommissionen och livsmedelsmyndigheten om namn, adress och en kontaktpunkt för den eller de behöriga nationella myndigheter som utsetts att på denna medlemsstats territorium ta emot den ansökan om godkännande som avses i artiklarna 9-12. Kommissionen skall offentliggöra de behöriga nationella myndigheternas namn och adress samt de kontaktpunkter som angivits i enlighet med denna artikel.

Artikel 14

Administrativ översyn

Varje åtgärd som vidtas inom ramen för livsmedelsmyndighetens befogenheter enligt denna förordning, och varje underlåtenhet att utöva dessa befogenheter, får granskas av kommissionen på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat eller av en person som är direkt och personligen berörd.

En begäran om detta skall inges till kommissionen senast två månader efter den dag då den berörda parten blev medveten om den ifrågavarande åtgärden eller underlåtenheten.

Kommissionen skall fatta beslut senast två månader efter att begäran mottagits och, om nödvändigt, kräva att myndigheten upphäver sin åtgärd eller avhjälper sin underlåtenhet att handla.

Artikel 15

Märkning

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda
  åtgärder som avses i artikel 5
  skall material och produkter som ännu inte kommit i kontakt med livsmedel åtföljas av följande när de släpps ut på marknaden:

| a) | Orden ”
  för
  livsmedel” eller en specifik uppgift om användningsområde, såsom en kaffekokare, vinflaska, soppsked eller den symbol som visas i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Orden ”
  för
  livsmedel” eller en specifik uppgift om användningsområde, såsom en kaffekokare, vinflaska, soppsked eller den symbol som visas i bilaga II.

| b) | Vid behov
  , särskilda anvisningar som skall iakttas för att användningen skall ske på ett säkert
  och lämpligt
  sätt. |
| --- | --- |

b)

Vid behov
  , särskilda anvisningar som skall iakttas för att användningen skall ske på ett säkert
  och lämpligt
  sätt.

| c) | Beträffande tillverkare eller förädlare, eller säljare som är
  ansvariga för utsläppandet på marknaden och
  etablerade inom gemenskapen: namnet eller firmanamnet och
  , i båda fallen,
  adressen eller uppgift om var företaget är registrerat. |
| --- | --- |

c)

Beträffande tillverkare eller förädlare, eller säljare som är
  ansvariga för utsläppandet på marknaden och
  etablerade inom gemenskapen: namnet eller firmanamnet och
  , i båda fallen,
  adressen eller uppgift om var företaget är registrerat.

| d) | Tillräcklig märkning eller identifiering för att det skall vara möjligt att spåra materialet eller produkten
  i enlighet med artikel 17
  . |
| --- | --- |

d)

Tillräcklig märkning eller identifiering för att det skall vara möjligt att spåra materialet eller produkten
  i enlighet med artikel 17
  .

| e) | Beträffande aktiva material och produkter
  : information
  om tillåtna användningsområden
  och annan relevant information, såsom namnen på de ämnen som frigörs av den aktiva komponenten och i vilka mängder de förekommer,
  så att
  de livsmedelsföretagare som använder dessa material och produkter
  kan följa andra relevanta gemenskapsbestämmelser eller, om sådana saknas, nationella bestämmelser tillämpliga på livsmedel
  , inklusive bestämmelser om märkning av livsmedel
  . |
| --- | --- |

e)

Beträffande aktiva material och produkter
  : information
  om tillåtna användningsområden
  och annan relevant information, såsom namnen på de ämnen som frigörs av den aktiva komponenten och i vilka mängder de förekommer,
  så att
  de livsmedelsföretagare som använder dessa material och produkter
  kan följa andra relevanta gemenskapsbestämmelser eller, om sådana saknas, nationella bestämmelser tillämpliga på livsmedel
  , inklusive bestämmelser om märkning av livsmedel
  .

2.
     
  De uppgifter som avses i punkt 1 a skall dock inte vara obligatoriska för produkter som med hänsyn till sin beskaffenhet uppenbart är avsedda att komma i kontakt med livsmedel.

3.   De uppgifter som räknas upp i punkt 1 måste vara väl synliga, lättlästa och beständiga.

4.
     
  Detaljhandel med material och produkter skall vara förbjuden om de uppgifter som krävs enligt punkterna 1 a, 1 b och 1 e inte ges på ett språk som köparna lätt kan förstå.

5.
     
  Inom sitt eget territorium får den medlemsstat där materialet eller produkten saluförs, i enlighet med fördragets regler, föreskriva att dessa uppgifter i märkningen skall ges på ett eller flera av gemenskapens officiella språk.

6.
     
  Bestämmelserna i punkterna 4 och 5 skall inte förhindra att uppgifterna i märkningen ges på flera språk.

7.   Vid detaljförsäljning skall de uppgifter som krävs enligt punkt 1 finnas på

| a) | materialen och produkterna eller på förpackningen, eller |
| --- | --- |

a)

materialen och produkterna eller på förpackningen, eller

| b) | etiketter som är fästade på materialen och produkterna eller på deras förpackning, eller |
| --- | --- |

b)

etiketter som är fästade på materialen och produkterna eller på deras förpackning, eller

| c) | en skylt i omedelbar närhet av materialen och produkterna som är klart synlig för köpare; avseende den information som avses i punkt 1 c skall detta alternativ bara gälla om det, av tekniska orsaker, inte är möjligt att fästa dessa uppgifter eller en etikett med dessa uppgifter på materialet eller produkten vid tillverkningen eller i samband med försäljningen. |
| --- | --- |

c)

en skylt i omedelbar närhet av materialen och produkterna som är klart synlig för köpare; avseende den information som avses i punkt 1 c skall detta alternativ bara gälla om det, av tekniska orsaker, inte är möjligt att fästa dessa uppgifter eller en etikett med dessa uppgifter på materialet eller produkten vid tillverkningen eller i samband med försäljningen.

8.   Vid annan försäljning än detaljförsäljning skall de uppgifter som krävs enligt punkt 1 finnas på

| a) | medföljande dokument,
  eller |
| --- | --- |

a)

medföljande dokument,
  eller

| b) | etiketter eller förpackning, eller |
| --- | --- |

b)

etiketter eller förpackning, eller

| c) | på själva materialen och produkterna. |
| --- | --- |

c)

på själva materialen och produkterna.

9.   De uppgifter som föreskrivs i punkt 1 a, b och e skall bara gälla för material och produkter som överensstämmer med

| a) | estämmelserna i artiklarna 3 och 4,
  och |
| --- | --- |

a)

estämmelserna i artiklarna 3 och 4,
  och

| b) | de särskilda
  åtgärder som avses i artikel 5
  eller, om sådana saknas, eventuella nationella bestämmelser som gäller för materialen och produkterna. |
| --- | --- |

b)

de särskilda
  åtgärder som avses i artikel 5
  eller, om sådana saknas, eventuella nationella bestämmelser som gäller för materialen och produkterna.

Artikel 16

Förklaring om överensstämmelse

1.   De särskilda åtgärder som avses i artikel 5 skall omfatta krav på att material och produkter som omfattas av åtgärderna åtföljs av en skriftlig förklaring där det anges att de överensstämmer med de bestämmelser som är tillämpliga på dem.

Det skall finnas lämplig dokumentation som styrker sådan överensstämmelse. Denna dokumentation skall på begäran göras tillgänglig för de behöriga myndigheterna.

2.   Om särskilda åtgärder saknas
  skall denna förordning inte hindra
  medlemsstaterna
  från att bibehålla eller anta
  nationella
  bestämmelser
  avseende förklaringar om överensstämmelse för material och produkter
  .

Artikel 17

Spårbarhet

1.   Materialen och produkterna skall kunna spåras i samtliga
  led för att underlätta kontroll, återkallande av defekta varor, information till konsumenterna och ansvarsfördelning
  .

2.   
  Med vederbörlig hänsyn till den tekniska genomförbarheten skall
  företagarna ha system och rutiner på plats som gör det möjligt att identifiera från och till vilka företag material och produkter samt, där så är lämpligt, ämnen eller produkter som
  omfattas av denna förordning och dess genomförandeåtgärder och som
  används vid tillverkningen, har levererats. Denna information skall på begäran göras tillgänglig för de behöriga myndigheterna.

3.   Material och produkter som släpps ut på gemenskapsmarknaden skall
  kunna identifieras med hjälp av
  ett
  lämpligt system som gör
  det
  möjligt
  att spåra dem
  genom märkning eller genom
  relevant dokumentation eller information.

Artikel 18

Skyddsåtgärder

1.   Om en medlemsstat, som en följd av ny information eller genom att befintlig information
  omprövats på
  goda grunder konstaterar att användningen av material eller produkter utgör en fara för människors hälsa, trots att den följer den relevanta särskilda åtgärden, får medlemsstaten tillfälligt förbjuda eller begränsa tillämpningen av de aktuella bestämmelserna inom sitt territorium.

Medlemsstaten skall omedelbart underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om detta och ange orsaken till förbudet eller begränsningen.

2.   Kommissionen skall så snart som möjligt, om så är lämpligt efter att ha erhållit ett yttrande från livsmedelsmyndigheten, inom den kommitté som avses i artikel 23.1 undersöka de grunder som medlemsstaten anför enligt punkt 1 i denna artikel, och skall avge sitt yttrande utan dröjsmål samt vidta lämpliga åtgärder.

3.   Om kommissionen anser att ändringar av den särskilda åtgärden är nödvändiga för att avhjälpa de svårigheter som avses i punkt 1 och för att skydda människors hälsa, skall dessa ändringar antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 23.2.

4.   Den medlemsstat som avses i punkt 1 kan upprätthålla det tillfälliga förbudet eller begränsningen tills de ändringar som avses i punkt 3 har antagits
  eller kommissionen har valt att inte anta några sådana ändringar
  .

Artikel 19

Allmänhetens tillgång till handlingar

1.   Ansökningar om godkännande och kompletterande information från
  sökande
  samt livsmedelsmyndighetens yttranden skall, med undantag av konfidentiella uppgifter, vara tillgängliga för allmänheten
  i enlighet med artiklarna 38, 39 och 41 i förordning (EG) nr 178/2002
  .

2.   
  Medlemsstaterna
  skall handlägga ansökningar om tillgång till handlingar som de tar emot enligt denna förordning i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1049/2001.

Artikel 20

Konfidentialitet

1.   Sökanden kan ange vilka av de uppgifter som lämnats in enligt
  artiklarna 9.1, 10.2 och 12.2
  som skall behandlas som konfidentiella på grund av att de påtagligt kan skada sökandens konkurrenssituation om de lämnas ut. En motivering som går att styrka skall lämnas i sådana fall.

2.   Följande information skall inte betraktas som konfidentiella:

| a) | Sökandens namn och adress samt ämnets kemiska namn. |
| --- | --- |

a)

Sökandens namn och adress samt ämnets kemiska namn.

| b) | Information av direkt betydelse för säkerhetsbedömningen av ämnet. |
| --- | --- |

b)

Information av direkt betydelse för säkerhetsbedömningen av ämnet.

| c) | Analysmetoden/-metoderna. |
| --- | --- |

c)

Analysmetoden/-metoderna.

3.   Kommissionen skall, efter samråd med sökanden, avgöra vilken information som bör vara konfidentiell, och beslutet skall meddelas sökanden och livsmedelsmyndigheten.

4.   Livsmedelsmyndigheten skall på begäran ge kommissionen och medlemsstaterna tillgång till all information som livsmedelsmyndigheten har tillgång till.

5.   Kommissionen, livsmedelsmyndigheten och medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den information de tar emot enligt denna förordning behandlas konfidentiellt, med undantag för information som allmänheten måste ha tillgång till om så krävs för att skydda människors hälsa.

6.   Om en sökande drar tillbaka eller har dragit tillbaka en ansökan skall livsmedelsmyndigheten, kommissionen och medlemsstaterna respektera att den kommersiella och industriella information som de fått del av är konfidentiell, vilket även gäller information om forskning och utveckling liksom information där kommissionen och sökanden är oense om dess konfidentiella karaktär.

Artikel 21

Gemensamt utnyttjande
  av
  befintliga
  uppgifter

Informationen i en ansökan som lämnas i enlighet med
  artiklarna 9.1, 10.2 och 12.2
  får användas för en annan sökandes räkning, förutsatt att
  livsmedelsmyndigheten bedömt att
  ämnet är detsamma som i den ursprungliga ansökan, inklusive graden av renhet och arten av föroreningar, och att den andra sökanden har kommit överens med den ursprungliga sökanden om att informationen får användas.

Artikel 22

Ändringar av bilagorna I och II

Ändringar av bilagorna I och II skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 23.2.

Artikel 23

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom artikel 58.1 i förordning (EG) nr
  178/2002
  .

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.
     
  Kommittén skall anta sin arbetsordning.

Artikel 24

Inspektioner och kontroller

1.   Medlemsstaterna skall
  genomföra offentlig kontroll
  i syfte att säkerställa att förordningen följs
  i enlighet med relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen om offentlig kontroll av livsmedel och foder
  .

2.   Där så är nödvändigt skall livsmedelsmyndigheten, på begäran av kommissionen, bistå vid utarbetandet av tekniska riktlinjer för provtagning och testning för att underlätta ett samordnat genomförande av punkt 1.

3.
     
  Gemenskapens referenslaboratorium för material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel samt nationella referenslaboratorier som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr .../2004 [om officiella kontroller för att säkerställa efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt föreskrifterna om djurs hälsa och om djurskydd] skall bistå medlemsstaterna vid tillämpningen av punkt 1 genom att bidra till analysresultat som präglas av hög kvalitet och enhetlighet.

Artikel 25

Sanktioner

Medlemsstaterna skall föreskriva
  sanktioner
  för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas.
  Sanktionerna
  skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast ... (13), och alla senare ändringar som gäller dem så snart som möjligt.

Artikel 26

Upphävanden

Direktiven 89/109/EEG och 80/590/EEG skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda direktiven skall betraktas som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 27

Övergångsbestämmelser

Material och produkter som lagligen släppts ut på marknaden före det datum då detta direktiv ha börjat tillämpas får saluföras tills lagren tar slut.

Artikel 28

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 15 skall gälla från och med den ... (14).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

(4)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 38. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(5)  EUT L 40, 11.2.1989, s. 27. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

5

(6)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

6

(7)  EGT L 151, 19.6.1980, s. 21.

7

(8)  EUT L ...

8

(9)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

11

(12)  
  I avvaktan på detta offentliggörande kan sökandena följa instruktionerna i dokumentet ”Guidelines of the Scientific Committee on Food for the presentation of an application for safety assessment of a substance to be used in food contact materials prior to its authorisation”.
  (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scf/out82_en.pdf).

12

I avvaktan på detta offentliggörande kan sökandena följa instruktionerna i dokumentet ”Guidelines of the Scientific Committee on Food for the presentation of an application for safety assessment of a substance to be used in food contact materials prior to its authorisation”.

(13)  Sex månader efter dagen för offentliggörandet av denna förordning.

13

Sex månader efter dagen för offentliggörandet av denna förordning.

(14)  Två år efter det att denna förordning antagits.

14

Två år efter det att denna förordning antagits.

BILAGA I

LISTA ÖVER DE GRUPPER AV MATERIAL OCH PRODUKTER SOM KAN OMFATTAS AV SÄRSKILDA ÅTGÄRDER

| (1) | Aktiva och intelligenta material och produkter |
| --- | --- |

(1)

Aktiva och intelligenta material och produkter

| (2) | Lim och klister |
| --- | --- |

(2)

Lim och klister

| (3) | Keramik |
| --- | --- |

(3)

Keramik

| (4) | Kork |
| --- | --- |

(4)

Kork

| (5) | Gummi |
| --- | --- |

(5)

Gummi

| (6) | Glas |
| --- | --- |

(6)

Glas

| (7) | Jonbytarhartser |
| --- | --- |

(7)

Jonbytarhartser

| (8) | Metaller och legeringar |
| --- | --- |

(8)

Metaller och legeringar

| (9) | Papper och kartong |
| --- | --- |

(9)

Papper och kartong

| (10) | Plast |
| --- | --- |

(10)

Plast

| (11) | Tryckfärger |
| --- | --- |

(11)

Tryckfärger

| (12) | Regenererad cellulosa |
| --- | --- |

(12)

Regenererad cellulosa

| (13) | Silikon |
| --- | --- |

(13)

Silikon

| (14) | Textilvaror |
| --- | --- |

(14)

Textilvaror

| (15) | Lack och ytskikt |
| --- | --- |

(15)

Lack och ytskikt

| (16) | Vaxer |
| --- | --- |

(16)

Vaxer

| (17) | Trä |
| --- | --- |

(17)

Trä

BILAGA II

Image

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 89/109/EEG | Den här förordningen |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| — | Artikel 2 |
| Artikel 2 | Artikel 3 |
| — | Artikel 4 |
| Artikel 3 | Artikel 5 |
| - | Artikel 6 |
| — | Artikel 7 |
| — | Artikel 8 |
| — | Artikel 9 |
| — | Artikel 10 |
| — | Artikel 11 |
| — | Artikel 12 |
| Artikel 4 | — |
| - | Artikel 13 |
| - | Artikel 14 |
| Artikel 6 | Artikel 15 |
| - | Artikel 16 |
| - | Artikel 17 |
| Artikel 5 | Artikel 18 |
| Artikel 7 | — |
| — | Artikel 19 |
| — | Artikel 20 |
| — | Artikel 21 |
| Artikel | Artikel 22 |
| Artikel 8 | — |
| Artikel 9 | Artikel 23 |
| - | Artikel 24 |
| - | Artikel 25 |
| Artikel 10 | Artikel 26 |
| - | Artikel 27 |
| Artikel 11 | — |
| Artikel 12 | — |
| Artikel 13 | Artikel 28 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | — |
| Bilaga III | Bilaga III |
| Direktiv 80/590/EEG | Denna förordning |
| Bilaga | Bilaga II |

Direktiv 89/109/EEG

Den här förordningen

Artikel 1

Artikel 1

—

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

—

Artikel 4

Artikel 3

Artikel 5

-

Artikel 6

—

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 9

—

Artikel 10

—

Artikel 11

—

Artikel 12

Artikel 4

—

-

Artikel 13

-

Artikel 14

Artikel 6

Artikel 15

-

Artikel 16

-

Artikel 17

Artikel 5

Artikel 18

Artikel 7

—

—

Artikel 19

—

Artikel 20

—

Artikel 21

Artikel

Artikel 22

Artikel 8

—

Artikel 9

Artikel 23

-

Artikel 24

-

Artikel 25

Artikel 10

Artikel 26

-

Artikel 27

Artikel 11

—

Artikel 12

—

Artikel 13

Artikel 28

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

—

Bilaga III

Bilaga III

Direktiv 80/590/EEG

Denna förordning

Bilaga

Bilaga II

P5_TA(2004)0236

Utvecklingssamarbete med Sydafrika ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning EG nr 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (KOM(2003) 627 — C5-0495/2003 — 2003/0245(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 627) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 627) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 179 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0495/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 179 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0495/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (A5-0132/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete (A5-0132/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0245

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av förordning (EG) nr 1726/2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 179 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av den 29 juni 2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (3) skall kommissionen senast den 31 oktober 2003 överlämna en översyn efter halva tiden till Europaparlamentet och rådet. På grundval av den översynen efter halva tiden har vissa ändringar av förordning (EG) nr 1726/2000 föreslagits. |
| --- | --- |

(1)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av den 29 juni 2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (3) skall kommissionen senast den 31 oktober 2003 överlämna en översyn efter halva tiden till Europaparlamentet och rådet. På grundval av den översynen efter halva tiden har vissa ändringar av förordning (EG) nr 1726/2000 föreslagits.

| (2) | Halvtidsöversynen omfattar idéer och förslag för att förbättra genomförandet av utvecklingssamarbetet med Sydafrika. Vissa av dem utarbetades redan i 2002 års landsstrategibedömning och har beaktats inom ramen för det vägledande programmet för 2003-2005. Dessa gäller bland annat integrering av jämställdhetsperspektivet i alla projektfaser, från planering till genomförande, harmonisering av administrativa förfaranden, utveckling av kriterier för utvärdering av projekt och utformning av program samt klargörande av villkoren för beviljande av stöd till regionala program från Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling (EPRD). |
| --- | --- |

(2)

Halvtidsöversynen omfattar idéer och förslag för att förbättra genomförandet av utvecklingssamarbetet med Sydafrika. Vissa av dem utarbetades redan i 2002 års landsstrategibedömning och har beaktats inom ramen för det vägledande programmet för 2003-2005. Dessa gäller bland annat integrering av jämställdhetsperspektivet i alla projektfaser, från planering till genomförande, harmonisering av administrativa förfaranden, utveckling av kriterier för utvärdering av projekt och utformning av program samt klargörande av villkoren för beviljande av stöd till regionala program från Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling (EPRD).

| (3) | I enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen (4) är det möjligt att tillhandahålla finansiering till Sydafrika genom direkt budgetstöd. Förordning (EG) nr 1726/2000 kan dock tolkas som att ickemålinriktat budgetstöd utesluts. Dessutom innehåller del II avdelning IV i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) särskilda bestämmelser för ”Externa åtgärder”. Det är därför lämpligt att bringa förordning (EG) nr 1726/2000 i överensstämmelse med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och med kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002
   (6). |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen (4) är det möjligt att tillhandahålla finansiering till Sydafrika genom direkt budgetstöd. Förordning (EG) nr 1726/2000 kan dock tolkas som att ickemålinriktat budgetstöd utesluts. Dessutom innehåller del II avdelning IV i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) särskilda bestämmelser för ”Externa åtgärder”. Det är därför lämpligt att bringa förordning (EG) nr 1726/2000 i överensstämmelse med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och med kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002
   (6).

| (4) | Med tanke på genomförandet av Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling och särskilt det fleråriga vägledande programmet för 2000-2002 bör förordning (EG) nr 1726/2000 anpassas, i synnerhet när det gäller antagandet av sektorsövergripande program, finansiering via budgetstöd och gemensam finansiering av projekt och program inom området regionalt samarbete och integration. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på genomförandet av Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling och särskilt det fleråriga vägledande programmet för 2000-2002 bör förordning (EG) nr 1726/2000 anpassas, i synnerhet när det gäller antagandet av sektorsövergripande program, finansiering via budgetstöd och gemensam finansiering av projekt och program inom området regionalt samarbete och integration.

| (5) | Förordning (EG) nr 1726/2000 trädde i kraft år 2000 och upphör att gälla den 31 december 2006. Enligt artikel 6.1 skall dock ett treårigt vägledande program utformas. Det bör antas bestämmelser beslut om fyraåriga vägledande program så att programmen stämmer överens med förordningens giltighetstid. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1726/2000 trädde i kraft år 2000 och upphör att gälla den 31 december 2006. Enligt artikel 6.1 skall dock ett treårigt vägledande program utformas. Det bör antas bestämmelser beslut om fyraåriga vägledande program så att programmen stämmer överens med förordningens giltighetstid.

| (6) | Partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (7), i vilket Sydafrika är avtalsslutande part, undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000. I protokoll 3 till det avtalet anges Sydafrikas status med vissa förbehåll enligt avtalet. |
| --- | --- |

(6)

Partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (7), i vilket Sydafrika är avtalsslutande part, undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000. I protokoll 3 till det avtalet anges Sydafrikas status med vissa förbehåll enligt avtalet.

| (7) | Genom rådets beslut 1999/753/EG av den 29 juli 1999
   (8) godkändes den provisoriska tillämpningen av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Sydafrika, å andra sidan. I bilaga X till det avtalet anges att gemenskapen kommer att tillhandahålla stöd till omstrukturering av den sydafrikanska vin- och spritsektorn och för marknadsföring och distribution av sydafrikanska vin- och spritprodukter. De två motsvarande avtalen om handel med vin och spritdrycker har godkänts genom rådets beslut 2002/51/EG (9) respektive rådets beslut 2002/52/EG av den 21 januari 2002
   (10). Det är därför nödvändigt att komplettera det finansiella referensbelopp som anges i förordning (EG) nr 1726/2000 med ett tilläggsbelopp. |
| --- | --- |

(7)

Genom rådets beslut 1999/753/EG av den 29 juli 1999
   (8) godkändes den provisoriska tillämpningen av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Sydafrika, å andra sidan. I bilaga X till det avtalet anges att gemenskapen kommer att tillhandahålla stöd till omstrukturering av den sydafrikanska vin- och spritsektorn och för marknadsföring och distribution av sydafrikanska vin- och spritprodukter. De två motsvarande avtalen om handel med vin och spritdrycker har godkänts genom rådets beslut 2002/51/EG (9) respektive rådets beslut 2002/52/EG av den 21 januari 2002
   (10). Det är därför nödvändigt att komplettera det finansiella referensbelopp som anges i förordning (EG) nr 1726/2000 med ett tilläggsbelopp.

| (8) | I samband med förordning (EG) nr 1726/2000 har kommittén för Europeiska utvecklingsfonden i praktiken agerat som ”Sydafrikakommittén”. Sydafrikakommittén bör formellt inrättas. |
| --- | --- |

(8)

I samband med förordning (EG) nr 1726/2000 har kommittén för Europeiska utvecklingsfonden i praktiken agerat som ”Sydafrikakommittén”. Sydafrikakommittén bör formellt inrättas.

| (9) | Enligt artikel 8.5 i förordning (EG) nr 1726/2000 skall kommissionen samråda med kommittén om de beslut om finansiering som den avser att fatta när det gäller projekt och program till ett värde av mer än 5 miljoner euro. Med hänsyn till sund ekonomisk förvaltning och rationalisering av förfaranden är det skäligt att öka detta tak till 8 miljoner euro. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 8.5 i förordning (EG) nr 1726/2000 skall kommissionen samråda med kommittén om de beslut om finansiering som den avser att fatta när det gäller projekt och program till ett värde av mer än 5 miljoner euro. Med hänsyn till sund ekonomisk förvaltning och rationalisering av förfaranden är det skäligt att öka detta tak till 8 miljoner euro.

| (10) | Förordning (EG) nr 1726/2000 bör därför ändras i enlighet härmed. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 1726/2000 bör därför ändras i enlighet härmed.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1726/2000 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.1 skall ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Programmen skall inriktas på att bekämpa fattigdomen, ta hänsyn till de tidigare missgynnade gruppernas grundläggande behov och integrera köns- och miljörelaterade aspekter av utvecklingssamarbetet, i synnerhet genom ett ökat deltagande för kvinnor på alla nivåer av politiken, programplaneringen och genomförandet. I samtliga dessa program skall särskild uppmärksamhet ägnas åt att stärka institutionerna.
  ” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.1 skall ersättas med följande:

”
  1.
     
  Programmen skall inriktas på att bekämpa fattigdomen, ta hänsyn till de tidigare missgynnade gruppernas grundläggande behov och integrera köns- och miljörelaterade aspekter av utvecklingssamarbetet, i synnerhet genom ett ökat deltagande för kvinnor på alla nivåer av politiken, programplaneringen och genomförandet. I samtliga dessa program skall särskild uppmärksamhet ägnas åt att stärka institutionerna.
  ”

| 2. | I artikel 2.2 skall inledningen ersättas med följande:
  ”Utvecklingssamarbete som genomförs enligt denna förordning skall i huvudsak vara inriktat på de samarbetsområden som avses i artikel 8 i protokoll 3 om Sydafrika till Cotonouavtalet och i synnerhet på:” |
| --- | --- |

2.

I artikel 2.2 skall inledningen ersättas med följande:

”Utvecklingssamarbete som genomförs enligt denna förordning skall i huvudsak vara inriktat på de samarbetsområden som avses i artikel 8 i protokoll 3 om Sydafrika till Cotonouavtalet och i synnerhet på:”

| 3. | Artikel 4.2 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 skall ändras på följande sätt:






  i) | Det första stycket skall ersättas med följande:
  2.   Gemenskapens finansiering kan omfatta följande: |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 4.2 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 skall ändras på följande sätt:

i)

Det första stycket skall ersättas med följande:

2.   Gemenskapens finansiering kan omfatta följande:

| ii) | Led a) skall ersättas med följande:






  a) | Utgifter över statsbudgeten till stöd för reformer och genomförande inom de prioriterade områden som skall fastställas genom en politisk dialog med användning av de lämpligaste instrumenten, inbegripet budgetstöd och andra särskilda former av stöd avseende budgeten. |
| --- | --- | --- |

ii)

Led a) skall ersättas med följande:

a)

Utgifter över statsbudgeten till stöd för reformer och genomförande inom de prioriterade områden som skall fastställas genom en politisk dialog med användning av de lämpligaste instrumenten, inbegripet budgetstöd och andra särskilda former av stöd avseende budgeten.

| iii) | Det andra stycket skall ersättas med följande:
  En del av finansieringen får tillhandahållas på ett riktat sätt till slutliga stödmottagare (t.ex. nyetablerade entreprenörer) i form av riskkapital eller andra former för finansiellt deltagande. Europeiska investeringsbanken kan om det är lämpligt knytas till förvaltningen av dessa medel. De medel som tillhandahålls enligt denna förordning får inte användas på ett sådant sätt att det leder till illojal konkurrens. |
| --- | --- |

iii)

Det andra stycket skall ersättas med följande:

En del av finansieringen får tillhandahållas på ett riktat sätt till slutliga stödmottagare (t.ex. nyetablerade entreprenörer) i form av riskkapital eller andra former för finansiellt deltagande. Europeiska investeringsbanken kan om det är lämpligt knytas till förvaltningen av dessa medel. De medel som tillhandahålls enligt denna förordning får inte användas på ett sådant sätt att det leder till illojal konkurrens.

| b) | Följande punkt skall införas som punkt 4a:
  ”4a.   Finansiering av enskilda projekt och program för regionalt samarbete och regional integration skall tillhandahållas genom Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (EPRD) eller genom regionala fonder från Europeiska utvecklingsfonden (EUF).
  Kommissionen skall i det fleråriga vägledande programmet sträva efter balans i finansieringen från de båda källorna genom att till regionalt samarbete och regional integration avsätta en vägledande andel från Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika som är ungefär lika stor som den andel som i enlighet med finansieringsprotokollet till Cotonouavtalet avsätts från Europeiska utvecklingsfonden till samma ändamål.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt skall införas som punkt 4a:

”4a.   Finansiering av enskilda projekt och program för regionalt samarbete och regional integration skall tillhandahållas genom Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (EPRD) eller genom regionala fonder från Europeiska utvecklingsfonden (EUF).

Kommissionen skall i det fleråriga vägledande programmet sträva efter balans i finansieringen från de båda källorna genom att till regionalt samarbete och regional integration avsätta en vägledande andel från Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika som är ungefär lika stor som den andel som i enlighet med finansieringsprotokollet till Cotonouavtalet avsätts från Europeiska utvecklingsfonden till samma ändamål.”

| 4. | Artikel 5 skall utgå. |
| --- | --- |

4.

Artikel 5 skall utgå.

| 5. | Artikel 6 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 6
  Programplanering
  1.   Ett flerårigt vägledande program skall utformas i nära kontakt med Sydafrikas regering och med beaktande av resultaten av samordningen enligt artikel 4.6 och 4.7. Vid planeringen av det vägledande programmet skall principen om mottagarstyrd programplanering fullt ut beaktas.
  2.   För att förbereda programplaneringen skall kommissionen, inom ramen för en förstärkt samordning med medlemsstaterna, även på plats, utarbeta ett strategidokument för landet i en dialog med Sydafrikas regering. I detta strategidokument för landet skall resultaten av den senaste övergripande utvärderingen av de åtgärder som finansieras enligt förordning (EG) nr 2259/96 och enligt denna förordning samt av andra regelbundna utvärderingar av verksamheten beaktas. Det skall kopplas till en problemorienterad analys och integrera övergripande frågor såsom minskning av fattigdomen, jämställdhet mellan könen, miljö och hållbarhet. Ett utkast till det fleråriga vägledande programmet skall bifogas strategidokumentet för landet. Ett begränsat antal samarbetssektorer på grundval av de områden som avses i artikel 2 i denna förordning skall väljas ut. För dessa sektorer skall närmare föreskrifter och kompletterande åtgärder fastställas. Så långt som möjligt skall resultatindikatorer utarbetas för att underlätta genomförandet av målen och utvärderingen av effekten. Strategidokumentet för landet och utkastet till det fleråriga vägledande programmet skall granskas av den kommitté som avses i artikel 8.1, nedan kallad ”kommittén”. Kommittén skall yttra sig enligt förfarandet i artikel 8.2.
  3.   Det fleråriga vägledande programmet skall förhandlas fram och undertecknas av kommissionen och Sydafrikas regering. Slutresultatet av förhandlingarna skall översändas till kommittén för kännedom. Om så krävs av en eller flera kommittémedlemmar skall detta dokument diskuteras av kommittén.
  4.   Kommittén skall varje år se över funktion, resultat och fortsatt tillämplighet för strategidokumentet för landet och det fleråriga vägledande programmet. Om utvärderingar eller annan relevant utveckling utvisar det, kan kommittén uppmana kommissionen att med Sydafrikas regering förhandla fram ändringar i det fleråriga vägledande programmet.
  5.   Kommittén skall varje år, med utgångspunkt i en redogörelse från kommissionen, diskutera de allmänna riktlinjerna för det kommande årets verksamhet.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 6 skall ersättas med följande:

”Artikel 6

Programplanering

1.   Ett flerårigt vägledande program skall utformas i nära kontakt med Sydafrikas regering och med beaktande av resultaten av samordningen enligt artikel 4.6 och 4.7. Vid planeringen av det vägledande programmet skall principen om mottagarstyrd programplanering fullt ut beaktas.

2.   För att förbereda programplaneringen skall kommissionen, inom ramen för en förstärkt samordning med medlemsstaterna, även på plats, utarbeta ett strategidokument för landet i en dialog med Sydafrikas regering. I detta strategidokument för landet skall resultaten av den senaste övergripande utvärderingen av de åtgärder som finansieras enligt förordning (EG) nr 2259/96 och enligt denna förordning samt av andra regelbundna utvärderingar av verksamheten beaktas. Det skall kopplas till en problemorienterad analys och integrera övergripande frågor såsom minskning av fattigdomen, jämställdhet mellan könen, miljö och hållbarhet. Ett utkast till det fleråriga vägledande programmet skall bifogas strategidokumentet för landet. Ett begränsat antal samarbetssektorer på grundval av de områden som avses i artikel 2 i denna förordning skall väljas ut. För dessa sektorer skall närmare föreskrifter och kompletterande åtgärder fastställas. Så långt som möjligt skall resultatindikatorer utarbetas för att underlätta genomförandet av målen och utvärderingen av effekten. Strategidokumentet för landet och utkastet till det fleråriga vägledande programmet skall granskas av den kommitté som avses i artikel 8.1, nedan kallad ”kommittén”. Kommittén skall yttra sig enligt förfarandet i artikel 8.2.

3.   Det fleråriga vägledande programmet skall förhandlas fram och undertecknas av kommissionen och Sydafrikas regering. Slutresultatet av förhandlingarna skall översändas till kommittén för kännedom. Om så krävs av en eller flera kommittémedlemmar skall detta dokument diskuteras av kommittén.

4.   Kommittén skall varje år se över funktion, resultat och fortsatt tillämplighet för strategidokumentet för landet och det fleråriga vägledande programmet. Om utvärderingar eller annan relevant utveckling utvisar det, kan kommittén uppmana kommissionen att med Sydafrikas regering förhandla fram ändringar i det fleråriga vägledande programmet.

5.   Kommittén skall varje år, med utgångspunkt i en redogörelse från kommissionen, diskutera de allmänna riktlinjerna för det kommande årets verksamhet.”

| 6. | Artikel 7.2 utgår. |
| --- | --- |

6.

Artikel 7.2 utgår.

| 7. | Artikel 8 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen skall biträdas av Sydafrikakommittén, nedan kallad ”kommittén”.” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 8 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Kommissionen skall biträdas av Sydafrikakommittén, nedan kallad ”kommittén”.”

| b) | I punkt 5 och 6 skall beloppet ”5 miljoner euro” ersättas med beloppet ”8 miljoner euro”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 och 6 skall beloppet ”5 miljoner euro” ersättas med beloppet ”8 miljoner euro”.

| 8. | I artikel 10.1 skall beloppet ”885,5 miljoner euro” ersättas med beloppet ”900,5 miljoner euro”. |
| --- | --- |

8.

I artikel 10.1 skall beloppet ”885,5 miljoner euro” ersättas med beloppet ”900,5 miljoner euro”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

EUT

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

(3)  EGT L 198, 4.8.2000, s. 1.

3

(4)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

4

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

6

(7)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

7

(8)  EGT L 311, 4.12.1999, s. 1.

8

(9)  EGT L 28, 30.1.2002, s. 3.

9

(10)  EGT L 28, 30.1.2002, s. 112.

10

P5_TA(2004)0237

Fluorerade växthusgaser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (KOM(2003) 492 — C5-0397/2003 — 2003/0189(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 492) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 492) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0397/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0397/2003),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 67 och 63 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67 och 63 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0172/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0172/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0189

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om vissa fluorerade växthusgaser

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I sjätte miljöhandlingsprogrammet ”Miljö 2010: Vår framtid — vårt val” (4) fastställs att klimatförändringen är ett prioriterat område där det krävs åtgärder. I programmet betonas att gemenskapen har åtagit sig att minska utsläppen av växthusgaser med 8 % fram till 2008-2012, jämfört med 1990 års nivåer, och att världens samlade utsläpp av växthusgaser på längre sikt måste minskas med ungefär 70% jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

(1)

I sjätte miljöhandlingsprogrammet ”Miljö 2010: Vår framtid — vårt val” (4) fastställs att klimatförändringen är ett prioriterat område där det krävs åtgärder. I programmet betonas att gemenskapen har åtagit sig att minska utsläppen av växthusgaser med 8 % fram till 2008-2012, jämfört med 1990 års nivåer, och att världens samlade utsläpp av växthusgaser på längre sikt måste minskas med ungefär 70% jämfört med 1990 års nivåer.

| (2) | Det slutgiltiga målet med Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring, som godkändes genom rådets beslut 94/69/EG av den 15 december 1993 om slutande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (5), är att stabilisera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar antropogen påverkan på klimatsystemet. |
| --- | --- |

(2)

Det slutgiltiga målet med Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring, som godkändes genom rådets beslut 94/69/EG av den 15 december 1993 om slutande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (5), är att stabilisera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar antropogen påverkan på klimatsystemet.

| (3) | Enligt rådets beslut 2002/358/EG av den 25 april 2002 om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, och gemensamt fullgörande av åtaganden inom ramen för detta (6) är gemenskapen och dess medlemsstater skyldiga att fram till 2008-2012 minska sina sammanlagda antropogena utsläpp av de växthusgaser som förtecknas i bilaga A till Kyotoprotokollet med 8% jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

(3)

Enligt rådets beslut 2002/358/EG av den 25 april 2002 om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, och gemensamt fullgörande av åtaganden inom ramen för detta (6) är gemenskapen och dess medlemsstater skyldiga att fram till 2008-2012 minska sina sammanlagda antropogena utsläpp av de växthusgaser som förtecknas i bilaga A till Kyotoprotokollet med 8% jämfört med 1990 års nivåer.

| (4) | I bilaga II till beslut 2002/358/EG fastställs olika minskningsmål för enskilda medlemsstater. Medlemsstaterna är därigenom skyldiga att vidta individuella åtgärder. Det är därför också nödvändigt att enskilda medlemsstater kan vidta eller bibehålla lämpliga åtgärder för att uppnå sina nationella minskningsmål. |
| --- | --- |

(4)

I bilaga II till beslut 2002/358/EG fastställs olika minskningsmål för enskilda medlemsstater. Medlemsstaterna är därigenom skyldiga att vidta individuella åtgärder. Det är därför också nödvändigt att enskilda medlemsstater kan vidta eller bibehålla lämpliga åtgärder för att uppnå sina nationella minskningsmål.

| (5) | Åtgärder skall vidtas för att förhindra och minimera utsläpp av fluorerade växthusgaser.
  Detta får dock inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (7), rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (8), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (9) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG av den 27 januari 2003 om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (10). |
| --- | --- |

(5)

Åtgärder skall vidtas för att förhindra och minimera utsläpp av fluorerade växthusgaser.
  Detta får dock inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (7), rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (8), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (9) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG av den 27 januari 2003 om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (10).

| (6) | Eftersom det finns alternativ till fluorkolväten (HFC), perfluorkarboner (PFC) och svavelhexafluorid (SF6) för flertalet tillämpningar är det av stor vikt att deras användning begränsas till tilllämpningar där inga alternativ finns tillgängliga. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det finns alternativ till fluorkolväten (HFC), perfluorkarboner (PFC) och svavelhexafluorid (SF6) för flertalet tillämpningar är det av stor vikt att deras användning begränsas till tilllämpningar där inga alternativ finns tillgängliga.

| (7) | Medlemsstaterna vidtar eller planerar olika åtgärder för att minska utsläppen av fluorerade
  växthusgaser
  . Sådana olika åtgärder kan skapa hinder eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Det är därför lämpligt att vidta åtgärder på gemenskapsnivå för att garantera att den inre marknaden skyddas genom en harmonisering av kraven om övervakning, inneslutning, utsläppande på marknaden och användning av fluorerade
  växthusgaser
  . |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna vidtar eller planerar olika åtgärder för att minska utsläppen av fluorerade
  växthusgaser
  . Sådana olika åtgärder kan skapa hinder eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Det är därför lämpligt att vidta åtgärder på gemenskapsnivå för att garantera att den inre marknaden skyddas genom en harmonisering av kraven om övervakning, inneslutning, utsläppande på marknaden och användning av fluorerade
  växthusgaser
  .

| (8) | För att förhindra sådana störningar på den inre marknaden som skulle kunna bli följden om medlemsstaterna vidtar olika åtgärder anses det lämpligt att införa restriktioner för utsläppande på marknaden och användning av fluorerade
  växthusgaser
  i de fall där det finns gångbara alternativ och där det inte är möjligt att förbättra inneslutningen och återvinningen. Man måste härvid beakta de frivilliga initiativ som tas inom vissa industrisektorer och att utvecklingen av alternativ fortfarande pågår. |
| --- | --- |

(8)

För att förhindra sådana störningar på den inre marknaden som skulle kunna bli följden om medlemsstaterna vidtar olika åtgärder anses det lämpligt att införa restriktioner för utsläppande på marknaden och användning av fluorerade
  växthusgaser
  i de fall där det finns gångbara alternativ och där det inte är möjligt att förbättra inneslutningen och återvinningen. Man måste härvid beakta de frivilliga initiativ som tas inom vissa industrisektorer och att utvecklingen av alternativ fortfarande pågår.

| (9) | Enligt Kyotoprotokollet skall utsläppen av fluorerade
  växthusgaser
  rapporteras. Uppgifter om produktion, import och export av fluorerade
  växthusgaser
  kan underlätta kontrollen av att dessa rapporter är korrekta. Årliga rapporter bör därför krävas av dem som producerar, importerar och exporterar fluorerade
  växthusgaser. För att medlemsstaterna skall kunna fullgöra sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet om att kartlägga och anmäla utsläpp av fluorerade växthusgaser på sitt territorium bör de dessutom ha möjlighet att besluta om ytterligare nationella rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

(9)

Enligt Kyotoprotokollet skall utsläppen av fluorerade
  växthusgaser
  rapporteras. Uppgifter om produktion, import och export av fluorerade
  växthusgaser
  kan underlätta kontrollen av att dessa rapporter är korrekta. Årliga rapporter bör därför krävas av dem som producerar, importerar och exporterar fluorerade
  växthusgaser. För att medlemsstaterna skall kunna fullgöra sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet om att kartlägga och anmäla utsläpp av fluorerade växthusgaser på sitt territorium bör de dessutom ha möjlighet att besluta om ytterligare nationella rapporteringsskyldigheter.

| (10) | Utsläppen av fluorkolväte-134a (HFC-134a) från luftkonditioneringsanläggningar i motorfordon ter sig alltmer oroväckande på grund av ämnets påverkan på klimatförändringen. Kostnadseffektiva och säkra alternativ väntas snart bli tillgängliga. Dessa alternativ förstör inte eller är betydligt skonsammare för klimatet och har inte några negativa konsekvenser för fordonens bränsleförbrukning och därmed sammanhörande
  koldioxidutsläpp
  . |
| --- | --- |

(10)

Utsläppen av fluorkolväte-134a (HFC-134a) från luftkonditioneringsanläggningar i motorfordon ter sig alltmer oroväckande på grund av ämnets påverkan på klimatförändringen. Kostnadseffektiva och säkra alternativ väntas snart bli tillgängliga. Dessa alternativ förstör inte eller är betydligt skonsammare för klimatet och har inte några negativa konsekvenser för fordonens bränsleförbrukning och därmed sammanhörande
  koldioxidutsläpp
  .

| (11) | För att det skall bli lättare att övervaka och kontrollera läckaget från luftkonditioneringssystem i nya fordon kommer kommissionen att främja utarbetandet av europeiska standarder och vidta nödvändiga åtgärder för att ändra den berörda europeiska lagstiftningen om typgodkännande av fordon. |
| --- | --- |

(11)

För att det skall bli lättare att övervaka och kontrollera läckaget från luftkonditioneringssystem i nya fordon kommer kommissionen att främja utarbetandet av europeiska standarder och vidta nödvändiga åtgärder för att ändra den berörda europeiska lagstiftningen om typgodkännande av fordon.

| (12) | Ibruktagande, service, underhåll samt återvinnings- och kontrollverksamhet är internationella sysslor som bör utföras av yrkesmän med lämplig utbildning och certifiering. Att fastställa europeiska kriterier för yrkeskvalifikationer är av stor vikt för att målen i denna förordning skall uppnås. |
| --- | --- |

(12)

Ibruktagande, service, underhåll samt återvinnings- och kontrollverksamhet är internationella sysslor som bör utföras av yrkesmän med lämplig utbildning och certifiering. Att fastställa europeiska kriterier för yrkeskvalifikationer är av stor vikt för att målen i denna förordning skall uppnås.

| (13) | Åtgärder bör vidtas för att säkerställa övervakning, utvärdering och översyn av bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(13)

Åtgärder bör vidtas för att säkerställa övervakning, utvärdering och översyn av bestämmelserna i denna förordning.

| (14) | Medlemsstaterna bör anta bestämmelser om de påföljder som skall gälla vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och se till att de verkställs. Dessa påföljder måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör anta bestämmelser om de påföljder som skall gälla vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och se till att de verkställs. Dessa påföljder måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| (15) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och är förenlig med de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och är förenlig med de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (16) | För att upprätthålla den inre marknaden är målet med den föreslagna åtgärden att begränsa utsläppen (genom inneslutning), användningen och utsläppandet på marknaden av vissa fluorerade
  växthusgaser
  och att avlägga rapport om dem. Eftersom detta mål inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna var för sig och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen anta åtgärderna i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(16)

För att upprätthålla den inre marknaden är målet med den föreslagna åtgärden att begränsa utsläppen (genom inneslutning), användningen och utsläppandet på marknaden av vissa fluorerade
  växthusgaser
  och att avlägga rapport om dem. Eftersom detta mål inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna var för sig och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen anta åtgärderna i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (17) | De åtgärder som är nödvändiga för förordningens genomförande bör antas i enlighet med artikel 4 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11) genom den kommitté som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet
   (12). |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som är nödvändiga för förordningens genomförande bör antas i enlighet med artikel 4 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11) genom den kommitté som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet
   (12).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna förordning gäller inneslutning, användning och
  återvinning
  av fluorerade växthusgaser (fluorkolväten, perfluorkarboner och svavelhexafluorid)
  som tas upp i bilaga A till Kyotoprotokollet, utsläppande på marknaden och användning av produkter och utrustning som innehåller dessa gaser
  och rapportering av information om dessa gaser. En vägledande förteckning
  över de gaser som omfattas av förordningen
  finns i bilaga I.

Denna förordning skall inte påverka tillämpningen av direktiv 75/442/EEG, direktiv 96/61/EG, direktiv 2000/53/EG eller direktiv 2002/96/EG.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | producent: varje fysisk eller juridisk person som producerar fluorerade växthusgaser inom gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

producent: varje fysisk eller juridisk person som producerar fluorerade växthusgaser inom gemenskapen.

| b) | ”utsläppande på marknaden”:
  att mot betalning eller kostnadsfritt leverera till eller tillhandahålla tredje part fluorerade växthusgaser som omfattas av denna förordning eller produkter och utrustning som innehåller sådana gaser eller som behöver dem för att fungera. När det gäller fordon avser ”utsläppande på marknaden” nya fordonstyper
  . |
| --- | --- |

b)

”utsläppande på marknaden”:
  att mot betalning eller kostnadsfritt leverera till eller tillhandahålla tredje part fluorerade växthusgaser som omfattas av denna förordning eller produkter och utrustning som innehåller sådana gaser eller som behöver dem för att fungera. När det gäller fordon avser ”utsläppande på marknaden” nya fordonstyper
  .

| c) | ”förvaringskärl”: en transportabel tryckbärande anordning för fluorerade växthusgaser i enlighet med definitionen i artikel 2.1 i rådets direktiv 1999/36/EG av den 29 april 1999 (13). Denna definition omfattar inte behållare som används för laboratorieförsök och inte heller dosaerosoler
  . |
| --- | --- |

c)

”förvaringskärl”: en transportabel tryckbärande anordning för fluorerade växthusgaser i enlighet med definitionen i artikel 2.1 i rådets direktiv 1999/36/EG av den 29 april 1999 (13). Denna definition omfattar inte behållare som används för laboratorieförsök och inte heller dosaerosoler
  .

| d) | ”återvinning”: insamling och lagring av fluorerade
  växthusgaser
  från t.ex. maskiner, utrustning och förvaringsbehållare i samband med service eller bortskaffande
  av dessa
  . |
| --- | --- |

d)

”återvinning”: insamling och lagring av fluorerade
  växthusgaser
  från t.ex. maskiner, utrustning och förvaringsbehållare i samband med service eller bortskaffande
  av dessa
  .

| e) | ”återanvändning”: förnyad användning av en återvunnen fluorerad
  växthusgas
  efter en grundläggande reningsprocess som t. ex. filtrering och torkning. För kylmedier innebär återanvändning normalt att ämnet återförs till utrustningen, vilket oftast sker på plats. |
| --- | --- |

e)

”återanvändning”: förnyad användning av en återvunnen fluorerad
  växthusgas
  efter en grundläggande reningsprocess som t. ex. filtrering och torkning. För kylmedier innebär återanvändning normalt att ämnet återförs till utrustningen, vilket oftast sker på plats.

| f) | ”regenerering”: beredning och uppgradering av en återvunnen fluorerad
  växthusgas
  genom processer som filtrering, torkning, destillation och kemisk behandling för att återställa ämnet till en viss standard, vilket ofta innebär behandling vid en central anläggning. |
| --- | --- |

f)

”regenerering”: beredning och uppgradering av en återvunnen fluorerad
  växthusgas
  genom processer som filtrering, torkning, destillation och kemisk behandling för att återställa ämnet till en viss standard, vilket ofta innebär behandling vid en central anläggning.

| g) | destruktion: oåterkallelig omvandling av ämnets kemiska natur. |
| --- | --- |

g)

destruktion: oåterkallelig omvandling av ämnets kemiska natur.

| h) | ”fordon”: motorfordon i kategorierna M1 och N1 (klass I) enligt definitionen i bilaga II till direktiv 70/156/EEG (14). |
| --- | --- |

h)

”fordon”: motorfordon i kategorierna M1 och N1 (klass I) enligt definitionen i bilaga II till direktiv 70/156/EEG (14).

| i) | ”fluorkolväte”: en organisk förening som består av kol, väte och fluor och vars molekyl består av högst sex kolatomer oavsett om den förekommer ensam eller ingår i en blandning eller beredning, och oavsett om den är nyproducerad, återvunnen, återanvänd eller regenererad. |
| --- | --- |

i)

”fluorkolväte”: en organisk förening som består av kol, väte och fluor och vars molekyl består av högst sex kolatomer oavsett om den förekommer ensam eller ingår i en blandning eller beredning, och oavsett om den är nyproducerad, återvunnen, återanvänd eller regenererad.

| j) | ”perfluorkarbon”: en organisk förening som enbart består av kol och fluor och vars molekyl består av högst sex kolatomer oavsett om den förekommer ensam eller ingår i en blandning eller beredning, och oavsett om den är nyproducerad, återvunnen, återanvänd eller regenererad. |
| --- | --- |

j)

”perfluorkarbon”: en organisk förening som enbart består av kol och fluor och vars molekyl består av högst sex kolatomer oavsett om den förekommer ensam eller ingår i en blandning eller beredning, och oavsett om den är nyproducerad, återvunnen, återanvänd eller regenererad.

| k) | ”fluorerade växthusgaser”: fluorkolväten (HFC), perfluorkarboner (PFC) och svavelhexafluorid (SF6)och preparat som innehåller dessa ämnen, med undantag av de preparat som enligt förordning (EG) nr 2037/2000 är kontrollerade ämnen och de preparat som har en global uppvärmningspotential under 15. |
| --- | --- |

k)

”fluorerade växthusgaser”: fluorkolväten (HFC), perfluorkarboner (PFC) och svavelhexafluorid (SF6)och preparat som innehåller dessa ämnen, med undantag av de preparat som enligt förordning (EG) nr 2037/2000 är kontrollerade ämnen och de preparat som har en global uppvärmningspotential under 15.

| l) | ”global uppvärmningspotential”: antingen den globala uppvärmningspotentialen med en tidshorisont på 100 år, publicerad i FN:s mellanstatliga klimatpanels (IPCC) andra bedömningsrapport eller, när detta värde inte finns publicerat i denna rapport, en global uppvärmningspotential som fastställs enligt IPCC:s metoder. |
| --- | --- |

l)

”global uppvärmningspotential”: antingen den globala uppvärmningspotentialen med en tidshorisont på 100 år, publicerad i FN:s mellanstatliga klimatpanels (IPCC) andra bedömningsrapport eller, när detta värde inte finns publicerat i denna rapport, en global uppvärmningspotential som fastställs enligt IPCC:s metoder.

| m) | ”luftkonditioneringssystem innehållande fluorerade
  växthusgaser
  med en global uppvärmningspotential på mer än
  50
  ”: luftkonditioneringsutrustning som använder fluorkolväten vars globala uppvärmningspotential överskrider
  50
  enligt specifikationerna i bilaga I.
  Om tillämpligt på motorfordon gäller detta utrustning för luftkonditionering i kupén med användning av fluorkolväten vilkas globala uppvärmningspotential överskrider 50 enligt specifikationerna i bilaga I. |
| --- | --- |

m)

”luftkonditioneringssystem innehållande fluorerade
  växthusgaser
  med en global uppvärmningspotential på mer än
  50
  ”: luftkonditioneringsutrustning som använder fluorkolväten vars globala uppvärmningspotential överskrider
  50
  enligt specifikationerna i bilaga I.
  Om tillämpligt på motorfordon gäller detta utrustning för luftkonditionering i kupén med användning av fluorkolväten vilkas globala uppvärmningspotential överskrider 50 enligt specifikationerna i bilaga I.

| n) | ”
  tekniska
  aerosoler”: sådana
  aerosoler som används inom underhåll, reparation, rengöring, testning, desinficering, tillverkning, installation och andra tillämpningar där en svårantändlig formel är nödvändig av brandsäkerhetsskäl, däribland sådana aerosoler som används i spagettispray enligt
  bilagan till direktiv 94/48/EG (15). |
| --- | --- |

n)

”
  tekniska
  aerosoler”: sådana
  aerosoler som används inom underhåll, reparation, rengöring, testning, desinficering, tillverkning, installation och andra tillämpningar där en svårantändlig formel är nödvändig av brandsäkerhetsskäl, däribland sådana aerosoler som används i spagettispray enligt
  bilagan till direktiv 94/48/EG (15).

| o) | ”småserietillverkare”: tillverkare av motorfordon som säljer högst 50 000 fordon per kalenderår i EU. |
| --- | --- |

o)

”småserietillverkare”: tillverkare av motorfordon som säljer högst 50 000 fordon per kalenderår i EU.

Artikel 3

Förhindrande av utsläpp

Alla åtgärder som är tekniskt och ekonomiskt genomförbara skall vidtas för att förhindra och begränsa utsläppen av fluorerade växthusgaser.

Artikel 4

Begränsning av utsläppen

1.   
  Ägare och operatörer skall vidta
  alla åtgärder som är tekniskt och ekonomiskt
  genomförbara för
  att förhindra och begränsa utsläppen av fluorerade
  växthusgaser
  .

2.
     
  Innan kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning kan tas i bruk skall alla komponenter och hela systemet gå igenom standardiserade test som utformats enligt det förfarande som anges i artikel 15.2.

3.
     
  De som sköter fast kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning samt brandskyddssystem som inte utformats enligt ISO-standarden 14520 och som innehåller fluorerade växthusgaser skall se till att system som omfattar minst en krets innehållande 3 kg fluorerade växthusgaser eller mer skall kontrolleras av ett företag eller en person som auktoriserats på vederbörligt sätt i samband med ibruktagandet och därefter i enlighet med punkt 5.

4.   Om inte annat följer av punkt 5 skall
  ägaren se till att
  fast -
  och mobil, med undantag av de system som avses i artikel 10
  - kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning samt brandskyddssystem som innehåller fluorerade
  växthusgaser, förutom utrustning och system som uteslutande är avsedda för personligt bruk,
  kontrolleras för läckage dels efter underhåll, dels regelbundet
  enligt följande schema:

| a) | Utrustning som
  omfattar minst en krets med självständig strömförsörjning och
  innehåller 3 kg fluorerade
  växthusgaser
  eller mer skall kontrolleras
  av ackrediterade företag/certifierad personal
  minst en gång om året. |
| --- | --- |

a)

Utrustning som
  omfattar minst en krets med självständig strömförsörjning och
  innehåller 3 kg fluorerade
  växthusgaser
  eller mer skall kontrolleras
  av ackrediterade företag/certifierad personal
  minst en gång om året.

| b) | Utrustning som innehåller 30 kg fluorerade
  växthusgaser
  eller mer skall kontrolleras
  av ackrediterade företag/certifierad personal
  fyra gånger om året. |
| --- | --- |

b)

Utrustning som innehåller 30 kg fluorerade
  växthusgaser
  eller mer skall kontrolleras
  av ackrediterade företag/certifierad personal
  fyra gånger om året.

| c) | Utrustning som innehåller 300 kg fluorerade
  växthusgaser
  eller mer skall kontrolleras
  av ackrediterade företag/certifierad personal
  en gång i månaden. |
| --- | --- |

c)

Utrustning som innehåller 300 kg fluorerade
  växthusgaser
  eller mer skall kontrolleras
  av ackrediterade företag/certifierad personal
  en gång i månaden.

I fall som anges i led a skall utrustningen kontrolleras på nytt en månad senare om läckage upptäcks och åtgärdas.

I fall som anges i led b och c skall kontrollfrekvensen halveras till sex månader respektive två månader om läckage inte upptäcks under tre på varandra följande kontroller.

Om det på brandskyddsutrustning redan tillämpas ett kontrollprogram som uppfyller ISO-standard 14520 kan dessa kontroller även fullgöra skyldigheterna enligt denna förordning förutsatt att kontrollerna genomförs minst lika ofta.

5.   Om ett
  fast eller mobilt
  system för upptäckt av läckage är installerat
  för att övervaka områden där läckage sannolikt förekommer skall de kontroller som avses i punkt 4 b utföras två gånger om året och de kontroller som avses i punkt 4 c utföras fyra gånger i året.
  Kontrollfrekvensen
  skall minskas till en gång i året för det fall som avses i punkt 4 b och till två gånger i året för det fall som avses i punkt 4 c, om det inte har fastställts något läckage vid kontroller utförda under tre efterföljande år
  .

6.   
  Operatörer av
  fast kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning eller brandskyddssystem som innehåller
  minst en krets med självständig strömförsörjning och
  300 kilo fluorerad
  växthusgas
  eller mer skall installera system för upptäckt av läckage
  för att övervaka områden där läckage sannolikt förekommer
  .

7.   
  Ägare till och operatörer av
  fast kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning eller brandskyddssystem innehållande 3 kg fluorerade
  växthusgaser
  eller mer skall föra register över den mängd och typ av fluorerade
  växthusgaser
  som ingår i utrustningen, de mängder som eventuellt tillförs och de mängder som återvinns i samband med underhåll och service. Registren skall på begäran göras tillgängliga för den behöriga myndigheten och för kommissionen.

8.
     
  Läckor skall identifieras och åtgärdas så snart som möjligt av en person med vederbörlig certifiering.

9.
     
  Organ som installerar, distribuerar eller underhåller brandskyddssystem skall registrera sig hos behörig myndighet.

Artikel 5

Återvinning

1.   Fluorerade
  växthusgaser
  som ingår i följande typer av utrustning skall återvinnas för återanvändning, regenerering eller destruktion:

| a) | kylkretsar i kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning, |
| --- | --- |

a)

kylkretsar i kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning,

| b) | utrustning innehållande lösningsmedel, |
| --- | --- |

b)

utrustning innehållande lösningsmedel,

| c) | brandskyddssystem och brandsläckare, och |
| --- | --- |

c)

brandskyddssystem och brandsläckare, och

| d) | högspänningsbrytare |
| --- | --- |

d)

högspänningsbrytare

Återvinningen skall ske i samband med service och underhåll
  och
  slutligt bortskaffande av denna utrustning.

2.   Oanvända fluorerade
  växthusgaser
  som ingår i påfyllningsbara behållare skall återvinnas för återanvändning, regenerering eller destruktion.

3.   Fluorerade
  växthusgaser
  som ingår i andra produkter eller annan utrustning skall, om det är tekniskt möjligt och kostnadseffektivt, återvinnas för återanvändning, regenerering eller destruktion.

4.
     
  Medlemsstaterna skall se till att ett offentligt elektroniskt register över ackrediterade företag/certifierad personal upprättas.

Artikel 6

Utbildnings- och certifieringsprogram

1.   Medlemsstaterna skall inrätta utbildnings- och
  certifierings-/ackrediteringsprogram
  för
  personal/serviceföretag som hanterar fluorerade växthusgaser, medräknat dem
  som arbetar
  med ibruktagande, service, underhåll samt återvinnings- och kontrollverksamhet enligt artikel 4.2-4.7 och artikel 5, på grundval av ett antal kriterier som garanterar att yrkesmässiga standarder efterlevs, eller anpassa redan befintliga system till kraven i denna förordning
  .

Ägaren av utrustningen/systemet skall se till att personalen/serviceföretaget i fråga har den nödvändiga certifieringen/ackrediteringen.

Medlemsstaterna skall utse behöriga myndigheter som skall svara för att utfärda den obligatoriska certifieringen/ackrediteringen till företag och personal i de berörda industrisektorerna och för att kontrollera att certifierings-/ackrediteringssystemet genomförs på ett riktigt sätt och att den kompetens och de kvalifikationer som krävs uppfylls. Certifieringen/ackrediteringen skall gälla

| — | ibruktagande, |
| --- | --- |

—

ibruktagande,

| — | service, |
| --- | --- |

—

service,

| — | underhåll, |
| --- | --- |

—

underhåll,

| — | återvinnings- och kontrollverksamhet enligt artiklarna 4 och 5. |
| --- | --- |

—

återvinnings- och kontrollverksamhet enligt artiklarna 4 och 5.

2.
     
  Certifierings-/ackrediteringsprogram skall garantera att den personal/det serviceföretag som medverkar i de verksamheter som avses i artiklarna 4 och 5 har erhållit kunskap om tillämpliga förordningar och bestämmelser samt har förmåga att på ett säkert sätt hantera utrustning av det slag och den storlek som personen i fråga kommer att hantera under sin yrkesverksamhet.

3.
     
  Om en medlemsstat anser att de kriterier för yrkeskvalifikationer som ligger till grund för de behöriga myndigheternas godkännande av kvalifikationer som erhållits i en annan medlemsstat och som skall visa att en person har tillräcklig kompetens för att ansvara för ibruktagande, service och underhåll samt de återvinnings- och kontrollverksamheter som avses i artiklarna 4 och 5 inte ger tillräckliga garantier, skall medlemsstaten informera kommissionen om detta.

Kommissionen skall vid behov fatta beslut om fastställande av grundläggande krav och ömsesidigt erkännande när det gäller utbildnings- och certifierings-/ackrediteringsprogram i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16.2.

4.   Inom två år efter denna förordnings ikraftträdande skall medlemsstaterna till kommissionen anmäla information om de utbildnings- och
  certifierings-/ackrediteringsprogram
  som avses i
  punkterna 1 och 2. Kommissionen skall bedöma om ett program är förenligt med punkt 2 och, om så är fallet, godkänna det i enlighet med det förfarande som avses i artikel 15.2
  . Medlemsstaterna skall erkänna certifikat som utfärdats i andra medlemsstater och skall inte begränsa friheten att tillhandahålla tjänster eller etableringsfriheten av skäl som hänför sig till att certifikatet utfärdats i andra medlemsstater
  , under förutsättning att certifierings-/ackrediteringsprogrammen har godkänts av kommissionen
  .

5.   Inom ett år efter denna förordnings ikraftträdande skall kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 15.2, fastställa hur sådana anmälningar skall utformas.

Artikel 7

Rapportering

1.   Senast den 31 mars varje år, med början två kalenderår efter det att denna förordning trätt i kraft, skall följande uppgifter överlämnas till kommissionen för föregående år:

| a) | Alla producenter
  av fluorerade växthusgaser
  som producerar mer än ett ton per år skall lämna uppgifter om






  — | sin totala produktion av varje fluorerad
  växthusgas
  , |
| --- | --- | --- |

a)

Alla producenter
  av fluorerade växthusgaser
  som producerar mer än ett ton per år skall lämna uppgifter om

—

sin totala produktion av varje fluorerad
  växthusgas
  ,

| — | de mängder av varje fluorerad växthusgas som släpps ut på gemenskapens marknad, inklusive uppskattningar av de mängder som produceras för olika tillämpningar, |
| --- | --- |

—

de mängder av varje fluorerad växthusgas som släpps ut på gemenskapens marknad, inklusive uppskattningar av de mängder som produceras för olika tillämpningar,

| — | de mängder av använda fluorerade växthusgaser som importerats för återanvändning, regenerering eller destruktion, |
| --- | --- |

—

de mängder av använda fluorerade växthusgaser som importerats för återanvändning, regenerering eller destruktion,

| — | de mängder
  av varje fluorerad växthusgas
  som återanvänts, regenererats eller destruerats. |
| --- | --- |

—

de mängder
  av varje fluorerad växthusgas
  som återanvänts, regenererats eller destruerats.

| b) | Alla importörer
  av fluorerade växthusgaser
  (även producenter som importerar) skall lämna uppgifter om






  — | de mängder
  av varje fluorerad växthusgas
  som
  importeras till eller tillhandahålls
  i
  gemenskapen, |
| --- | --- | --- |

b)

Alla importörer
  av fluorerade växthusgaser
  (även producenter som importerar) skall lämna uppgifter om

—

de mängder
  av varje fluorerad växthusgas
  som
  importeras till eller tillhandahålls
  i
  gemenskapen,

| — | de mängder av varje fluorerad växthusgas som släpps ut på gemenskapens marknad, inklusive uppskattningar av de mängder som importeras för olika tillämpningar, |
| --- | --- |

—

de mängder av varje fluorerad växthusgas som släpps ut på gemenskapens marknad, inklusive uppskattningar av de mängder som importeras för olika tillämpningar,

| — | de mängder av
  varje använd fluorerad växthusgas
  som importeras för återanvändning, regenerering eller destruktion, |
| --- | --- |

—

de mängder av
  varje använd fluorerad växthusgas
  som importeras för återanvändning, regenerering eller destruktion,

| — | de förväntade utsläppen under ämnets livscykel. |
| --- | --- |

—

de förväntade utsläppen under ämnets livscykel.

| c) | Alla exportörer som exporterar mer än ett ton per år (även producenter som exporterar) skall lämna uppgifter om






  — | de mängder
  av varje fluorerad växthusgas
  som exporteras från gemenskapen, |
| --- | --- | --- |

c)

Alla exportörer som exporterar mer än ett ton per år (även producenter som exporterar) skall lämna uppgifter om

—

de mängder
  av varje fluorerad växthusgas
  som exporteras från gemenskapen,

| — | de mängder av
  varje använd fluorerad växthusgas
  som exporteras för återanvändning, regenerering eller destruktion. |
| --- | --- |

—

de mängder av
  varje använd fluorerad växthusgas
  som exporteras för återanvändning, regenerering eller destruktion.

2.
     
  Kommissionen skall genomföra en undersökning för att bedöma vilka effekter import och export av utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser får för ovannämnda utsläppsberäkningar.

3.
     
  De behöriga myndigheterna i medlemsstaten skall vartannat år granska ett representativt exempel av register för var och en av de kategorier som anges i artikel 4.4 och överlämna en rapport om de uppskattade utsläppen till kommissionen. Rapportens format skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 inom ett år efter det att denna förordning trätt i kraft.

4.   Utformningen av den rapport som avses i punkt 1 skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 inom ett år efter det att denna förordning trätt i kraft.

5.   Kommissionen skall vidta erforderliga åtgärder för att skydda känsliga uppgifter som lämnas till den och se till att de förblir konfidentiella.

6.
     
  I fråga om brandskyddssystem skall uppgifter om de faktiska utsläppen motsvarande uppgifterna om påfyllnad registreras i enlighet med artikel 3.7 i stället för de krav som fastställs i punkterna 1 och 4 i denna artikel. Dessa uppgifter skall registreras av utbildad och certifierad personal i enlighet med artikel 6.1.

7.   Kommissionen får ändra rapporteringskraven i punkt 1 i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 för att förbättra deras praktiska tillämpning.

Artikel 8

Begränsning av användningen

1.   Det skall från och med den 1 januari 2007 vara förbjudet att använda svavelhexafluorid vid formgjutning av
  magnesium
  .

2.   Det skall från det att denna förordning träder i kraft vara förbjudet att använda svavelhexafluorid för påfyllning av
  fordonsdäck
  .

Artikel 9

Utsläppande på marknaden

Utsläppande på marknaden av produkter och utrustning som innehåller
  fluorerade
  växthusgaser eller som behöver dem för att fungera skall vara förbjudet
  för de tillämpningar som anges i bilaga II.

Medlemsstaterna skall främja utsläppande på marknaden av kyl- och luftkonditioneringsutrustning som använder gaser med en global uppvärmningspotential på mindre än 150. Om medlemsstaterna inför skattemässiga eller andra incitament för att uppmuntra utsläppande på marknaden av sådan utrustning skall de informera kommissionen om dessa åtgärder.

Artikel 10

Luftkonditioneringssystem i nya fordon

1.   Från och med den
  31 december 2006
  skall alla som släpper ut nya
  fordonstyper
  på marknaden, med luftkonditioneringssystem som innehåller fluorerade
  växthusgaser
  med en global uppvärmningspotential på mer än 150, se till att läckaget inte överstiger
  de gränsvärden som fastställts genom ett särskilt harmoniserat testförfarande som kommissionen antagit
  .

2.
     
  Kommissionen skall fastställa en norm för hur läckagenivån skall mätas.

3.   
  Medlemsstaterna får
  från och med den
  1 januari 2011 inte längre utfärda EG-typgodkännandet enligt direktiv 70/156/EEG för en ny fordonstyp om den globala uppvärmningspotentialen hos de växthusgaser som används i luftkonditioneringssystemet är högre
  än
  50. För småserietillverkare skall den 1 januari 2013 gälla
  .

4.
     
  Medlemsstaterna skall från och med den 1 januari 2014 vägra att registrera ett nytt fordon och förbjuda att det saluförs, tas i bruk eller används om det är utrustat med ett luftkonditioneringssystem som använder fluorerade växthusgaser med en global uppvärmningspotential på mer än 50.

5.
     
  Medlemsstaterna skall främja installation av luftkonditioneringssystem som använder gaser, till exempel koldioxid, som är effektiva och har en global uppvärmningspotential på mindre än 100. Om medlemsstaterna inför skattelättnader eller andra incitament för att främja installation av system med lägre global uppvärmningspotential skall de informera kommissionen om dessa åtgärder.

6.
     
  Medlemsstaterna får ge skattemässiga eller ekonomiska incitament för ombyggnad av fordon som är i bruk, om luftkonditioneringssystem som använder fluorerade växthusgaser med en global uppvärmningspotential på mindre än 50 byggs in.

Artikel 11

Främjande av alternativ

Medlemsstaterna skall främja ett utsläppande på marknaden av utrustning som använder gaser med en global uppvärmningspotential på mindre än 100. Om medlemsstaterna inför skattemässiga eller andra incitament för att uppmuntra utsläppande på marknaden av sådan utrustning skall de informera kommissionen om dessa åtgärder.

Artikel 12

Konsumentinformation

Medlemsstaterna skall se till att konsumenter och medborgare informeras om den globala uppvärmningspotentialen hos produkter som innehåller fluorerade växthusgaser.

Artikel 13

Framstegsrapport

Senast två år efter att denna förordning har trätt i kraft skall kommissionen överlämna en framstegsrapport till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av klimatvänliga luftkonditioneringssystem. På grundval av denna rapport skall kommissionen se över de införandedatum som anges i artikel 10.1 och artikel 10.3 och bekräfta dessa eller, om nödvändigt, lägga fram andra förslag.

Artikel 14

Översyn

1.   På grundval av de framsteg som görs när det gäller inneslutning och ersättning av fluorerade
  växthusgaser
  i luftkonditionerings- och
  kylsystem skall
  kommissionen se över denna förordning och lägga fram en rapport om den till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2005. Vid behov skall rapporten åtföljas av ett lagförslag.

2.
     
  Senast två år efter det att denna förordning har trätt i kraft skall kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om eventuella åtgärder för att successivt ta bort fluorkolväten i nya luftkonditionerings-, kyl- och värmepumpssystem. Rapporten skall grundas på en utvärdering av alternativa tekniker där de totala (direkta och indirekta) utsläppen av växthusgaser är lägre.

3.   Senast fem år efter det att förordningen har trätt i kraft skall kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om erfarenheterna från tillämpningen av denna förordning. I rapporten skall kommissionen bland annat

| — | bedöma hur gällande bestämmelser påverkar utsläppen, presentera prognostiserade utsläpp av fluorerade
  växthusgaser
  och undersöka hur kostnadseffektiva dessa bestämmelser är, |
| --- | --- |

—

bedöma hur gällande bestämmelser påverkar utsläppen, presentera prognostiserade utsläpp av fluorerade
  växthusgaser
  och undersöka hur kostnadseffektiva dessa bestämmelser är,

| — | utvärdera de utbildnings- och certifieringsprogram som medlemsstaterna inrättat enligt artikel 6.1, |
| --- | --- |

—

utvärdera de utbildnings- och certifieringsprogram som medlemsstaterna inrättat enligt artikel 6.1,

| — | bedöma behovet av EG-normer för att begränsa utsläppen av fluorerade
  växthusgaser
  från utrustning, inbegripet tekniska konstruktionskrav på produkter och utrustning, |
| --- | --- |

—

bedöma behovet av EG-normer för att begränsa utsläppen av fluorerade
  växthusgaser
  från utrustning, inbegripet tekniska konstruktionskrav på produkter och utrustning,

| — | bedöma behovet av att utveckla och sprida beskrivningar av bästa tillgängliga teknik och bästa miljömetoder när det gäller förhindrande och minimering av utsläpp av fluorerade gaser, |
| --- | --- |

—

bedöma behovet av att utveckla och sprida beskrivningar av bästa tillgängliga teknik och bästa miljömetoder när det gäller förhindrande och minimering av utsläpp av fluorerade gaser,

| — | göra en övergripande sammanfattning av den tekniska nivåns utveckling, de erfarenheter som gjorts, miljökrav och eventuella konsekvenser för den inre marknadens funktion, |
| --- | --- |

—

göra en övergripande sammanfattning av den tekniska nivåns utveckling, de erfarenheter som gjorts, miljökrav och eventuella konsekvenser för den inre marknadens funktion,

| — | se över huruvida de föreskrifter och mål för återvinning, regenerering eller destruktion av fluorerade växthusgaser som anges i artikel 5 efterlevs respektive uppnås samt undersöka om de befintliga definitionerna, kraven och tillståndsförfarandena i samband med gränsöverskridande transporter av fluorerade växthusgaser avsedda för återvinning eller energiutvinning behöver ses över. |
| --- | --- |

—

se över huruvida de föreskrifter och mål för återvinning, regenerering eller destruktion av fluorerade växthusgaser som anges i artikel 5 efterlevs respektive uppnås samt undersöka om de befintliga definitionerna, kraven och tillståndsförfarandena i samband med gränsöverskridande transporter av fluorerade växthusgaser avsedda för återvinning eller energiutvinning behöver ses över.

4.   Rapporten skall om nödvändigt åtföljas av förslag till ändring av vissa bestämmelser i denna förordning
  och till ändringar i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/56/EG av den 27 september 2001 om värmesystem för motorfordon (16) för att ta hänsyn till de kontrollförfaranden som krävs vid mätning av läckage från luftkonditioneringssystem i fordon
  .

Artikel 15

Kommittén för fluorerade växthusgaser

1.   Kommissionen skall bistås av
  en ständig
  kommitté
  för fluorerade växthusgaser
  .

2.   När det hänvisas till denna punkt skall det förfarande som fastställs i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i det beslutet.

3.   Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

Artikel 16

Kommittén för erkännande av yrkeskvalifikationer

1.
     
  Kommissionen skall biträdas av en kommitté för erkännande av yrkeskvalifikationer.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.
     
  Kommittén kan bli uppmanad att lämna ett yttrande avseende andra frågor som berör tillämpningen av denna förordning.

4.
     
  Kommittén skall själv anta sin arbetsordning

Artikel 17

Påföljder

1.   
  Medlemsstaterna skall
  fastställa regler om de påföljder som skall gälla vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och skall vidta alla åtgärder som krävs för att se till att de verkställs. Påföljderna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

2.   Medlemsstaterna skall anmäla dessa regler om påföljder till kommissionen senast ett år efter det att denna förordning trätt i kraft och skall också utan dröjsmål anmäla senare ändringar av dessa bestämmelser.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EGT L 242, 10.9.2002, s. 1).

4

(5)  EGT L 33, 7.2.1994, s. 11.

5

(6)  EGT L 130, 15.5.2002, s. 1.

6

(7)  EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(8)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

8

Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

(9)  EGT L 269, 21.10.2000, s. 34. Direktivet ändrat genom kommissionens beslut 2002/525/EG (EGT L 170, 29.6.2002, s. 81).

9

Direktivet ändrat genom kommissionens beslut 2002/525/EG (EGT L 170, 29.6.2002, s. 81).

(10)  EGT L 37, 13.2.2003, s. 24. Direktivet ändrat genom direktiv 2003/118/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 106).

10

Direktivet ändrat genom direktiv 2003/118/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 106).

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2004/232/EG (EUT L 71, 10.3.2004, s. 28).

12

Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2004/232/EG (EUT L 71, 10.3.2004, s. 28).

(13)  EGT L 138, 1.6.1999, s. 20.

13

(14)  Rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT L 42, 23.2.1970, s. 1). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/3/EG (EUT L 49, 19.2.2004, s. 36).

14

Rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT L 42, 23.2.1970, s. 1). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/3/EG (EUT L 49, 19.2.2004, s. 36).

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/48/EG av den 7 december 1994 om ändring för trettonde gången av direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (EGT L 331, 21.12.1994, s. 7).

15

Europaparlamentets och rådets direktiv 94/48/EG av den 7 december 1994 om ändring för trettonde gången av direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (EGT L 331, 21.12.1994, s. 7).

(16)  EGT L 292, 9.11.2001, s. 21.

16

BILAGA I

Fluorerade
  växthusgaser

| Fluorerad
  växthusgas | Kemisk formel | Global uppvärmningspotential |
| --- | --- | --- |
| Svavelhexafluorid | SF6 | 23 900 |
| Fluorkolväten (HFC): |
| HFC-23 | CHF3 | 11 700 |
| HFC-32 | CH2F2 | 650 |
| HFC-41 | CH3F | 150 |
| HFC-43-10mee | C5H2F10 | 1 300 |
| HFC-125 | C2HF5 | 2 800 |
| HFC-134 | C2H2F4 | 1 000 |
| HFC-134a | CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC-152a | C2H4F2 | 140 |
| HFC-143 | C2H3F3 | 300 |
| HFC-143a | C2H3F3 | 3 800 |
| HFC-227ea | C3HF7 | 2 900 |
| HFC-236fa | C3H2F6 | 6 300 |
| HFC-245ca | C3H3F5 | 560 |
| HFC-365mfc | CF3CH2CF2CH3 | 890 |
| Perfluorkarboner (PFC) |
| Perfluormetan | CF4 | 6 500 |
| Perfluoretan | C2F6 | 9 200 |
| Perfluorpropan | C3F8 | 7 000 |
| Perfluorbutan | C4F10 | 7 000 |
| Perfluorpentan | C5F12 | 7 500 |
| Perfluorhexan | C6F14 | 7 400 |
| Perfluorcyklobutan | c-C4F8 | 8 700 |

Fluorerad
  växthusgas

Kemisk formel

Global uppvärmningspotential

Svavelhexafluorid

SF6

23 900

Fluorkolväten (HFC):

HFC-23

CHF3

11 700

HFC-32

CH2F2

650

HFC-41

CH3F

150

HFC-43-10mee

C5H2F10

1 300

HFC-125

C2HF5

2 800

HFC-134

C2H2F4

1 000

HFC-134a

CH2FCF3

1 300

HFC-152a

C2H4F2

140

HFC-143

C2H3F3

300

HFC-143a

C2H3F3

3 800

HFC-227ea

C3HF7

2 900

HFC-236fa

C3H2F6

6 300

HFC-245ca

C3H3F5

560

HFC-365mfc

CF3CH2CF2CH3

890

Perfluorkarboner (PFC)

Perfluormetan

CF4

6 500

Perfluoretan

C2F6

9 200

Perfluorpropan

C3F8

7 000

Perfluorbutan

C4F10

7 000

Perfluorpentan

C5F12

7 500

Perfluorhexan

C6F14

7 400

Perfluorcyklobutan

c-C4F8

8 700

BILAGA II

| Fluorerad
  växthusgas | Tillämpning | Förbudsdatum |
| --- | --- | --- |
| Fluorerade
  växthusgaser
  med en global uppvärmningspotential på mer än
  50 | Luftkonditioneringsanläggningar i personbilar och lätta kommersiella fordon
  (nya fordonstyper) | 1 januari 2011 (1 januari 2013) (1) |
| Svavelhexafluorid, fluorkolväten och perfluorkarboner | Icke-påfyllningsbara behållare, utom för laboratoriebruk och analytiskt bruk och för dosinhalatorer | Ett år efter ikraftträdandet |
| Fluorkolväten och perfluorkarboner | Kylmedier i icke-slutna system för direktförångning | Datum för
  ikraftträdande |
| Svavelhexafluorid
  , fluorkolväten och perfluorkarboner | Fönster | Två år efter ikraftträdandet |
| Svavelhexafluorid | Fotbeklädnader | Datum för ikraftträdande |
| Fluorkolväten | Enkomponentsskum, utom om sådant krävs för att uppfylla nationella säkerhetsnormer | Ett år efter ikraftträdandet |
| Fluorkolväten | Aerosoler utom tekniska aerosoler och medicinska dosinhalatorer eller andra läkemedelsprodukter | Två år
  efter ikraftträdandet |
| Fluorkolväten och perfluorkarboner | Fotbeklädnader | 1 juli 2006 |

Fluorerad
  växthusgas

Tillämpning

Förbudsdatum

Fluorerade
  växthusgaser
  med en global uppvärmningspotential på mer än
  50

Luftkonditioneringsanläggningar i personbilar och lätta kommersiella fordon
  (nya fordonstyper)

1 januari 2011 (1 januari 2013) (1)

Svavelhexafluorid, fluorkolväten och perfluorkarboner

Icke-påfyllningsbara behållare, utom för laboratoriebruk och analytiskt bruk och för dosinhalatorer

Ett år efter ikraftträdandet

Fluorkolväten och perfluorkarboner

Kylmedier i icke-slutna system för direktförångning

Datum för
  ikraftträdande

Svavelhexafluorid
  , fluorkolväten och perfluorkarboner

Fönster

Två år efter ikraftträdandet

Svavelhexafluorid

Fotbeklädnader

Datum för ikraftträdande

Fluorkolväten

Enkomponentsskum, utom om sådant krävs för att uppfylla nationella säkerhetsnormer

Ett år efter ikraftträdandet

Fluorkolväten

Aerosoler utom tekniska aerosoler och medicinska dosinhalatorer eller andra läkemedelsprodukter

Två år
  efter ikraftträdandet

Fluorkolväten och perfluorkarboner

Fotbeklädnader

1 juli 2006

---

(1)  
  För småserietillverkare skall den 1 januari 2013 gälla.

P5_TA(2004)0238

Tillämpning av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens institutioner och organ ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ (KOM(2003) 622 — C5-0505/2003 — 2003/0242(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 622) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 622) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0505/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0505/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0190/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0190/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0242

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på gemenskapens institutioner och organ

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med gemenskapens miljölagstiftning är att bidra till att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet
  , främja en hållbar utveckling
  och att skydda människors hälsa. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med gemenskapens miljölagstiftning är att bidra till att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet
  , främja en hållbar utveckling
  och att skydda människors hälsa.

| (2) | I gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) betonas att det är viktigt att allmänheten får tillräcklig miljöinformation och på ett meningsfullt sätt kan delta i beslutsprocesser i miljöfrågor, och att det ökar ansvarigheten och öppenheten i beslutsprocessen och bidrar till att öka allmänhetens miljömedvetenhet och stöd för fattade beslut. Det sjätte programmet betonar, liksom föregående miljöhandlingsprogram (6), också att gemenskapens miljölagstiftning måste genomföras, tillämpas och följas bättre, och att överträdelser måste beivras. |
| --- | --- |

(2)

I gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) betonas att det är viktigt att allmänheten får tillräcklig miljöinformation och på ett meningsfullt sätt kan delta i beslutsprocesser i miljöfrågor, och att det ökar ansvarigheten och öppenheten i beslutsprocessen och bidrar till att öka allmänhetens miljömedvetenhet och stöd för fattade beslut. Det sjätte programmet betonar, liksom föregående miljöhandlingsprogram (6), också att gemenskapens miljölagstiftning måste genomföras, tillämpas och följas bättre, och att överträdelser måste beivras.

| (3) | Den25 juni 1998undertecknade Europeiska gemenskapen FN/ECE-konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (nedan kallad Århuskonventionen). För att Europeiska gemenskapen skall kunna ingå konventionen måste gemenskapslagstiftningen vara förenlig med den. |
| --- | --- |

(3)

Den25 juni 1998undertecknade Europeiska gemenskapen FN/ECE-konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (nedan kallad Århuskonventionen). För att Europeiska gemenskapen skall kunna ingå konventionen måste gemenskapslagstiftningen vara förenlig med den.

| (4) | Gemenskapen har antagit tre direktiv (7) som rör genomförandet av Århuskonventionen. Det behövs bestämmelser om hur Århuskonventionen skall tillämpas på gemenskapens institutioner och organ. |
| --- | --- |

(4)

Gemenskapen har antagit tre direktiv (7) som rör genomförandet av Århuskonventionen. Det behövs bestämmelser om hur Århuskonventionen skall tillämpas på gemenskapens institutioner och organ.

| (5) | Århuskonventionens tre pelare — tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor — bör behandlas i en enda rättsakt med gemensamma bestämmelser om syften och definitioner. På så sätt blir gemenskapslagstiftningen enklare och tilllämpningsföreskrifterna överskådligare. |
| --- | --- |

(5)

Århuskonventionens tre pelare — tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor — bör behandlas i en enda rättsakt med gemensamma bestämmelser om syften och definitioner. På så sätt blir gemenskapslagstiftningen enklare och tilllämpningsföreskrifterna överskådligare.

| (6) | Allmänheten skall kunna utnyttja de rättigheter som representeras av Århuskonventionens tre pelare utan att diskrimineras på grund av medborgarskap, nationalitet eller hemvist. |
| --- | --- |

(6)

Allmänheten skall kunna utnyttja de rättigheter som representeras av Århuskonventionens tre pelare utan att diskrimineras på grund av medborgarskap, nationalitet eller hemvist.

| (7) | Beteckningen myndigheter får i artikel 2.2 i Århuskonventionen en vid definition; det grundläggande konceptet är att där offentlig makt utövas bör det finnas rättigheter för individer och deras organisationer. Definitionen av gemenskapens institutioner och organ bör alltså också vara vid och funktionell
  och i synnerhet när det gäller tillgång till information inbegripa alla fysiska eller juridiska personer som har offentligt ansvar eller offentliga uppgifter eller som tillhandahåller offentliga tjänster under överinseende av gemenskapens institutioner och organ
  . För att motsvara Århuskonventionen bör förordningen inte gälla gemenskapens institutioner och organ när och i den utsträckning de handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet. |
| --- | --- |

(7)

Beteckningen myndigheter får i artikel 2.2 i Århuskonventionen en vid definition; det grundläggande konceptet är att där offentlig makt utövas bör det finnas rättigheter för individer och deras organisationer. Definitionen av gemenskapens institutioner och organ bör alltså också vara vid och funktionell
  och i synnerhet när det gäller tillgång till information inbegripa alla fysiska eller juridiska personer som har offentligt ansvar eller offentliga uppgifter eller som tillhandahåller offentliga tjänster under överinseende av gemenskapens institutioner och organ
  . För att motsvara Århuskonventionen bör förordningen inte gälla gemenskapens institutioner och organ när och i den utsträckning de handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet.

| (8) | Definitionen av ”miljöinformation” omfattar all information om tillståndet i miljön. Definitionen är den samma som i direktiv 2003/4/EG, och stämmer i stort sett överens med Århuskonventionens. Definitionen av ”handling” i artikel 3 a i förordning (EG) nr 1049/2001
   (8)
  omfattar även miljöinformation enligt definitionen i föreliggande förordning. |
| --- | --- |

(8)

Definitionen av ”miljöinformation” omfattar all information om tillståndet i miljön. Definitionen är den samma som i direktiv 2003/4/EG, och stämmer i stort sett överens med Århuskonventionens. Definitionen av ”handling” i artikel 3 a i förordning (EG) nr 1049/2001
   (8)
  omfattar även miljöinformation enligt definitionen i föreliggande förordning.

| (9) | Förordningen bör innehålla en definition av planer, program och politik avseende miljön som avses i Århuskonventionen, och i parallell med det tillvägagångssätt som har följts i förhållande till medlemsstaternas förpliktelser enligt befintlig EG-lag. ”Planer, program och politik avseende miljön” bör definieras i förhållande till deras bidrag till uppnåendet, eller troliga betydande inverkan för uppnåendet, av gemenskapens miljöpolitiska mål. För en tioårsperiod från den 22 juli 2002 fastställs gemenskapens miljöpolitiska mål och åtgärder för att uppnå målen i beslut nr 1600/2002/EG. Den därpå följande perioden kommer att omfattas av ett nytt miljöhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(9)

Förordningen bör innehålla en definition av planer, program och politik avseende miljön som avses i Århuskonventionen, och i parallell med det tillvägagångssätt som har följts i förhållande till medlemsstaternas förpliktelser enligt befintlig EG-lag. ”Planer, program och politik avseende miljön” bör definieras i förhållande till deras bidrag till uppnåendet, eller troliga betydande inverkan för uppnåendet, av gemenskapens miljöpolitiska mål. För en tioårsperiod från den 22 juli 2002 fastställs gemenskapens miljöpolitiska mål och åtgärder för att uppnå målen i beslut nr 1600/2002/EG. Den därpå följande perioden kommer att omfattas av ett nytt miljöhandlingsprogram.

| (10) | Miljölagstiftningen utvecklas kontinuerligt, och definitionen av miljölagstiftning bör därför ta fasta på gemenskapens miljöpolitiska mål, särskilt skydd och förbättring av miljön
  , främjandet av en hållbar utveckling
  , inbegripet människors hälsa och skydd av naturresurserna. |
| --- | --- |

(10)

Miljölagstiftningen utvecklas kontinuerligt, och definitionen av miljölagstiftning bör därför ta fasta på gemenskapens miljöpolitiska mål, särskilt skydd och förbättring av miljön
  , främjandet av en hållbar utveckling
  , inbegripet människors hälsa och skydd av naturresurserna.

| (11) | Rättsligt bindande och allmänt tillämpliga förvaltningsåtgärder bör kunna prövas. Även underlåtenhet att vidta en åtgärd föreskriven i miljölagstiftningen bör kunna prövas. Förordningen omfattar inte gemenskapens institutioner eller organ när och i den utsträckning de handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet; den bör heller inte omfatta gemenskapens institutioner eller organ när de handlar i egenskap av administrativ överinstans i enlighet med fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Rättsligt bindande och allmänt tillämpliga förvaltningsåtgärder bör kunna prövas. Även underlåtenhet att vidta en åtgärd föreskriven i miljölagstiftningen bör kunna prövas. Förordningen omfattar inte gemenskapens institutioner eller organ när och i den utsträckning de handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet; den bör heller inte omfatta gemenskapens institutioner eller organ när de handlar i egenskap av administrativ överinstans i enlighet med fördraget.

| (12) | Enligt Århuskonventionen skall allmänheten kunna ta del av miljöinformation efter begäran eller genom aktiv spridning av myndigheter. Förordning (EG) nr 1049/2001 gäller till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, men även handlingar som förvaras av byråer eller liknande organ inrättade av gemenskapen omfattas. Den förordningens bestämmelser är i stora delar anpassade efter Århuskonventionen. Dess tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta gemenskapens samtliga institutioner och organ. |
| --- | --- |

(12)

Enligt Århuskonventionen skall allmänheten kunna ta del av miljöinformation efter begäran eller genom aktiv spridning av myndigheter. Förordning (EG) nr 1049/2001 gäller till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, men även handlingar som förvaras av byråer eller liknande organ inrättade av gemenskapen omfattas. Den förordningens bestämmelser är i stora delar anpassade efter Århuskonventionen. Dess tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta gemenskapens samtliga institutioner och organ.

| (13) | Det bör införas bestämmelser om vissa frågor som regleras i Århuskonventionen men som saknar motsvarighet i förordning (EG) nr 1049/2001, särskilt i fråga om insamling och spridning av miljöinformation. |
| --- | --- |

(13)

Det bör införas bestämmelser om vissa frågor som regleras i Århuskonventionen men som saknar motsvarighet i förordning (EG) nr 1049/2001, särskilt i fråga om insamling och spridning av miljöinformation.

| (14) | Om allmänhetens rätt att ta del av miljöinformation skall vara meningsfull måste miljöinformationen vara av god kvalitet. Gemenskapens institutioner och organ bör därför åläggas att garantera miljöinformationens kvalitet. |
| --- | --- |

(14)

Om allmänhetens rätt att ta del av miljöinformation skall vara meningsfull måste miljöinformationen vara av god kvalitet. Gemenskapens institutioner och organ bör därför åläggas att garantera miljöinformationens kvalitet.

| (15) | När det gäller undantag avseende tillgång till miljöinformation, bör de relevanta bestämmelserna i direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation gälla också för gemenskapens institutioner och organ
  . |
| --- | --- |

(15)

När det gäller undantag avseende tillgång till miljöinformation, bör de relevanta bestämmelserna i direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation gälla också för gemenskapens institutioner och organ
  .

| (16) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (9) inrättas ett nätverk på gemenskapsnivå som med kommissionens hjälp skall främja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna i syfte att förbättra förebyggandet och bekämpningen inom gemenskapen av vissa smittsamma sjukdomar. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 inrättas ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) (10), som kompletterar medlemsstaternas arbete. Programmets syften, bl.a. att förbättra information och kunskap till nytta för folkhälsan, och att höja medlemsstaternas förmåga att snabbt och samordnat kunna möta hot mot folkhälsan, är förenliga med Århuskonventionen. Förslaget till förordning skall alltså inte påverka tillämpningen av besluten nr 2119/98/EG och 1786/2002/EG. |
| --- | --- |

(16)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (9) inrättas ett nätverk på gemenskapsnivå som med kommissionens hjälp skall främja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna i syfte att förbättra förebyggandet och bekämpningen inom gemenskapen av vissa smittsamma sjukdomar. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 inrättas ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) (10), som kompletterar medlemsstaternas arbete. Programmets syften, bl.a. att förbättra information och kunskap till nytta för folkhälsan, och att höja medlemsstaternas förmåga att snabbt och samordnat kunna möta hot mot folkhälsan, är förenliga med Århuskonventionen. Förslaget till förordning skall alltså inte påverka tillämpningen av besluten nr 2119/98/EG och 1786/2002/EG.

| (17) | Enligt artikel 7, första delen i Århuskonventionen skall parterna se till att allmänheten kan delta i utarbetandet av planer och program avseende miljön. |
| --- | --- |

(17)

Enligt artikel 7, första delen i Århuskonventionen skall parterna se till att allmänheten kan delta i utarbetandet av planer och program avseende miljön.

| (18) | Enligt Århuskonventionen skall förfarandet innehålla rimliga tidsfrister som är tillräckligt långa för att allmänheten skall kunna informeras om beslutsprocessen i fråga.
  Allmänheten bör därför informeras om de frågor som behandlas med hjälp av verktyg som exempelvis särskilda Internetsidor.
  Allmänheten skall få delta på ett tidigt stadium, när alla alternativ är möjliga. Vad som framkommit vid allmänhetens deltagande skall beaktas på vederbörligt sätt i beslut om planer, program och politk avseende miljön. Gemenskapens institutioner och organ skall med beaktande av Århuskonventionens syften fastställa vilken allmänhet, inbegripet icke-statliga organisationer, som får delta. |
| --- | --- |

(18)

Enligt Århuskonventionen skall förfarandet innehålla rimliga tidsfrister som är tillräckligt långa för att allmänheten skall kunna informeras om beslutsprocessen i fråga.
  Allmänheten bör därför informeras om de frågor som behandlas med hjälp av verktyg som exempelvis särskilda Internetsidor.
  Allmänheten skall få delta på ett tidigt stadium, när alla alternativ är möjliga. Vad som framkommit vid allmänhetens deltagande skall beaktas på vederbörligt sätt i beslut om planer, program och politk avseende miljön. Gemenskapens institutioner och organ skall med beaktande av Århuskonventionens syften fastställa vilken allmänhet, inbegripet icke-statliga organisationer, som får delta.

| (19) | Enligt artikel 9.3 i Århuskonventionen skall det finnas möjligheter att få handlingar och underlåtenheter av privatpersoner eller myndigheter som strider mot miljölagstiftningen prövade av domstol eller på annat sätt. Bestämmelserna om tillgång till rättslig prövning måste vara förenliga med både Århuskonventionen och fördraget. Förordningen bör endast reglera myndigheters handlingar och underlåtenheter; privatpersoners handlingar eller underlåtenheter bör regleras av medlemsstaterna inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG, av den ... [om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor]. |
| --- | --- |

(19)

Enligt artikel 9.3 i Århuskonventionen skall det finnas möjligheter att få handlingar och underlåtenheter av privatpersoner eller myndigheter som strider mot miljölagstiftningen prövade av domstol eller på annat sätt. Bestämmelserna om tillgång till rättslig prövning måste vara förenliga med både Århuskonventionen och fördraget. Förordningen bör endast reglera myndigheters handlingar och underlåtenheter; privatpersoners handlingar eller underlåtenheter bör regleras av medlemsstaterna inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG, av den ... [om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor].

| (20) | För att rättsmedlet skall bli tillräckligt och effektivt bör, i enlighet med gemenskapslagstiftningen om prövningsförfaranden vid Europeiska gemenskapernas domstol, den av gemenskapens institutioner eller organ som har gjort sig skyldig till den förvaltningsåtgärd eller förvaltningsförsummelse som skall prövas kunna ompröva sitt beslut eller, i fråga om en förvaltningsförsummelse, vidta en åtgärd. |
| --- | --- |

(20)

För att rättsmedlet skall bli tillräckligt och effektivt bör, i enlighet med gemenskapslagstiftningen om prövningsförfaranden vid Europeiska gemenskapernas domstol, den av gemenskapens institutioner eller organ som har gjort sig skyldig till den förvaltningsåtgärd eller förvaltningsförsummelse som skall prövas kunna ompröva sitt beslut eller, i fråga om en förvaltningsförsummelse, vidta en åtgärd.

| (21) | Århuskonventionen ger icke-statliga organisationer som arbetar för miljöskydd rätt att delta vid utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön samt tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor då andra delar av allmänheten berörs eller har intresse av besluten eller underlåtenheterna. I syfte att förhindra missbruk av denna rättighet bör gemenskapslagstiftningen innehålla grundläggande kriterier för erkännandet av sådana sammanslutningar. |
| --- | --- |

(21)

Århuskonventionen ger icke-statliga organisationer som arbetar för miljöskydd rätt att delta vid utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön samt tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor då andra delar av allmänheten berörs eller har intresse av besluten eller underlåtenheterna. I syfte att förhindra missbruk av denna rättighet bör gemenskapslagstiftningen innehålla grundläggande kriterier för erkännandet av sådana sammanslutningar.

| (22) | Gemenskapens institutioner och organ, i synnerhet kommissionen, bör dock anstränga sig mera för att göra dagens förfaranden för information och tillgång till rättslig prövning, t.ex. klagomål och framställningar från medborgarna till Europaparlamentet, smidigare. |
| --- | --- |

(22)

Gemenskapens institutioner och organ, i synnerhet kommissionen, bör dock anstränga sig mera för att göra dagens förfaranden för information och tillgång till rättslig prövning, t.ex. klagomål och framställningar från medborgarna till Europaparlamentet, smidigare.

| (23) | Sammanslutningar som är aktiva på miljöskyddsområdet
  och/eller främjar en hållbar utveckling
  och som genom att uppfylla vissa kriterier kan visa att miljöskydd
  och/eller främjande av en hållbar utveckling
  är sammanslutningens huvudsyfte bör ha tillgång till miljöärenden för att få förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser prövade i formellt och materiellt hänseende. Denna rätt bör bara gälla frågor som omfattas av sammanslutningens ändamål i enlighet med dess stadgar. |
| --- | --- |

(23)

Sammanslutningar som är aktiva på miljöskyddsområdet
  och/eller främjar en hållbar utveckling
  och som genom att uppfylla vissa kriterier kan visa att miljöskydd
  och/eller främjande av en hållbar utveckling
  är sammanslutningens huvudsyfte bör ha tillgång till miljöärenden för att få förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser prövade i formellt och materiellt hänseende. Denna rätt bör bara gälla frågor som omfattas av sammanslutningens ändamål i enlighet med dess stadgar.

| (24) | Delar av allmänheten bör, om de har ett tillräckligt intresse eller hävdar att en rättighet kränks och om de berörs direkt eller personligen, kunna inleda förfaranden för att få förvaltningsåtgärder och förvaltningsförsummelser som strider mot miljölagstiftningen prövade i formellt och materiellt hänseende. |
| --- | --- |

(24)

Delar av allmänheten bör, om de har ett tillräckligt intresse eller hävdar att en rättighet kränks och om de berörs direkt eller personligen, kunna inleda förfaranden för att få förvaltningsåtgärder och förvaltningsförsummelser som strider mot miljölagstiftningen prövade i formellt och materiellt hänseende.

| (25) | Om omprövningen inte gav önskat resultat bör den erkända sammanslutningen kunna få förvaltningsåtgärden eller förvaltningsförsummelsen prövad i ett miljöärende inför EG-domstolen. |
| --- | --- |

(25)

Om omprövningen inte gav önskat resultat bör den erkända sammanslutningen kunna få förvaltningsåtgärden eller förvaltningsförsummelsen prövad i ett miljöärende inför EG-domstolen.

| (26) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna förordnings syfte är miljöskydd och tillämpningen av artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(26)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna förordnings syfte är miljöskydd och tillämpningen av artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Mål

1.   Denna förordning reglerar hur principerna i FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (nedan kallad Århuskonventionen) skall tillämpas beträffande gemenskapens institutioner och organ, särskilt genom att

| a) | garantera allmänhetens rätt att ta del av miljöinformation som förvaras
  , tas emot eller framställs
  av eller för gemenskapens institutioner eller organ, och genom att fastställa grundläggande bestämmelser och praktiska förfaranden för hur rätten skall utövas, |
| --- | --- |

a)

garantera allmänhetens rätt att ta del av miljöinformation som förvaras
  , tas emot eller framställs
  av eller för gemenskapens institutioner eller organ, och genom att fastställa grundläggande bestämmelser och praktiska förfaranden för hur rätten skall utövas,

| b) | se till att miljöinformationen successivt blir tillgänglig i elektroniska databaser som är lätt åtkomliga för allmänheten via allmänna telenät, |
| --- | --- |

b)

se till att miljöinformationen successivt blir tillgänglig i elektroniska databaser som är lätt åtkomliga för allmänheten via allmänna telenät,

| c) | ge allmänheten en möjlighet att delta när gemenskapens institutioner eller organ utarbetar planer, program
  och politik
  avseende miljön, |
| --- | --- |

c)

ge allmänheten en möjlighet att delta när gemenskapens institutioner eller organ utarbetar planer, program
  och politik
  avseende miljön,

| d) | ge tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapsnivå enligt villkoren i denna förordning. |
| --- | --- |

d)

ge tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapsnivå enligt villkoren i denna förordning.

2.   Denna förordning påverkar inte tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser eller tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | sökande: fysisk eller juridisk person som begär att få tillgång till miljöinformation. |
| --- | --- |

a)

sökande: fysisk eller juridisk person som begär att få tillgång till miljöinformation.

| b) | delar av
  allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och
  , i enlighet med nationell lagstiftning,
  föreningar, organisationer eller grupper bestående av fysiska eller juridiska personer. |
| --- | --- |

b)

delar av
  allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och
  , i enlighet med nationell lagstiftning,
  föreningar, organisationer eller grupper bestående av fysiska eller juridiska personer.

| c) | gemenskapens institutioner och organ: alla institutioner, organ, kontor eller byråer som inrättats genom eller i enlighet med fördraget och som har offentliga förvaltningsuppgifter, utom när och i den utsträckning de handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet. |
| --- | --- |

c)

gemenskapens institutioner och organ: alla institutioner, organ, kontor eller byråer som inrättats genom eller i enlighet med fördraget och som har offentliga förvaltningsuppgifter, utom när och i den utsträckning de handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet.

| d) | erkänd sammanslutning: en förening eller organisation med ändamål att tillvarata miljön
  och/eller främja en hållbar utveckling, eller som vid en given tidpunkt är engagerad i ett konkret miljöskyddsfall i sin omgivning, och
  som har erkänts i enlighet med artiklarna 19 och 20. |
| --- | --- |

d)

erkänd sammanslutning: en förening eller organisation med ändamål att tillvarata miljön
  och/eller främja en hållbar utveckling, eller som vid en given tidpunkt är engagerad i ett konkret miljöskyddsfall i sin omgivning, och
  som har erkänts i enlighet med artiklarna 19 och 20.

| e) | miljöinformation: all information i skriftlig form, bild- eller ljudform, elektronisk form eller annan materiell form om






  i) | tillståndet för olika delar av miljön, som luft och atmosfär, vatten, mark, land, landskap och naturområden, inbegripet våtmarker, kust- och havsområden, biologisk mångfald och dess delar, inklusive genetiskt modifierade organismer, och samspelet mellan dessa delar, |
| --- | --- | --- |

e)

miljöinformation: all information i skriftlig form, bild- eller ljudform, elektronisk form eller annan materiell form om

i)

tillståndet för olika delar av miljön, som luft och atmosfär, vatten, mark, land, landskap och naturområden, inbegripet våtmarker, kust- och havsområden, biologisk mångfald och dess delar, inklusive genetiskt modifierade organismer, och samspelet mellan dessa delar,

| ii) | faktorer som substanser, energi, buller, strålning eller avfall, inklusive radioaktivt avfall, utsläpp i luften, utsläpp i vattnet och andra utsläpp i miljön som påverkar eller troligtvis påverkar de delar av miljön som anges i i), |
| --- | --- |

ii)

faktorer som substanser, energi, buller, strålning eller avfall, inklusive radioaktivt avfall, utsläpp i luften, utsläpp i vattnet och andra utsläpp i miljön som påverkar eller troligtvis påverkar de delar av miljön som anges i i),

| iii) | åtgärder (inklusive förvaltningsåtgärder), politik, lagstiftning, planer, program, miljöavtal och verksamhet som påverkar eller troligtvis påverkar de delar och faktorer som anges i i) och ii) samt åtgärder eller verksamheter som är avsedda att skydda dessa delar, |
| --- | --- |

iii)

åtgärder (inklusive förvaltningsåtgärder), politik, lagstiftning, planer, program, miljöavtal och verksamhet som påverkar eller troligtvis påverkar de delar och faktorer som anges i i) och ii) samt åtgärder eller verksamheter som är avsedda att skydda dessa delar,

| iv) | rapporter om genomförandet av miljölagstiftningen, |
| --- | --- |

iv)

rapporter om genomförandet av miljölagstiftningen,

| v) | kostnads- och nyttoanalys och övriga ekonomiska analyser och antaganden som används inom ramen för de åtgärder och verksamheter som anges i iii), |
| --- | --- |

v)

kostnads- och nyttoanalys och övriga ekonomiska analyser och antaganden som används inom ramen för de åtgärder och verksamheter som anges i iii),

| vi) | tillståndet för människors hälsa och säkerhet, inbegripet förorening av livsmedelskedjan, villkoren för mänskligt liv, kulturplatser och byggnader i den utsträckning de påverkas eller kan påverkas av tillståndet i de delar av miljön som anges i i) eller, genom dessa delar, av någon av de faktorer som anges i ii) och iii), och |
| --- | --- |

vi)

tillståndet för människors hälsa och säkerhet, inbegripet förorening av livsmedelskedjan, villkoren för mänskligt liv, kulturplatser och byggnader i den utsträckning de påverkas eller kan påverkas av tillståndet i de delar av miljön som anges i i) eller, genom dessa delar, av någon av de faktorer som anges i ii) och iii), och

| vii) | läget i förfarandena rörande överträdelser av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

vii)

läget i förfarandena rörande överträdelser av gemenskapslagstiftningen.

| f) | planer, program och politik
  avseende miljön:
  planer, program och politik
  som






  i) | utarbetas
  , finansieras
  eller antas av gemenskapens institutioner eller organ, |
| --- | --- | --- |

f)

planer, program och politik
  avseende miljön:
  planer, program och politik
  som

i)

utarbetas
  , finansieras
  eller antas av gemenskapens institutioner eller organ,

| ii) | föreskrivs enligt lagar eller andra författningar, |
| --- | --- |

ii)

föreskrivs enligt lagar eller andra författningar,

| iii) | bidrar till eller troligen får en betydande inverkan för uppnåendet av de mål för gemenskapens miljöpolitik som anges i beslut nr 1600/2002/EG eller i senare generella miljöhandlingsprogram. |
| --- | --- |

iii)

bidrar till eller troligen får en betydande inverkan för uppnåendet av de mål för gemenskapens miljöpolitik som anges i beslut nr 1600/2002/EG eller i senare generella miljöhandlingsprogram.

Beteckningen omfattar även generella miljöhandlingsprogram.

Beteckningen omfattar inte ekonomiska
  planer
  och
  program,
  budgetplaner eller budgetprogram eller gemenskapens institutioners och organs interna arbetsprogram.

| g) | miljölagstiftning: gemenskapslagstiftning vars
  primära eller sekundära
  syfte är att skydda eller förbättra miljön, inbegripet människors hälsa, eller att skydda eller uppnå ett rationellt utnyttjande av naturresurserna, inom bl.a. följande områden:






  i) | Vattenskydd. |
| --- | --- | --- |

g)

miljölagstiftning: gemenskapslagstiftning vars
  primära eller sekundära
  syfte är att skydda eller förbättra miljön, inbegripet människors hälsa, eller att skydda eller uppnå ett rationellt utnyttjande av naturresurserna, inom bl.a. följande områden:

i)

Vattenskydd.

| ii) | Bullerskydd. |
| --- | --- |

ii)

Bullerskydd.

| iii) | Markskydd. |
| --- | --- |

iii)

Markskydd.

| iv) | Luftföroreningar. |
| --- | --- |

iv)

Luftföroreningar.

| v) | Fysisk planering och markanvändning. |
| --- | --- |

v)

Fysisk planering och markanvändning.

| vi) | Bevarande av naturen och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

vi)

Bevarande av naturen och den biologiska mångfalden.

| vii) | Avfallshantering. |
| --- | --- |

vii)

Avfallshantering.

| viii) | Kemikalier, biocider och bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

viii)

Kemikalier, biocider och bekämpningsmedel.

| ix) | Bioteknik. |
| --- | --- |

ix)

Bioteknik.

| x) | Andra utsläpp i luft eller vatten och andra utsläpp i miljön. |
| --- | --- |

x)

Andra utsläpp i luft eller vatten och andra utsläpp i miljön.

| xi) | Miljökonsekvensbedömning. |
| --- | --- |

xi)

Miljökonsekvensbedömning.

| xii) | Tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsprocesser. |
| --- | --- |

xii)

Tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsprocesser.

| h) | förvaltningsåtgärd: en allmänt tillämplig och rättsligt bindande åtgärd som gemenskapens institutioner eller organ vidtar i enlighet med miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

h)

förvaltningsåtgärd: en allmänt tillämplig och rättsligt bindande åtgärd som gemenskapens institutioner eller organ vidtar i enlighet med miljölagstiftningen.

| i) | förvaltningsförsummelse: en underlåtenhet av gemenskapens institutioner eller organ att vidta en förvaltningsåtgärd som föreskrivs i miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

i)

förvaltningsförsummelse: en underlåtenhet av gemenskapens institutioner eller organ att vidta en förvaltningsåtgärd som föreskrivs i miljölagstiftningen.

2.   Beteckningarna förvaltningsåtgärd och förvaltningsförsummelse omfattar inte åtgärder som gemenskapens institutioner eller organ vidtar i egenskap av administrativ överinstans i enlighet med

| — | artiklarna 81, 82, 86 eller 87 i fördraget (om konkurrens), |
| --- | --- |

—

artiklarna 81, 82, 86 eller 87 i fördraget (om konkurrens),

| — | artiklarna 226 eller 228 i fördraget (överträdelseförfaranden), |
| --- | --- |

—

artiklarna 226 eller 228 i fördraget (överträdelseförfaranden),

| — | artikel 195 i fördraget (ombudsmannaförfaranden) |
| --- | --- |

—

artikel 195 i fördraget (ombudsmannaförfaranden)

| — | artiklarna 280 i fördraget (förfarande inom ramen för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning). |
| --- | --- |

—

artiklarna 280 i fördraget (förfarande inom ramen för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning).

AVDELNING II

TILLGÅNG TILL MILJÖINFORMATION

Artikel 3

Tillämpning av förordning (EG) nr 1049/2001

Förordning (EG) nr 1049/2001 skall tillämpas när en sökande begär att få ta del av miljöinformation som förvaras hos eller för gemenskapens institutioner eller organ, utan att sökanden diskrimineras på grund av medborgarskap, nationalitet eller hemvist och, när sökanden är en juridisk person, utan att diskrimineras på grund av var sökanden har sitt registrerade säte eller ett faktiskt centrum för sin verksamhet.

Därvid skall beteckningen ”institution” i förordning (EG) nr 1049/2001 läsas som ”gemenskapens institutioner eller organ”.

Artikel 4

Insamling och spridning av miljöinformation

1.   Gemenskapens institutioner och organ skall organisera den miljöinformation som är relevant för deras verksamhet och som förvaras av eller för dem, för att aktivt och systematiskt spridas till allmänheten, vilket särskilt skall ske med hjälp av telematik eller elektronik i enlighet med artikel 11.1 och 11.2 och artikel 12 i förordning (EG) nr 1049/2001.
  Miljöinformation
  skall
  omedelbart registreras och införas i databaser enligt denna förordnings principer, samt göras tillgänglig i elektronisk form och
  i databaser som skall förses med sökredskap och annan programvara som kan hjälpa allmänheten att hitta den information den söker.

Den information som tillhandahålls med hjälp av telematik eller elektronik behöver inte omfatta den information som insamlats före denna förordnings ikraftträdande såvida den inte redan finns tillgänglig i elektronisk form.
  När information insamlats före denna förordnings ikraftträdande och inte finns tillgänglig i elektronisk form skall det tydligt anges var informationen finns tillgänglig och hur den kan erhållas.

Gemenskapens institutioner och organ
  skall se
  till att miljöinformation som förvaras av eller för dem hålls i en form eller ett format som lätt kan reproduceras och som är lätt åtkomligt med hjälp av telematik eller på annan elektronisk väg.

2.
     
  Gemenskapens institutioner och organ skall bemöda sig om att se till att allmänheten får bästa möjliga råd, så att allmänheten skall få tillgång till information, lättare kunna delta i beslutsprocesser och få tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

3.   Den miljöinformation som skall tillhandahållas och spridas skall även uppdateras på lämpligt sätt. Utöver de handlingar som anges i artikel 12.2 och 12.3 och artikel 13 i förordning (EG) nr 1049/2001 skall databaserna och registren innehålla följande:

| a) | Verksamhetsrapporter avseende genomförandet av






  i) | internationella fördrag, konventioner eller avtal, gemenskapslagstiftning och nationell, regional eller lokal lagstiftning om eller med anknytning till miljön, |
| --- | --- | --- |

a)

Verksamhetsrapporter avseende genomförandet av

i)

internationella fördrag, konventioner eller avtal, gemenskapslagstiftning och nationell, regional eller lokal lagstiftning om eller med anknytning till miljön,

| ii) | planer, program och politik avseende miljön. |
| --- | --- |

ii)

planer, program och politik avseende miljön.

| b) | Sådana rapporter om tillståndet i miljön som avses i punkt 5. |
| --- | --- |

b)

Sådana rapporter om tillståndet i miljön som avses i punkt 5.

| c) | Uppgifter eller sammanställningar av uppgifter som samlats in genom övervakning av verksamhet som påverkar eller sannolikt kommer att påverka miljön. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter eller sammanställningar av uppgifter som samlats in genom övervakning av verksamhet som påverkar eller sannolikt kommer att påverka miljön.

| d) | Tillstånd med en avsevärd inverkan på miljön och miljöavtal eller en uppgift om var informationen kan begäras eller finns tillgänglig. |
| --- | --- |

d)

Tillstånd med en avsevärd inverkan på miljön och miljöavtal eller en uppgift om var informationen kan begäras eller finns tillgänglig.

| e) | Miljökonsekvensbedömningar och riskbedömningar beträffande miljön eller en uppgift om var informationen kan begäras eller finns tillgänglig. |
| --- | --- |

e)

Miljökonsekvensbedömningar och riskbedömningar beträffande miljön eller en uppgift om var informationen kan begäras eller finns tillgänglig.

4.   I lämpliga fall får gemenskapens institutioner och organ uppfylla kraven i punkterna 1 till 3 genom att skapa länkar till webbplatser på Internet där informationen kan hämtas.

5.   Kommissionen skall med jämna mellanrum på högst fyra år se till att en rapport om tillståndet i miljön, inbegripet information om kvaliteten på miljön och om belastningarna på miljön, offentliggörs och sprids.

Artikel 5

Miljöinformationens kvalitet

1.   Gemenskapens institutioner och organ skall, så långt det är möjligt inom ramen för deras befogenheter, se till att all information som sammanställs av dem eller för deras räkning och som offentliggörs är aktuell, korrekt och jämförbar.

2.   Gemenskapens institutioner och organ skall på begäran informera sökanden om var denne kan finna information om de mätmetoder, inklusive metoder för analys, provtagning och förbehandling av prover, som använts vid sammanställningen av informationen, eller hänvisa till en standardmetod som använts.

Artikel 6

Avslag av
  begäran om tillgång till
  miljöinformation

När gemenskapens institutioner eller organ får en begäran om att få ta del av miljöinformation som inte förvaras av dem eller för deras räkning skall de
  snarast, och senast inom 15 arbetsdagar,
  informera sökanden om vilken av gemenskapens institutioner eller organ eller vilken offentlig myndighet i enlighet med direktiv 2003/4/EG som kan tänkas ta emot begäran, eller överföra begäran dit och informera sökanden om överföringen.

När begäran är för allmänt hållen skall gemenskapens institutioner eller organ, snarast möjligt och under alla omständigheter inom den tidsfrist som anges i artikel 7 i förordning (EG) nr 1049/2001, begära att sökanden klargör den, och skall bistå sökanden i detta genom att t.ex. tillhandahålla information om utnyttjandet av offentliga register som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 1049/2001. Gemenskapens institutioner eller organ får först efter att ha gett sökanden denna möjlighet avslå begäran enligt detta stycke i fall då den/det bedömer det lämpligt.

Gemenskapens institutioner och organ skall neka tillgång till och besluta att inte aktivt sprida miljöinformation i fall då utlämnandet av informationen skulle ha negativa följder för skyddet av den miljö som den avser, till exempel platser där sällsynta arter finns.

Gemenskapens institutioner och organ får inte med stöd av undantagen avseende skydd av kommersiell eller industriell information, skydd av personuppgifter eller skydd av den miljö som informationen avser avslå en begäran om information om utsläpp i miljön eller besluta att inte aktivt sprida sådan information.

Gemenskapens institutioner och organ får enbart neka tillgång till miljöinformation eller besluta att inte sprida miljöinformation på grundval av något av de undantag som anges i artikel 4 i direktiv 2003/4/EG eller i det tredje stycket i denna artikel.

De undantag som stadgas i denna förordning skall tolkas restriktivt. I varje enskilt fall skall allmänhetens intresse av att informationen lämnas ut vägas mot det intresse som betjänas av att begäran avslås.

Artikel 7

Avgifter

De av gemenskapens institutioner och organ som inte täcks av förordning (EG) nr 1049/2001 får, i fall då artikel 10 i den förordningen inte är tillämplig, ta ut en rimlig avgift för att lämna ut information. De skall tillhandahålla sökandena en förteckning över avgifterna och ange i vilka fall de kommer att tas ut eller inte tas ut och i vilka fall avgiften skall betalas i förskott.

Artikel 8

Samarbete

Vid omedelbart hot mot människors hälsa eller miljön — oberoende av om hotet kommer från mänsklig verksamhet eller har naturliga orsaker — skall gemenskapens institutioner eller organ på begäran från en sådan offentlig myndighet som avses i direktiv 2003/4/EG samarbeta med och bistå myndigheten så att denna omedelbart kan sprida all miljöinformation som gör det möjligt för allmänheten att förebygga eller begränsa skador, och som förvaras av eller för gemenskapens institutioner eller organ eller av myndigheten, till de delar av allmänheten som riskerar att drabbas.

Första stycket påverkar inte tillämpningen av särskilda förpliktelser fastställda i gemenskapslagstiftningen, särskilt i beslut nr 2119/98/EG och beslut nr 1786/2002/EG.

AVDELNING III

ALLMÄNHETENS DELTAGANDE NÄR GEMENSKAPENS INSTITUTIONER ELLER ORGAN UTARBETAR PLANER, PROGRAM
  OCH POLITIK
  AVSEENDE MILJÖN

Artikel 9

Allmänna bestämmelser

Den allmänhet som berörs eller kan beröras av eller som har intresse av en plan, ett program eller en politik avseende miljön har rätt att delta när planen, programmet eller politiken utarbetas, ändras eller ses över.

Gemenskapens institutioner och organ skall ge allmänheten möjlighet att på ett tidigt stadium delta på ett meningsfullt sätt när sådana planer, program eller en sådan politik utarbetas, ändras eller ses över. Framför allt när kommissionen utarbetar ett förslag till plan, program eller politik avseende miljön vilket skall översändas till andra gemenskapsinstitutioner och -organ för beslut skall den ge allmänheten möjlighet att delta på detta förberedande stadium.

Gemenskapens institutioner och organ
  skall fastställa vilken allmänhet som
  avses i första stycket
  , inbegripet icke-statliga organisationer, t.ex. sådana som främjar miljöskyddet
  och/eller främja en hållbar utveckling
  .

Artikel 10

Samråd

Gemenskapens institutioner och organ skall när de utarbetar, ändrar eller ser över en plan, ett program eller en politik avseende miljön informera allmänheten om detta genom ett offentligt tillkännagivande eller på annat lämpligt sätt, till exempel via elektroniska medier.

Informationen skall i tillämpliga fall inbegripa utkastet till förslag och den miljöinformation eller miljöbedömning som avser den plan, det program eller den politik som håller på att utarbetas.

Den gemenskapsinstitution eller det organ som utarbetar, ändrar eller ser över en plan, ett program eller en politik avseende miljön skall informera allmänheten om hur deltagandet skall gå till i praktiken, i synnerhet genom att informera om vilken administrativ enhet inom institutionen eller organet som kan tillhandahålla relevant information och ta emot synpunkter och frågor samt om tidsfristen för att avge synpunkter.

Gemenskapens institutioner och organ skall vidta praktiska åtgärder för att göra det möjligt för allmänheten att ge synpunkter och uttrycka åsikter på ett tidigt stadium innan några beslut fattats om planen, programmet eller politiken. Beroende på planens, programmets eller politikens karaktär skall allmänheten ges möjlighet att ge synpunkter under olika stadier av utarbetandet.

Åtgärderna skall inbegripa rimliga tidsfrister för de olika etapperna, med tillräckligt mycket tid för att allmänheten skall hinna informeras, förbereda sig och delta på ett meningsfullt sätt i beslutsfattandet i miljöfrågor. Vid skriftligt samråd om en plan, ett program eller en politik avseende miljön skall tidsfristen för mottagandet av synpunkter som regel vara åtta veckor. När möten eller utfrågningar anordnas skall detta tillkännages senast fyra veckor i förväg. Tidsfristerna kan förkortas i nödfall eller om allmänheten redan getts möjlighet att ge synpunkter på planen, programmet eller politiken i fråga.

Artikel 11

Resultaten av allmänhetens deltagande

Gemenskapens institutioner och organ skall när de fattar beslut om planer, program eller politik avseende miljön ta vederbörlig hänsyn till det som framkommit under allmänhetens deltagande.

Gemenskapens institutioner och organ skall informera allmänheten om planen, programmet eller politiken, bl.a. tillhörande handlingar, samt om grunderna till beslutet, inbegripet information om allmänhetens deltagande.

AVDELNING IV

TILLGÅNG TILL RÄTTSLIG PRÖVNING I MILJÖFRÅGOR

Artikel 12

Begäran om omprövning av förvaltningsåtgärder
  från erkända sammanslutningar

1.   En enligt artikel 14 partsbehörig erkänd sammanslutning som anser att en förvaltningsåtgärd eller en förvaltningsförsummelse strider mot miljölagstiftningen kan begära att den av gemenskapens institutioner eller organ som vidtagit eller underlåtit att vidta åtgärden omprövar sitt agerande.

Begäran skall vara skriftlig och lämnas in senast
  tolv veckor
  efter
  det att
  en förvaltningsåtgärd
  offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller tillkännagivits offentligt på annat sätt
  eller, i fråga om förvaltningsförsummelser, senast
  tolv veckor
  efter det att den i lag föreskrivna förvaltningsåtgärden skulle ha vidtagits. Begäran skall innehålla en beskrivning av den påstådda överträdelsen och uppgifter om vilket beslut man vill att omprövningen skall resultera i.

2.   Den av gemenskapens institutioner eller organ som avses i punkt 1 skall pröva begäran om inte begäran är uppenbarligen ogrundad. Gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet skall snarast, dock senast tolv veckor efter det att begäran mottagits, utfärda ett skriftligt beslut om vilka åtgärder den tänker vidta för att se till att miljölagstiftningen följs, eller om sitt avslag på begäran. Beslutet, som skall innehålla en motivering, skall rikta sig till den erkända sammanslutning som lämnat in begäran.

3.   Om institutionen eller organet trots rimliga ansträngningar inte kan fatta sitt beslut inom den tid som anges i punkt 2 skall den snarast, dock senast inom den tid som anges i punkt 2, underrätta den erkända sammanslutning som lämnat begäran om anledningen till dröjsmålet och om när den tänker fatta beslutet.

4.   Gemenskapens institutioner och organ skall fatta sitt beslut angående begäran om omprövning inom en tid som är rimlig med beaktande av överträdelsens natur, omfattning och allvarlighet, dock senast arton veckor efter det att begäran togs emot. Institutionen eller organet skall omedelbart underrätta den erkända sammanslutningen om beslutet.

Artikel 13

Begäran om omprövning av förvaltningsåtgärder från allmänheten

1.
     
  En enligt artikel 15 partsbehörig del av allmänheten som anser att en förvaltningsåtgärd eller en förvaltningsförsummelse strider mot miljölagstiftningen kan, om han berörs direkt eller personligen, begära att den av gemenskapens institutioner eller organ som vidtagit eller underlåtit att vidta åtgärden omprövar sitt agerande.

Begäran skall vara skriftlig och lämnas in senast tolv veckor efter det att en förvaltningsåtgärd offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller tillkännagivits offentligt på annat sätt eller, i fråga om förvaltningsförsummelser, senast tolv veckor efter det att den i lag föreskrivna förvaltningsåtgärden skulle ha vidtagits. Begäran skall innehålla en beskrivning av den hävdade överträdelsen och uppgifter om vilket beslut man vill att omprövningen skall resultera i.

2.
     
  Den av gemenskapens institutioner eller organ som avses i punkt 1 skall pröva begäran om inte denna är uppenbarligen ogrundad. Gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet skall snarast, dock senast åtta veckor efter det att begäran mottagits, utfärda ett skriftligt beslut om vilka åtgärder den tänker vidta för att se till att miljölagstiftningen följs, eller om sitt avslag på begäran. Beslutet, som skall innehålla en motivering, skall riktas till den del av allmänheten som lämnat in begäran.

3.
     
  Om gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet trots rimliga ansträngningar inte kan fatta sitt beslut inom den tid som anges i punkt 2 skall den snarast, dock senast inom den tid som anges i punkt 2, underrätta den del av allmänheten som lämnat in begäran om anledningen till dröjsmålet och om när den tänker fatta beslutet.

4.
     
  Gemenskapsinstitutionen och gemenskapsorganet skall fatta sitt beslut angående begäran om omprövning inom en tid som är rimlig med beaktande av överträdelsens natur, omfattning och allvarlighet, dock senast 45 arbetsdagar efter det att begäran togs emot. Institutionen eller organet skall omedelbart underrätta den berörda allmänheten om beslutet.

Artikel 14

Partsbehörighet
  för erkända sammanslutningar

En erkänd sammanslutning får begära omprövning enligt artikel 12 utan att visa ett tillräckligt intresse eller att någon rättighet kränkts om

| a) | sammanslutningen har erkänts i enlighet med artiklarna 19 och 20, och |
| --- | --- |

a)

sammanslutningen har erkänts i enlighet med artiklarna 19 och 20, och

| b) | den fråga omprövningen avser omfattas av sammanslutningens stadgeenliga verksamhet. |
| --- | --- |

b)

den fråga omprövningen avser omfattas av sammanslutningens stadgeenliga verksamhet.

Artikel 15

Allmänhetens partsbehörighet

Delar av allmänheten kan formulera en begäran om omprövning som avses i artikel 13 under förutsättning att

| a) | tillräckligt intresse föreligger eller |
| --- | --- |

a)

tillräckligt intresse föreligger eller

| b) | att en rättighet kränkts. |
| --- | --- |

b)

att en rättighet kränkts.

Artikel 16

Klagomål till ombudsmannen

Om gemenskapsinstitutionen eller gemenskapsorganet inte fattar beslut inom föreskriven tid om en begäran om omprövning som ingivits i enlighet med artikel 13, skall allmänheten ha rätt att framföra klagomål till ombudsmannen i enlighet med relevanta bestämmelser i fördraget.

Artikel 17

Ärenden
  som erkända sammanslutningar tar upp
  inför EG-domstolen

1.   En erkänd sammanslutning som har lämnat en begäran om omprövning i enlighet med artikel 12 och som anser att det beslut som gemenskapens institutioner eller organ har fattat i ärendet inte kommer att leda till att miljölagstiftningen följs får väcka talan i EG-domstolen med tillämpning av artikel 230 fjärde stycket i fördraget och begära att domstolen prövar beslutet i materiellt och formellt hänseende.

2.   Om gemenskapens institutioner eller organ inte har fattat något beslut angående en begäran om omprövning enligt artikel 12 inom den tid som anges i den artikeln får den erkända sammanslutningen väcka talan med tillämpning av artikel 232 tredje stycket i fördraget.

Artikel 18

Ärenden som allmänheten tar upp inför EG-domstolen

1.
     
  En del av allmänheten som har lämnat en begäran om omprövning i enlighet med artikel 13 och som anser att det beslut som gemenskapens institutioner eller organ har fattat i ärendet inte kommer att leda till att miljölagstiftningen följs får, om vederbörande berörs direkt eller personligen, väcka talan i EG-domstolen med tillämpning av artikel 230 fjärde stycket i fördraget och begära att domstolen prövar beslutet i materiellt och formellt hänseende.

2.
     
  Om gemenskapens institutioner eller organ inte har fattat något beslut angående en begäran om omprövning enligt artikel 13 inom den tid som anges i den artikeln får den del av allmänheten som lämnat in begäran väcka talan med tillämpning av artikel 232 tredje stycket i fördraget.

Artikel 19

Kriterier för erkännande av sammanslutningar

För att erkännas skall en sammanslutning uppfylla följande kriterier:

| a) | Den skall vara en oberoende och ideell juridisk person med ändamål att tillvarata miljön
  och/eller att främja hållbar utveckling eller som vid en given tidpunkt är engagerad i ett konkret miljöskyddsfall i sin omgivning
  . |
| --- | --- |

a)

Den skall vara en oberoende och ideell juridisk person med ändamål att tillvarata miljön
  och/eller att främja hållbar utveckling eller som vid en given tidpunkt är engagerad i ett konkret miljöskyddsfall i sin omgivning
  .

| b) | Den
  skall ha bildats i laga ordning och funnits i den formen i minst två år, och under denna tid ha arbetat aktivt i miljöskyddsfrågor
  och/eller med att främja hållbar utveckling
  i enlighet med dess stadgar. |
| --- | --- |

b)

Den
  skall ha bildats i laga ordning och funnits i den formen i minst två år, och under denna tid ha arbetat aktivt i miljöskyddsfrågor
  och/eller med att främja hållbar utveckling
  i enlighet med dess stadgar.

| c) | Den skall stödja verksamheter som inte strider mot god sed eller artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

c)

Den skall stödja verksamheter som inte strider mot god sed eller artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen.

Artikel 20

Förfarande för erkännande av sammanslutningar

1.   Kommissionen skall anta de bestämmelser som behövs för att sammanslutningar som uppfyller kriterierna i artikel 19 skall kunna erkännas snabbt. Bestämmelserna skall antingen föreskriva erkännande i varje enskilt fall, eller generellt erkännande för viss tid.

2.   Kommissionen skall regelbundet kontrollera att sammanslutningen fortsätter att uppfylla kriterierna för erkännande.

Om en erkänd sammanslutning inte längre uppfyller kriterierna i artikel 19 skall erkännandet återkallas. Den erkända sammanslutningen skall underrättas minst en månad innan beslutet fattas. Beslutet om återkallande skall vara motiverat
  och den erkända sammanslutningen skall ha rätt att överklaga
  .

AVDELNING V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Tillämpningsföreskrifter

Gemenskapens institutioner och organ
  skall anpassa
  sina arbetsordningar i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. Dessa anpassningar skall gälla med verkan från och med
  att denna förordning trätt i kraft
  .

Artikel 22

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med
  sex månader efter det datum som anges i första stycket
  .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

EUT C ...

(2)  EUT C ...

2

EUT C ...

(3)  EUT C ...

3

EUT C ...

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram.(EGT L 242, 10.9.2002, s. 1).

5

(6)  Gemenskapens fjärde miljöhandlingsprogram, (EGT C 328, 7.12.1987, s. 1). Gemenskapens femte miljöhandlingsprogram, (EGT C 138, 17.9.1993, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG, (EGT L 41, 14.2.2003, s. 26), Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG, (EGT L 156, 25.6.2003, s. 17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG av den ... [om allmänhetens tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor] (EUT L ...).

7

och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG av den ... [om allmänhetens tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor] (EUT L ...)

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

8

(9)  EGT L 268, 3.10.1998, s. 1. Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(10)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

10

Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

P5_TA(2004)0239

Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 624 — C5-0513/2003 — 2003/0246(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 624) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 624) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0513/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0513/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0189/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0189/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att medlemsstaterna ratificerar Århuskonventionen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att medlemsstaterna ratificerar Århuskonventionen så snart som möjligt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att upprätta och offentliggöra en ”konventions-scoreboard” i fråga om internationella miljökonventioner och att kontinuerligt vid rådsmöten behandla denna ”resultattavla”. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att upprätta och offentliggöra en ”konventions-scoreboard” i fråga om internationella miljökonventioner och att kontinuerligt vid rådsmöten behandla denna ”resultattavla”.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0246

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | En utökad tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor för allmänheten bidrar till uppnåendet av gemenskapens miljöpolitiska mål genom att bristerna i tillämpningen av miljölagstiftningen åtgärdas, vilket i sin tur leder till en bättre miljö. |
| --- | --- |

(1)

En utökad tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor för allmänheten bidrar till uppnåendet av gemenskapens miljöpolitiska mål genom att bristerna i tillämpningen av miljölagstiftningen åtgärdas, vilket i sin tur leder till en bättre miljö.

| (2) | Den 25 juni 1998 underteckande Europeiska gemenskapen FN/ECE-konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (nedan kallad Århuskonventionen eller konventionen). För att Europeiska gemenskapen skall kunna ingå konventionen måste gemenskapslagstiftningen vara förenlig med den. |
| --- | --- |

(2)

Den 25 juni 1998 underteckande Europeiska gemenskapen FN/ECE-konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (nedan kallad Århuskonventionen eller konventionen). För att Europeiska gemenskapen skall kunna ingå konventionen måste gemenskapslagstiftningen vara förenlig med den.

| (3) | Århuskonventionen garanterar rätten till tillgång till rättslig prövning i syfte att bidra till att skydda den rätt som var och en i nuvarande och kommande generationer har att leva i en miljö som är förenlig med hans eller hennes hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

(3)

Århuskonventionen garanterar rätten till tillgång till rättslig prövning i syfte att bidra till att skydda den rätt som var och en i nuvarande och kommande generationer har att leva i en miljö som är förenlig med hans eller hennes hälsa och välbefinnande.

| (4) | Århuskonventionen innehåller tre pelare: tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Två direktiv har redan antagits som bidrar till genomförandet av den första och andra pelaren: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (5), och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG (6). Därmed återstår åtgärder för att genomföra konventionens tredje pelare om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. |
| --- | --- |

(4)

Århuskonventionen innehåller tre pelare: tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Två direktiv har redan antagits som bidrar till genomförandet av den första och andra pelaren: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (5), och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG (6). Därmed återstår åtgärder för att genomföra konventionens tredje pelare om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

| (5) | Enligt artikel 9.3 i Århuskonventionen skall det finnas möjligheter att få handlingar och underlåtenheter av privatpersoner eller myndigheter som strider mot miljölagstiftningen prövade av domstol eller i administrativ ordning. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör privatpersoners handlingar och underlåtenheter prövas enligt medlemsstaternas nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 9.3 i Århuskonventionen skall det finnas möjligheter att få handlingar och underlåtenheter av privatpersoner eller myndigheter som strider mot miljölagstiftningen prövade av domstol eller i administrativ ordning. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör privatpersoners handlingar och underlåtenheter prövas enligt medlemsstaternas nationella lagstiftning.

| (6) | I syfte att genomföra artikel 9.3 i Århuskonventionen och för att förbättra miljöskyddet bör förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser kunna prövas i administrativ ordning eller i domstol. Sådana förfaranden bör inte vara alltför långdragna eller kostsamma. De bör medge att tillfälliga skyddsåtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att genomföra artikel 9.3 i Århuskonventionen och för att förbättra miljöskyddet bör förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser kunna prövas i administrativ ordning eller i domstol. Sådana förfaranden bör inte vara alltför långdragna eller kostsamma. De bör medge att tillfälliga skyddsåtgärder vidtas.

| (7) | Det behövs även åtgärder beträffande handlingar och underlåtenheter som skall prövas av domstol eller annat organ. Rättsligt bindande och allmänt tillämpliga förvaltningsåtgärder bör kunna prövas, utom när åtgärden vidtagits av ett organ eller en institution som handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet. Även underlåtenhet att vidta en åtgärd föreskriven i miljölagstiftningen bör omfattas. |
| --- | --- |

(7)

Det behövs även åtgärder beträffande handlingar och underlåtenheter som skall prövas av domstol eller annat organ. Rättsligt bindande och allmänt tillämpliga förvaltningsåtgärder bör kunna prövas, utom när åtgärden vidtagits av ett organ eller en institution som handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet. Även underlåtenhet att vidta en åtgärd föreskriven i miljölagstiftningen bör omfattas.

| (8) | Miljölagstiftningen utvecklas kontinuerligt, och direktivets definition av miljölagstiftning bör därför ta fasta på gemenskapens miljöpolitiska mål, särskilt skydd och förbättring av miljön, inbegripet människors hälsa, och skydd av naturresurserna. Medlemsstaterna bör kunna utvidga definitionen till att omfatta miljölagstiftning av helt inhemskt ursprung. |
| --- | --- |

(8)

Miljölagstiftningen utvecklas kontinuerligt, och direktivets definition av miljölagstiftning bör därför ta fasta på gemenskapens miljöpolitiska mål, särskilt skydd och förbättring av miljön, inbegripet människors hälsa, och skydd av naturresurserna. Medlemsstaterna bör kunna utvidga definitionen till att omfatta miljölagstiftning av helt inhemskt ursprung.

| (9) | Den allmänhet som har ett tillräckligt intresse eller vars rättigheter har kränkts bör ha rätt att få förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser prövade i formellt och materiellt hänseende av en domstol eller annat organ. |
| --- | --- |

(9)

Den allmänhet som har ett tillräckligt intresse eller vars rättigheter har kränkts bör ha rätt att få förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser prövade i formellt och materiellt hänseende av en domstol eller annat organ.

| (10) | Miljöskyddsorganisationer
  och organisationer som främjar en hållbar utveckling
  som uppfyller vissa kriterier bör ha tillgång till miljöärenden för att få förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser prövade i formellt och materiellt hänseende. Denna rätt bör bara gälla frågor som omfattas av sammanslutningens ändamål i enlighet med dess stadgar. |
| --- | --- |

(10)

Miljöskyddsorganisationer
  och organisationer som främjar en hållbar utveckling
  som uppfyller vissa kriterier bör ha tillgång till miljöärenden för att få förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser prövade i formellt och materiellt hänseende. Denna rätt bör bara gälla frågor som omfattas av sammanslutningens ändamål i enlighet med dess stadgar.

| (11) | En förvaltningsåtgärd eller en förvaltningsförsummelse bör kunna omprövas av en enligt nationell lagstiftning utsedd myndighet, som bör kunna ändra förvaltningsåtgärden eller, i fråga om förvaltningsförsummelser, besluta att den föreskrivna åtgärden skall vidtas. |
| --- | --- |

(11)

En förvaltningsåtgärd eller en förvaltningsförsummelse bör kunna omprövas av en enligt nationell lagstiftning utsedd myndighet, som bör kunna ändra förvaltningsåtgärden eller, i fråga om förvaltningsförsummelser, besluta att den föreskrivna åtgärden skall vidtas.

| (12) | Om omprövningen inte gav önskat resultat bör den som begärde omprövningen kunna få förvaltningsåtgärden eller förvaltningsförsummelsen prövad av domstol eller i administrativ ordning. |
| --- | --- |

(12)

Om omprövningen inte gav önskat resultat bör den som begärde omprövningen kunna få förvaltningsåtgärden eller förvaltningsförsummelsen prövad av domstol eller i administrativ ordning.

| (13) | Detta direktiv bör utvärderas regelbundet mot bakgrund av gjorda erfarenheter och efter det att medlemsstaterna lämnat in de relevanta rapporterna. Det bör därefter ses över med erfarenheterna och rapporterna som utgångspunkt. Kommissionen bör lämna en utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet.
  En kopia av den rapporten bör översändas till Europeiska ombudsmannen för bedömning. |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv bör utvärderas regelbundet mot bakgrund av gjorda erfarenheter och efter det att medlemsstaterna lämnat in de relevanta rapporterna. Det bör därefter ses över med erfarenheterna och rapporterna som utgångspunkt. Kommissionen bör lämna en utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet.
  En kopia av den rapporten bör översändas till Europeiska ombudsmannen för bedömning.

| (14) | Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka en medlemsstats rätt att behålla eller införa åtgärder för en mer omfattande tillgång till rättslig prövning än vad som krävs enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(14)

Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka en medlemsstats rätt att behålla eller införa åtgärder för en mer omfattande tillgång till rättslig prövning än vad som krävs enligt detta direktiv.

| (15) | En förutsättning för att målsättningarna med direktivet skall kunna förverkligas samt för en tillräckligt enhetlig tillämpning av detta är att de nationella domstolarna utnyttjar möjligheten att begära EG-domstolens förhandsavgörande då en fråga om tolkningen av gemenskapens miljölagstiftning väcks inför dem samt, då deras avgöranden inte kan överklagas enligt nationell rätt, konsekvent uppfyller sin skyldighet enligt artikel 234 i fördraget att begära EG-domstolens förhandsavgörande. |
| --- | --- |

(15)

En förutsättning för att målsättningarna med direktivet skall kunna förverkligas samt för en tillräckligt enhetlig tillämpning av detta är att de nationella domstolarna utnyttjar möjligheten att begära EG-domstolens förhandsavgörande då en fråga om tolkningen av gemenskapens miljölagstiftning väcks inför dem samt, då deras avgöranden inte kan överklagas enligt nationell rätt, konsekvent uppfyller sin skyldighet enligt artikel 234 i fördraget att begära EG-domstolens förhandsavgörande.

| (16) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom tillgången till rättslig prövning bör tillhandahållas på ett sätt som garanterar en enhetlig tillämpning av gemenskapens miljölagstiftning, och de därför på grund av åtgärdens omfattning och effekter bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom tillgången till rättslig prövning bör tillhandahållas på ett sätt som garanterar en enhetlig tillämpning av gemenskapens miljölagstiftning, och de därför på grund av åtgärdens omfattning och effekter bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (17) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Direktivet syftar särskilt till ett fullgott miljöskydd och till att främja tillämpningen av artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(17)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Direktivet syftar särskilt till ett fullgott miljöskydd och till att främja tillämpningen av artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ämne och tillämpningsområde

I detta direktiv fastställs bestämmelser avsedda att ge allmänheten och erkända sammanslutningar tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

Direktivet påverkar inte tillämpningen av annan gemenskapslagstiftning om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor
  om sådan lagstiftning är mer detaljerad eller erbjuder en mer omfattande tillgång till rättslig prövning. I tveksamma fall skall bestämmelserna enligt detta direktiv tillämpas. Direktivet skall även gälla utan att det påverkar tillämpningen av nationell lagstiftning som erbjuder en mer omfattande tillgång till rättslig prövning än vad som kan uppnås genom detta direktiv
  .

I detta direktiv fastställs en minimiram för tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Bestämmelserna i detta direktiv skall inte inverka på en medlemsstats rätt att behålla eller införa åtgärder som ger en mer omfattande tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor än vad som föreskrivs i detta direktiv.

Artikel 2

Definitioner

1.   I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”myndighet”:






  i) | medlemsstaternas offentliga förvaltning på statlig eller annan nivå, dock inte åklagare eller organ, förvaltningar eller institutioner när de agerar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet, |
| --- | --- | --- |

a)

”myndighet”:

i)

medlemsstaternas offentliga förvaltning på statlig eller annan nivå, dock inte åklagare eller organ, förvaltningar eller institutioner när de agerar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet,

| ii) | fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell rätt, inbegripet särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön, |
| --- | --- |

ii)

fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell rätt, inbegripet särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön,

| iii) | fysiska eller juridiska personer med offentligt ansvar eller offentliga uppgifter eller som tillhandahåller offentliga tjänster som har samband med miljön under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som avses i i) eller ii) ovan
  . |
| --- | --- |

iii)

fysiska eller juridiska personer med offentligt ansvar eller offentliga uppgifter eller som tillhandahåller offentliga tjänster som har samband med miljön under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som avses i i) eller ii) ovan
  .

| b) | ”allmänheten”: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning
  eller praxis
  , föreningar, organisationer eller grupper bestående av fysiska eller juridiska personer. |
| --- | --- |

b)

”allmänheten”: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning
  eller praxis
  , föreningar, organisationer eller grupper bestående av fysiska eller juridiska personer.

| c) | ”erkänd sammanslutning”: en sammanslutning, organisation eller grupp som har till ändamål att tillvarata miljön och som har erkänts i enlighet med det förfarande som avses i artikel 9. |
| --- | --- |

c)

”erkänd sammanslutning”: en sammanslutning, organisation eller grupp som har till ändamål att tillvarata miljön och som har erkänts i enlighet med det förfarande som avses i artikel 9.

| d) | ”förvaltningsåtgärd”: en allmänt tillämplig och rättsligt bindande åtgärd som en myndighet vidtar i enlighet med miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

”förvaltningsåtgärd”: en allmänt tillämplig och rättsligt bindande åtgärd som en myndighet vidtar i enlighet med miljölagstiftningen.

| e) | ”förvaltningsförsummelse”: en myndighets underlåtenhet att vidta en åtgärd som föreskrivs i miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

e)

”förvaltningsförsummelse”: en myndighets underlåtenhet att vidta en åtgärd som föreskrivs i miljölagstiftningen.

| f) | ”miljöärende”: en rättslig prövning i
  miljöfrågor
  i administrativ ordning eller inför domstol eller annat lagstadgat
  , opartiskt och
  oberoende organ som avslutas med ett bindande avgörande. |
| --- | --- |

f)

”miljöärende”: en rättslig prövning i
  miljöfrågor
  i administrativ ordning eller inför domstol eller annat lagstadgat
  , opartiskt och
  oberoende organ som avslutas med ett bindande avgörande.

| g) | ”miljölagstiftning”: gemenskapslagstiftning och lagstiftning antagen i syfte att genomföra gemenskapslagstiftning vars
  huvudsakliga eller underordnade
  mål är att skydda eller förbättra miljön, inbegripet människors hälsa, eller att skydda eller uppnå ett rationellt utnyttjande av naturresurserna, inom bl.a. följande områden:






  i) | Vattenskydd. |
| --- | --- | --- |

g)

”miljölagstiftning”: gemenskapslagstiftning och lagstiftning antagen i syfte att genomföra gemenskapslagstiftning vars
  huvudsakliga eller underordnade
  mål är att skydda eller förbättra miljön, inbegripet människors hälsa, eller att skydda eller uppnå ett rationellt utnyttjande av naturresurserna, inom bl.a. följande områden:

i)

Vattenskydd.

| ii) | Bullerskydd. |
| --- | --- |

ii)

Bullerskydd.

| iii) | Markskydd. |
| --- | --- |

iii)

Markskydd.

| iv) | Luftföroreningar. |
| --- | --- |

iv)

Luftföroreningar.

| v) | Fysisk planering och markanvändning. |
| --- | --- |

v)

Fysisk planering och markanvändning.

| vi) | Bevarande av naturen och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

vi)

Bevarande av naturen och den biologiska mångfalden.

| vii) | Avfallshantering. |
| --- | --- |

vii)

Avfallshantering.

| viii) | Kemikalier, biocider och bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

viii)

Kemikalier, biocider och bekämpningsmedel.

| ix) | Bioteknik. |
| --- | --- |

ix)

Bioteknik.

| x) | Andra utsläpp eller utsättningar i miljön. |
| --- | --- |

x)

Andra utsläpp eller utsättningar i miljön.

| xi) | Miljökonsekvensbedömning. |
| --- | --- |

xi)

Miljökonsekvensbedömning.

| xii) | Tillgång till miljöinformation och allmänhetens deltagande i beslutsprocesser. |
| --- | --- |

xii)

Tillgång till miljöinformation och allmänhetens deltagande i beslutsprocesser.

2.   Medlemsstaterna får besluta att beteckningen i punkt 1 g skall omfatta även lagstiftning av helt inhemskt ursprung.

Artikel 3

Privatpersoners handlingar och underlåtenheter

Medlemsstaterna skall se till att den allmänhet som uppfyller
  eventuella kriterier
  i den nationella lagstiftningen har rätt att få handlingar och underlåtenheter av privatpersoner
  och myndigheter
  som strider mot
  den nationella
  miljölagstiftningen prövade i miljöärenden.

Artikel 4

Allmänhetens partsbehörighet

1.   Medlemsstaterna skall se till att allmänheten har tillgång till miljöärenden för att få förvaltningsåtgärder som strider mot miljölagstiftningen och förvaltningsförsummelser prövade i formellt och materiellt hänseende, inbegripet tillfälliga skyddsåtgärder, om personen

| a) | har ett tillräckligt intresse, eller, |
| --- | --- |

a)

har ett tillräckligt intresse, eller,

| b) | hävdar att en rättighet har kränkts, när detta är en förutsättning enligt den förvaltningsprocessrättsliga lagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

hävdar att en rättighet har kränkts, när detta är en förutsättning enligt den förvaltningsprocessrättsliga lagstiftningen.

En begäran om tillfälliga skyddsåtgärder får lämnas även om det förfarande som avses i artikel 6 inte har följts.

2.   Vad som utgör ett tillräckligt intresse eller en kränkning av en rättighet enligt punkt 1 skall avgöras i enlighet med medlemsstaternas nationella lagstiftning, varvid syftet att ge en omfattande tillgång till rättslig prövning skall beaktas.

Artikel 5

Partsbehörighet för erkända sammanslutningar

1.   Medlemsstaterna skall se till att sammanslutningar som har erkänts i enlighet med artikel 9 har tillgång till miljöärenden, inbegripet tillfälliga skyddsåtgärder, utan att behöva visa ett tillräckligt intresse i saken eller att en rättighet kränkts, för att få prövade frågor som
  i enlighet med artikel 8
  uttryckligen omfattas av sammanslutningens stadgeenliga verksamhet och som gäller ett geografiskt område där sammanslutningen är verksam.

2.   
  I miljöärenden som berör flera länder skall medlemsstaterna se till att förfarandena är rättvisa och icke-diskriminerande
  .

3.   En begäran om tillfälliga skyddsåtgärder får lämnas även om det förfarande som avses i artikel 6 inte har följts.

Artikel 6

Begäran om omprövning

1.   Medlemsstaterna skall se till att allmänheten och erkända sammanslutningar som enligt artiklarna 4 och 5 har partsbehörighet och som anser att en myndighet har gjort sig skyldig till en förvaltningsåtgärd som strider mot miljölagstiftningen eller en förvaltningsförsummelse har rätt att begära att den myndighet som utsetts i enlighet med nationell lagstiftning gör en omprövning.

Medlemsstaterna skall fastställa inom vilken tid och i vilken form en sådan begäran skall göras. Tidsfristen får inte vara kortare än fyra veckor räknat från den dag då förvaltningsåtgärden vidtogs eller, i fråga om förvaltningsförsummelser, från den dag då den i lag föreskrivna åtgärden skulle ha vidtagits.

2.   Den myndighet som avses i punkt 1 skall pröva begäran om inte begäran är uppenbarligen ogrundad. Myndigheten skall snarast, dock senast tolv veckor efter det att begäran mottagits, utfärda ett skriftligt beslut om vilka åtgärder den tänker vidta för att se till att miljölagstiftningen följs, eller om sitt avslag på begäran. Beslutet, som skall innehålla en motivering, skall riktas till den som lämnat in begäran.

3.   Om myndigheten trots rimliga ansträngningar inte kan fatta sitt beslut angående begäran om omprövning inom den tid som anges i punkt 2 skall den snarast, dock senast inom den tid som anges i den punkten, underrätta den som lämnat begäran om anledningen till dröjsmålet och om när myndigheten tänker fatta beslutet.

4.   Myndigheten skall fatta sitt beslut angående begäran om omprövning inom en tid som är rimlig med beaktande av överträdelsens natur, omfattning och allvarlighet, dock senast arton veckor efter det att begäran togs emot. Myndigheten skall omedelbart underrätta den som lämnat in begäran om beslutet.

Artikel 7

Miljöärenden

Om myndigheten inte har fattat något beslut inom den tid som anges i artikel 6.2-4, eller om den som lämnat begäran anser att beslutet inte kommer att leda till att miljölagstiftningen följs, skall den som lämnat begäran ha rätt att inleda ett miljöärende.
  Omprövning skall dock inte ses som en förutsättning för att ett miljöärende skall kunna inledas.

Rätten att inleda en rättslig prövning i ett miljöärende eller begära åtgärder i enlighet med nationell lagstiftning begränsas inte genom punkt 1.

Artikel 8

Kriterier för erkännande av sammanslutningar

För att erkännas skall en internationell, nationell, regional eller lokal sammanslutning, organisation eller grupp uppfylla följande kriterier:

| a) | Den skall vara en oberoende och ideell juridisk person som har till ändamål att tillvarata miljön
  och/eller främja en hållbar utveckling eller en sammanslutning eller juridisk person som vid en given tidpunkt är engagerad i ett konkret miljöskyddsfall i sin omgivning
  . |
| --- | --- |

a)

Den skall vara en oberoende och ideell juridisk person som har till ändamål att tillvarata miljön
  och/eller främja en hållbar utveckling eller en sammanslutning eller juridisk person som vid en given tidpunkt är engagerad i ett konkret miljöskyddsfall i sin omgivning
  .

| b) | Den skall ha den organisationsstruktur som behövs för att effektivt kunna arbeta för de mål som anges i dess stadgar. |
| --- | --- |

b)

Den skall ha den organisationsstruktur som behövs för att effektivt kunna arbeta för de mål som anges i dess stadgar.

| c) | Den skall
  vara en juridisk person
  och
  skall
  ha arbetat aktivt i miljöskyddsfrågor
  och/eller för att främja en hållbar utveckling
  i enlighet med dess stadgar under en tid som fastställs av den medlemsstat i vilken sammanslutningen, organisationen eller gruppen bildades; denna tid får inte överstiga tre år. |
| --- | --- |

c)

Den skall
  vara en juridisk person
  och
  skall
  ha arbetat aktivt i miljöskyddsfrågor
  och/eller för att främja en hållbar utveckling
  i enlighet med dess stadgar under en tid som fastställs av den medlemsstat i vilken sammanslutningen, organisationen eller gruppen bildades; denna tid får inte överstiga tre år.

| d) | Den skall stödja verksamheter som varken strider mot god sed eller rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

d)

Den skall stödja verksamheter som varken strider mot god sed eller rättsstatsprincipen.

| e) | Dess årliga bokslut skall ha godkänts av en auktoriserad revisor under det antal föregående år som fastställs av respektive medlemsstat, i enlighet med det förfarande som anges i punkt c. |
| --- | --- |

e)

Dess årliga bokslut skall ha godkänts av en auktoriserad revisor under det antal föregående år som fastställs av respektive medlemsstat, i enlighet med det förfarande som anges i punkt c.

Artikel 9

Förfarande för erkännande av sammanslutningar

1.   Medlemsstaterna skall inrätta ett snabbt förfarande för erkännande av sammanslutningar som uppfyller kriterierna i artikel 8, antingen i form av erkännande för ett visst ärende eller ett generellt erkännande.
  Frågan om att tillerkänna en erkänd sammanslutning partsbehörighet kan även undersökas i samband med att den fråga avgörs som begäran om prövning avser.

Medlemsstater som inrättar ett förfarande för generellt erkännande skall även tillhandahålla ett snabbt förfarande för erkännande för ett visst ärende
  , medan miljöärendet i fråga pågår
  .

2.   Medlemsstaterna skall utse en eller flera behöriga myndigheter som skall ansvara för erkännandena.

3.   Medlemsstaterna skall se till att avslag på ansökningar om erkännande kan överklagas till domstol eller annat oberoende och opartiskt organ som inrättats genom lag.

4.   Medlemsstaterna skall utfärda närmare föreskrifter om erkännandeförfarandet.

Artikel 10

Förfaranden för miljöärenden

Medlemsstaterna skall
  se till att de förfaranden som föreskrivs enligt detta direktiv
  är objektiva, rättvisa
  och
  snabba
  , och tillhandahålla tillräckliga och effektiva rättsmedel. Medlemsstaterna skall garantera att förfarandena för miljöärenden
  inte
  är
  oöverkomligt kostsamma.

För att tillhandahålla tillgång till miljöärenden som inte är oöverkomligt kostsamma skall medlemsstaterna se till att allmänheten så fort som möjligt informeras om den förväntade kostnaden för sådana ärenden.

Medlemsstaterna skall se till att allmänheten omedelbart informeras om hur och när ett miljöärende skall inledas.

Beslut som fattas enligt detta direktiv skall meddelas eller registreras skriftligen, och
  skall vara
  tillgängliga för allmänheten.

I enlighet med artiklarna 3-5 skall begäran om rättslig prövning under inga omständigheter avslås på grund av att sökanden saknar ekonomiska resurser.

Medlemsstaterna skall inrätta informationskontor eller andra mekanismer för att närmare upplysa om hur man får tillgång till de rättsliga instrumenten för sådana miljöärenden som anges i detta direktiv.

Medlemsstaterna skall överväga att införa lämpliga stödåtgärder som kan undanröja eller minska ekonomiska och andra hinder för utnyttjandet av tillgången till rättslig prövning.

Artikel 11

Rapportering

Medlemsstaterna skall senast
  den 1 januari 2011
  lämna en rapport om sina erfarenheter av tillämpningen av direktivet. Rapporten skall skickas till kommissionen
  inom sex månader
  .

I rapporteringen skall det bland annat tas hänsyn till hur effektiva miljöärendena är i fråga om kostnader, rättsmedel och erkännande av sammanslutningar.

Kommissionen skall med de nationella rapporterna som grund offentliggöra en rapport för hela gemenskapen om direktivets genomförande, som skall läggas fram för Europaparlamentet och rådet, och kan föreslå nödvändiga ändringar.
  En kopia av rapporten skall översändas till Europeiska ombudsmannen för bedömning.

Artikel 12

Genomförande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv
  senast
  den
  1 juli 2006
  . De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 13

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den 1 januari 2005.

Artikel 14

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C ...

1

(2)  EGT C ...

2

(3)  EGT C ...

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

(5)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

5

(6)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 17.

6

P5_TA(2004)0240

Hantering av avfall från utvinningsindustrin ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin (KOM(2003) 319 — C5-0256/2003 — 2003/0107(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 319) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 319) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0256/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0256/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0177/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0177/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0107

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 mars 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/.../EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens meddelande (5)”om säker gruvdrift: en uppföljning av den senaste tidens gruvolyckor”, presenteras ett initiativ till reglering av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin som en prioriterad åtgärd. Detta dokument skall komplettera andra initiativ avseende de planerade ändringarna av rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (6), men också för att utarbeta ett dokument om bästa tillgängliga teknik för hantering av sten- och bearbetningsavfall från utvinningsindustrin inom ramen för rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (7). |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande (5)”om säker gruvdrift: en uppföljning av den senaste tidens gruvolyckor”, presenteras ett initiativ till reglering av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin som en prioriterad åtgärd. Detta dokument skall komplettera andra initiativ avseende de planerade ändringarna av rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (6), men också för att utarbeta ett dokument om bästa tillgängliga teknik för hantering av sten- och bearbetningsavfall från utvinningsindustrin inom ramen för rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (7).

| (2) | I sin resolution av den 19 juni 2001 (8) om meddelandet uttryckte Europaparlamentet sitt starka stöd för ett direktiv om avfall från utvinningsindustrin. |
| --- | --- |

(2)

I sin resolution av den 19 juni 2001 (8) om meddelandet uttryckte Europaparlamentet sitt starka stöd för ett direktiv om avfall från utvinningsindustrin.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (9) fastställs det som mål för avfall som fortfarande genereras att dess farlighetsgrad bör minskas och det bör medföra så liten risk som möjligt; företräde bör ges åt återvinning, särskilt materialåtervinning; mängden avfall som skall bortskaffas bör minimeras och bortskaffas på ett säkert sätt; avfall som är avsett att bortskaffas bör behandlas så nära uppkomstplatsen som möjligt, i den mån det inte leder till en minskning av effektiviteten i avfallshanteringen. I beslut nr 1600/2002/EG föreskrivs också utvecklingen av åtgärder för att förebygga stora olycksrisker som prioriterad insats inom området olyckor och naturkatastrofer, särskilt risker som uppstår inom utvinningsindustrin; dessutom föreskrivs utvecklingen av åtgärder avseende bearbetningsavfall. I beslut nr 1600/2002/EG föreskrivs även som prioriterad åtgärd att man skall främja hållbar förvaltning inom utvinningsindustrin för att på så sätt minska miljökonsekvenserna. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (9) fastställs det som mål för avfall som fortfarande genereras att dess farlighetsgrad bör minskas och det bör medföra så liten risk som möjligt; företräde bör ges åt återvinning, särskilt materialåtervinning; mängden avfall som skall bortskaffas bör minimeras och bortskaffas på ett säkert sätt; avfall som är avsett att bortskaffas bör behandlas så nära uppkomstplatsen som möjligt, i den mån det inte leder till en minskning av effektiviteten i avfallshanteringen. I beslut nr 1600/2002/EG föreskrivs också utvecklingen av åtgärder för att förebygga stora olycksrisker som prioriterad insats inom området olyckor och naturkatastrofer, särskilt risker som uppstår inom utvinningsindustrin; dessutom föreskrivs utvecklingen av åtgärder avseende bearbetningsavfall. I beslut nr 1600/2002/EG föreskrivs även som prioriterad åtgärd att man skall främja hållbar förvaltning inom utvinningsindustrin för att på så sätt minska miljökonsekvenserna.

| (4) | I enlighet med målen för gemenskapens miljöpolitik behövs det minimikrav för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa negativa effekter på miljön och folkhälsan som kan uppkomma till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin, exempelvis bearbetningsavfall (dvs. det fasta material som blir över efter olika typer av bearbetning av mineralier), gråberg och andra jordlager (dvs. material som flyttas för att man skall komma åt en malmåder eller mineraltillgång), och den kultiverade delen av jorden ner till C-horisont (dvs. markens översta skikt)
  , förutsatt att det handlar om avfall i enlighet med den relevanta definitionen i artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 (10)

  .
  Följaktligen bör detta direktiv omfatta hanteringen av avfall från utvinningsindustrin på land
  . |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med målen för gemenskapens miljöpolitik behövs det minimikrav för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa negativa effekter på miljön och folkhälsan som kan uppkomma till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin, exempelvis bearbetningsavfall (dvs. det fasta material som blir över efter olika typer av bearbetning av mineralier), gråberg och andra jordlager (dvs. material som flyttas för att man skall komma åt en malmåder eller mineraltillgång), och den kultiverade delen av jorden ner till C-horisont (dvs. markens översta skikt)
  , förutsatt att det handlar om avfall i enlighet med den relevanta definitionen i artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 (10)

  .
  Följaktligen bör detta direktiv omfatta hanteringen av avfall från utvinningsindustrin på land
  .

| (5) | I enlighet med artikel 24 i Johannesburgdeklarationen om hållbar utveckling som antogs inom ramen för FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling måste vi skydda och ta hand om de naturtillgångar som bildar grunden för den ekonomiska och sociala utvecklingen och vända den aktuella resursförsämringstrenden genom att sköta naturtillgångarna på ett hållbart och integrerat sätt. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 24 i Johannesburgdeklarationen om hållbar utveckling som antogs inom ramen för FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling måste vi skydda och ta hand om de naturtillgångar som bildar grunden för den ekonomiska och sociala utvecklingen och vända den aktuella resursförsämringstrenden genom att sköta naturtillgångarna på ett hållbart och integrerat sätt.

| (6) | I
  syfte att undvika överlappning och orimliga administrativa krav bör direktivets tillämpningsområde begränsas till sådan verksamhet som anses vara viktigast för att uppnå direktivets mål. |
| --- | --- |

(6)

I
  syfte att undvika överlappning och orimliga administrativa krav bör direktivets tillämpningsområde begränsas till sådan verksamhet som anses vara viktigast för att uppnå direktivets mål.

| (7) | Därför bör bestämmelserna i detta direktiv inte gälla för avfallsströmmar som uppstår i samband med verksamhet för utvinning eller bearbetning av mineraler som inte direkt har med utvinnings- eller bearbetningsprocessen att göra. Om sådant avfall deponeras i eller på marken gäller bestämmelserna i rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av
  avfall

   (11). |
| --- | --- |

(7)

Därför bör bestämmelserna i detta direktiv inte gälla för avfallsströmmar som uppstår i samband med verksamhet för utvinning eller bearbetning av mineraler som inte direkt har med utvinnings- eller bearbetningsprocessen att göra. Om sådant avfall deponeras i eller på marken gäller bestämmelserna i rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av
  avfall

   (11).

| (8) | Bestämmelserna i detta direktiv bör inte heller gälla för avfall som uppkommer vid offshore-utvinning och -bearbetning av mineraltillgångar,
  medan icke-förorenat
  avfall från prospektering efter mineraltillgångar, icke-farligt inert avfall
  och icke-förorenad matjord som uppkommer vid
  utvinning
  ,
  bearbetning
  och lagring
  av mineraltillgångar endast bör omfattas av ett begränsat antal bestämmelser, med tanke på den låga risk
  detta
  medför för miljön. |
| --- | --- |

(8)

Bestämmelserna i detta direktiv bör inte heller gälla för avfall som uppkommer vid offshore-utvinning och -bearbetning av mineraltillgångar,
  medan icke-förorenat
  avfall från prospektering efter mineraltillgångar, icke-farligt inert avfall
  och icke-förorenad matjord som uppkommer vid
  utvinning
  ,
  bearbetning
  och lagring
  av mineraltillgångar endast bör omfattas av ett begränsat antal bestämmelser, med tanke på den låga risk
  detta
  medför för miljön.

| (9) | Detta direktiv omfattar visserligen hanteringen av sådant avfall från utvinningsindustrin som kan vara radioaktivt, men bör emellertid inte täcka sådana aspekter som är specifika för radioaktivitet. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv omfattar visserligen hanteringen av sådant avfall från utvinningsindustrin som kan vara radioaktivt, men bör emellertid inte täcka sådana aspekter som är specifika för radioaktivitet.

| (10) | I syfte att respektera de principer och prioriteringar som fastställs i direktiv 75/442/EEG, i synnerhet i artiklarna 3-4 i detta, bör medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin vidtar alla nödvändiga åtgärder för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa alla faktiska eller potentiella negativa effekter på miljön och folkhälsan till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin. |
| --- | --- |

(10)

I syfte att respektera de principer och prioriteringar som fastställs i direktiv 75/442/EEG, i synnerhet i artiklarna 3-4 i detta, bör medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin vidtar alla nödvändiga åtgärder för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa alla faktiska eller potentiella negativa effekter på miljön och folkhälsan till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin.

| (11) | Sådana åtgärder bör grundas på bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i direktiv 96/61/EG, och medlemsstaterna bör själva, när de tillämpar sådan teknik, avgöra hur avfallets tekniska egenskaper, dess geografiska belägenhet och de lokala miljöförhållandena lämpligast kan beaktas. |
| --- | --- |

(11)

Sådana åtgärder bör grundas på bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i direktiv 96/61/EG, och medlemsstaterna bör själva, när de tillämpar sådan teknik, avgöra hur avfallets tekniska egenskaper, dess geografiska belägenhet och de lokala miljöförhållandena lämpligast kan beaktas.

| (12) | Medlemsstaterna bör se till att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin utarbetar lämpliga avfallshanteringsplaner för behandling, återvinning och deponering av bearbetningsavfall. Sådana planer bör struktureras så att de garanterar att avfallshanteringsalternativ planeras på lämpligt sätt för att minska avfallsproduktionen och göra avfallet mindre skadligt, samt för att främja avfallsåtervinning. Dessutom bör avfall från utvinningsindustrin klassificeras på grundval av sin sammansättning så att man i största möjliga mån kan garantera att sådant avfall endast reagerar på förutsägbart sätt. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör se till att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin utarbetar lämpliga avfallshanteringsplaner för behandling, återvinning och deponering av bearbetningsavfall. Sådana planer bör struktureras så att de garanterar att avfallshanteringsalternativ planeras på lämpligt sätt för att minska avfallsproduktionen och göra avfallet mindre skadligt, samt för att främja avfallsåtervinning. Dessutom bör avfall från utvinningsindustrin klassificeras på grundval av sin sammansättning så att man i största möjliga mån kan garantera att sådant avfall endast reagerar på förutsägbart sätt.

| (13) | För att minska olycksrisken och garantera en hög skyddsnivå för miljö och folkhälsa bör medlemsstaterna se till att alla verksamhetsutövare tillämpar en strategi för att undvika allvarliga olyckshändelser vid avfallshantering. I fråga om förebyggande åtgärder bör detta även omfatta utarbetandet av ett säkerhetssystem, planer för räddningsinsatser som kan användas vid olyckor och spridning av säkerhetsinformation till alla personer som kan tänkas beröras av en stor olycka. Om en olycka inträffar bör verksamhetsutövarna vara skyldiga att förse de behöriga myndigheterna med all relevant information som kan behövas för att lindra de faktiska eller potentiella miljöskadorna. Dessa särskilda bestämmelser bör inte gälla för anläggningar inom utvinningsindustrin som omfattas av direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår. |
| --- | --- |

(13)

För att minska olycksrisken och garantera en hög skyddsnivå för miljö och folkhälsa bör medlemsstaterna se till att alla verksamhetsutövare tillämpar en strategi för att undvika allvarliga olyckshändelser vid avfallshantering. I fråga om förebyggande åtgärder bör detta även omfatta utarbetandet av ett säkerhetssystem, planer för räddningsinsatser som kan användas vid olyckor och spridning av säkerhetsinformation till alla personer som kan tänkas beröras av en stor olycka. Om en olycka inträffar bör verksamhetsutövarna vara skyldiga att förse de behöriga myndigheterna med all relevant information som kan behövas för att lindra de faktiska eller potentiella miljöskadorna. Dessa särskilda bestämmelser bör inte gälla för anläggningar inom utvinningsindustrin som omfattas av direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår.

| (14) | På grund av de särskilda omständigheter som präglar hantering av avfall från utvinningsindustrin är det nödvändigt att införa särskilda ansöknings- och tillståndsförfaranden för alla kategorier av avfallsanläggningar som tar emot sådant avfall. Sådana förfaranden bör vara förenliga med de allmänna tillståndskrav som fastställs i artikel 9 i direktiv 75/442/EEG. |
| --- | --- |

(14)

På grund av de särskilda omständigheter som präglar hantering av avfall från utvinningsindustrin är det nödvändigt att införa särskilda ansöknings- och tillståndsförfaranden för alla kategorier av avfallsanläggningar som tar emot sådant avfall. Sådana förfaranden bör vara förenliga med de allmänna tillståndskrav som fastställs i artikel 9 i direktiv 75/442/EEG.

| (15) | Medlemsstaterna bör ålägas att se till att allmänheten informeras om ansökningar om avfallshanteringstillstånd och att den berörda allmänheten rådfrågas innan ett avfallshanteringstillstånd utfärdas, i enlighet med Förenta nationernas konvention av den 25 juni 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), så som den undertecknats av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna bör ålägas att se till att allmänheten informeras om ansökningar om avfallshanteringstillstånd och att den berörda allmänheten rådfrågas innan ett avfallshanteringstillstånd utfärdas, i enlighet med Förenta nationernas konvention av den 25 juni 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), så som den undertecknats av Europeiska gemenskapen.

| (16) | Det är nödvändigt att klart ange de krav som avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin måste uppfylla vad beträffar lokalisering, skötsel, kontroll, avslutning samt åtgärder för förebyggande av och skydd mot alla slags miljöhot på både kort och lång sikt, och särskilt mot förorening av grundvattnet genom lakvatteninfiltration i marken. |
| --- | --- |

(16)

Det är nödvändigt att klart ange de krav som avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin måste uppfylla vad beträffar lokalisering, skötsel, kontroll, avslutning samt åtgärder för förebyggande av och skydd mot alla slags miljöhot på både kort och lång sikt, och särskilt mot förorening av grundvattnet genom lakvatteninfiltration i marken.

| (17) | Det är nödvändigt att klart definiera de olika kategorierna av anläggningar som används för hantering av avfall från utvinningsindustrin, utgående från tänkbara effekter av eventuell förorening från driften av sådana anläggningar eller från olyckor som leder till utsläpp av avfall från en sådan anläggning. |
| --- | --- |

(17)

Det är nödvändigt att klart definiera de olika kategorierna av anläggningar som används för hantering av avfall från utvinningsindustrin, utgående från tänkbara effekter av eventuell förorening från driften av sådana anläggningar eller från olyckor som leder till utsläpp av avfall från en sådan anläggning.

| (18) | Avfall som deponeras i håligheter efter brytning måste också omfattas av vissa bestämmelser så att skydd av grund- och ytvatten, avfallets stabilitet och lämplig övervakning kan garanteras efter det att deponeringsverksamheten slutförts. |
| --- | --- |

(18)

Avfall som deponeras i håligheter efter brytning måste också omfattas av vissa bestämmelser så att skydd av grund- och ytvatten, avfallets stabilitet och lämplig övervakning kan garanteras efter det att deponeringsverksamheten slutförts.

| (19) | I syfte att se till att anläggningar för avfall från utvinningsindustrin byggs och underhålls korrekt bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att se till att sådana anläggningars konstruktion, placering och förvaltning sköts av personer med teknisk kompetens. Det är nödvändigt att se till att verksamhetsutövare och personal har sådan utbildning och kunskap som ger dem de kvalifikationer och färdigheter som behövs. Dessutom bör de behöriga myndigheterna kontrollera att verksamhetsutövarna vidtar lämpliga åtgärder avseende konstruktion och underhåll av nya avfallsanläggningar eller utbyggnad eller ombyggnad av befintliga anläggningar, inbegripet efterbehandling efter avslutande av anläggningen och/eller utvinningsverksamheten. |
| --- | --- |

(19)

I syfte att se till att anläggningar för avfall från utvinningsindustrin byggs och underhålls korrekt bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att se till att sådana anläggningars konstruktion, placering och förvaltning sköts av personer med teknisk kompetens. Det är nödvändigt att se till att verksamhetsutövare och personal har sådan utbildning och kunskap som ger dem de kvalifikationer och färdigheter som behövs. Dessutom bör de behöriga myndigheterna kontrollera att verksamhetsutövarna vidtar lämpliga åtgärder avseende konstruktion och underhåll av nya avfallsanläggningar eller utbyggnad eller ombyggnad av befintliga anläggningar, inbegripet efterbehandling efter avslutande av anläggningen och/eller utvinningsverksamheten.

| (20) | Det är nödvändigt att avgöra när och hur en avfallsanläggning som betjänar utvinningsindustrin bör avslutas samt att fastställa verksamhetsutövarens skyldigheter och ansvar under efterbehandlingsperioden. |
| --- | --- |

(20)

Det är nödvändigt att avgöra när och hur en avfallsanläggning som betjänar utvinningsindustrin bör avslutas samt att fastställa verksamhetsutövarens skyldigheter och ansvar under efterbehandlingsperioden.

| (21) | Medlemsstaterna bör kräva att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin genomför övervakning och förvaltningskontroller, i syfte att undvika förorening av vatten och mark och identifiera alla skadliga effekter på miljön och människors hälsa som avfallsanläggningarna kan ge upphov till. I syfte att minska vattenföroreningen bör utsläpp av avfall i mottagande vattendrag överensstämma med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (12). Dessutom bör koncentrationerna av cyanid och cyanidföreningar från vissa sektorer av utvinningsindustrin, med tanke på deras skadliga och toxiska egenskaper, minskas till lägsta möjliga nivå med hjälp av bästa tillgängliga teknik. Det bör därför införas tröskelvärden för högsta tillåtna koncentration, i syfte att förebygga skadliga effekter. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterna bör kräva att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin genomför övervakning och förvaltningskontroller, i syfte att undvika förorening av vatten och mark och identifiera alla skadliga effekter på miljön och människors hälsa som avfallsanläggningarna kan ge upphov till. I syfte att minska vattenföroreningen bör utsläpp av avfall i mottagande vattendrag överensstämma med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (12). Dessutom bör koncentrationerna av cyanid och cyanidföreningar från vissa sektorer av utvinningsindustrin, med tanke på deras skadliga och toxiska egenskaper, minskas till lägsta möjliga nivå med hjälp av bästa tillgängliga teknik. Det bör därför införas tröskelvärden för högsta tillåtna koncentration, i syfte att förebygga skadliga effekter.

| (22) | Verksamhetsutövare i avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin bör vara skyldiga att deponera en finansiell säkerhet eller motsvarande i form av en tillräcklig garantisumma för att garantera att alla skyldigheter som föreskrivs i tillståndet uppfylls, inbegripet alla bestämmelser om avslutning och efterbehandling av anläggningen. Den finansiella säkerheten bör vara tillräckligt stor för att täcka kostnaderna för sanering av området, utförd av en oberoende tredje part med lämpliga kvalifikationer. Garantin måste också tillhandahållas innan deponeringsverksamheten inleds i avfallsanläggningen och bör anpassas regelbundet. Dessutom är det viktigt att klargöra att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin omfattas av lämpligt skadeståndsansvar för miljöskador eller överhängande skadehot som uppkommer genom deras verksamhet i enlighet med principen om att förorenaren betalar och i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (13). |
| --- | --- |

(22)

Verksamhetsutövare i avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin bör vara skyldiga att deponera en finansiell säkerhet eller motsvarande i form av en tillräcklig garantisumma för att garantera att alla skyldigheter som föreskrivs i tillståndet uppfylls, inbegripet alla bestämmelser om avslutning och efterbehandling av anläggningen. Den finansiella säkerheten bör vara tillräckligt stor för att täcka kostnaderna för sanering av området, utförd av en oberoende tredje part med lämpliga kvalifikationer. Garantin måste också tillhandahållas innan deponeringsverksamheten inleds i avfallsanläggningen och bör anpassas regelbundet. Dessutom är det viktigt att klargöra att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin omfattas av lämpligt skadeståndsansvar för miljöskador eller överhängande skadehot som uppkommer genom deras verksamhet i enlighet med principen om att förorenaren betalar och i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (13).

| (23) | För drift av avfallsanläggningar för utvinningsindustrin som sannolikt kan få betydande gränsöverskridande följder för miljön i en annan medlemsstat behövs det ett gemensamt förfarande som underlättar samråd mellan grannländer. Ett sådant förfarande bör också garantera att tillräckligt informationsutbyte förekommer mellan myndigheterna och att allmänheten erhåller korrekt och tillräcklig information om alla sådana anläggningar som kan få negativa följder för miljön. |
| --- | --- |

(23)

För drift av avfallsanläggningar för utvinningsindustrin som sannolikt kan få betydande gränsöverskridande följder för miljön i en annan medlemsstat behövs det ett gemensamt förfarande som underlättar samråd mellan grannländer. Ett sådant förfarande bör också garantera att tillräckligt informationsutbyte förekommer mellan myndigheterna och att allmänheten erhåller korrekt och tillräcklig information om alla sådana anläggningar som kan få negativa följder för miljön.

| (24) | Medlemsstaterna måste se till att behöriga myndigheter upprättar ett effektivt system för inspektioner eller likvärdiga kontrollåtgärder beträffande avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin. Utan att det påverkar en verksamhetsutövares skyldigheter enligt tillståndet måste en inspektion genomföras innan deponeringsverksamheten inleds för att kontrollera att tillståndsvillkoren uppfylls. Dessutom bör medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare och deras efterföljare alltid har aktuell dokumentation om sådana avfallsanläggningar och att verksamhetsutövare lämnar över uppgifter om anläggningens tillstånd och drift till sina efterföljare. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna måste se till att behöriga myndigheter upprättar ett effektivt system för inspektioner eller likvärdiga kontrollåtgärder beträffande avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin. Utan att det påverkar en verksamhetsutövares skyldigheter enligt tillståndet måste en inspektion genomföras innan deponeringsverksamheten inleds för att kontrollera att tillståndsvillkoren uppfylls. Dessutom bör medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare och deras efterföljare alltid har aktuell dokumentation om sådana avfallsanläggningar och att verksamhetsutövare lämnar över uppgifter om anläggningens tillstånd och drift till sina efterföljare.

| (25) | Medlemsstaterna bör regelbundet rapportera till kommissionen om genomförandet av detta direktiv, inbegripet uppgifter om olyckor och incidenter. Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet på grundval av dessa rapporter. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna bör regelbundet rapportera till kommissionen om genomförandet av detta direktiv, inbegripet uppgifter om olyckor och incidenter. Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet på grundval av dessa rapporter.

| (26) | Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om påföljder vid överträdelser av detta direktiv och se till att de genomförs. Dessa påföljder bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om påföljder vid överträdelser av detta direktiv och se till att de genomförs. Dessa påföljder bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| (27) | Medlemsstaterna måste se till att det görs en inventering av nedlagda anläggningar på deras territorium, eftersom dessa ofta utgör en mycket stor risk för miljön. Medlemsstaterna och gemenskapen har ansvaret för att återställa sådana nedlagda anläggningar som sannolikt kan förorsaka allvarlig skada på miljön. Därför måste medel ur strukturfonderna och andra lämpliga former av ekonomiskt gemenskapsstöd kunna användas för dessa inventeringar och för arbetet med att städa upp ifrågavarande anläggningar. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstaterna måste se till att det görs en inventering av nedlagda anläggningar på deras territorium, eftersom dessa ofta utgör en mycket stor risk för miljön. Medlemsstaterna och gemenskapen har ansvaret för att återställa sådana nedlagda anläggningar som sannolikt kan förorsaka allvarlig skada på miljön. Därför måste medel ur strukturfonderna och andra lämpliga former av ekonomiskt gemenskapsstöd kunna användas för dessa inventeringar och för arbetet med att städa upp ifrågavarande anläggningar.

| (28) | Kommissionen bör garantera ett lämpligt utbyte på medlemsstatsnivå av vetenskaplig och teknisk information om hur inventering av avslutade avfallsanläggningar skall gå till, och om utvecklingen av metoder för att hjälpa medlemsstaterna att efterleva artikel 4 i direktiv 75/442/EEG vid saneringen av avslutade avfallsanläggningar. Dessutom bör informationsutbyte om bästa tillgängliga teknik garanteras inom och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bör garantera ett lämpligt utbyte på medlemsstatsnivå av vetenskaplig och teknisk information om hur inventering av avslutade avfallsanläggningar skall gå till, och om utvecklingen av metoder för att hjälpa medlemsstaterna att efterleva artikel 4 i direktiv 75/442/EEG vid saneringen av avslutade avfallsanläggningar. Dessutom bör informationsutbyte om bästa tillgängliga teknik garanteras inom och mellan medlemsstaterna.

| (29) | Detta direktiv skulle kunna vara ett nyttigt instrument att beakta i samband med att det ses efter att utvecklingsbiståndsprojekt som stöds av gemenskapen innefattar sådana åtgärder som behövs för att så långt som möjligt förebygga eller minska eventuella skadeverkningar på miljön. Detta står i överensstämmelse med artikel 6 i fördraget, särskilt i fråga om att miljöskyddskraven skall integreras i gemenskapens politik inom området utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

(29)

Detta direktiv skulle kunna vara ett nyttigt instrument att beakta i samband med att det ses efter att utvecklingsbiståndsprojekt som stöds av gemenskapen innefattar sådana åtgärder som behövs för att så långt som möjligt förebygga eller minska eventuella skadeverkningar på miljön. Detta står i överensstämmelse med artikel 6 i fördraget, särskilt i fråga om att miljöskyddskraven skall integreras i gemenskapens politik inom området utvecklingssamarbete.

| (30) | Detta direktivs mål, det vill säga förbättrad hantering av avfall från utvinningsindustrin, kan inte uppnås i tillräcklig utsträckning av de enskilda medlemsstaterna, eftersom inkorrekt hantering av sådant avfall kan leda till gränsöverskridande föroreningar. I enlighet med principen om att förorenaren betalar är det bland annat nödvändigt att beakta eventuella skador på miljön förorsakade av utvinningsindustrins avfall, och nationella skillnader i tillämpningen av den principen kan leda till mycket olika ekonomisk belastning för de berörda verksamhetsutövarna. Dessutom gör olikheter i de nationella strategierna för hantering av avfall från utvinningsindustrin det svårt att uppnå målet att garantera en miniminivå av säker och ansvarsfull hantering av sådant avfall och att maximera återvinningen av sådant avfall i hela gemenskapen. Med tanke på att målet, till följd av åtgärdens omfång och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen så som den fastställs i artikel 5 i
  fördraget
  . |
| --- | --- |

(30)

Detta direktivs mål, det vill säga förbättrad hantering av avfall från utvinningsindustrin, kan inte uppnås i tillräcklig utsträckning av de enskilda medlemsstaterna, eftersom inkorrekt hantering av sådant avfall kan leda till gränsöverskridande föroreningar. I enlighet med principen om att förorenaren betalar är det bland annat nödvändigt att beakta eventuella skador på miljön förorsakade av utvinningsindustrins avfall, och nationella skillnader i tillämpningen av den principen kan leda till mycket olika ekonomisk belastning för de berörda verksamhetsutövarna. Dessutom gör olikheter i de nationella strategierna för hantering av avfall från utvinningsindustrin det svårt att uppnå målet att garantera en miniminivå av säker och ansvarsfull hantering av sådant avfall och att maximera återvinningen av sådant avfall i hela gemenskapen. Med tanke på att målet, till följd av åtgärdens omfång och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen så som den fastställs i artikel 5 i
  fördraget
  .

| (31) | De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (14). |
| --- | --- |

(31)

De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (14).

| (32) | Driften av avfallsanläggningar som redan existerar när detta direktiv införlivas bör regleras så att nödvändiga åtgärder inom en särskilt angiven tidsperiod kan vidtas för att anpassa sådana anläggningar till detta direktiv. |
| --- | --- |

(32)

Driften av avfallsanläggningar som redan existerar när detta direktiv införlivas bör regleras så att nödvändiga åtgärder inom en särskilt angiven tidsperiod kan vidtas för att anpassa sådana anläggningar till detta direktiv.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I syfte att garantera en kontinuerlig och samstämmig tillämpning av de principer och prioriteringar som fastställs i direktiv 75/442/EEG om avfall, särskilt artiklarna 3 och 4 i detta, fastställs i det här direktivet åtgärder, förfaranden och riktlinjer för att i möjligaste mån minska sådana skadliga miljöeffekter och därav följande hot mot människors hälsa som kan uppkomma till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin.

För att artikel 6 i fördraget skall tillämpas konsekvent måste miljöskyddskraven integreras i genomförandet av gemenskapens politik och verksamheter till förmån för en hållbar utveckling.

Artikel 2

Räckvidd

1.   Om inte annat följer av bestämmelserna i punkt 2 omfattar detta direktiv hanteringen av avfall från utvinningsindustrin (nedan kallat ”utvinningsavfall”), dvs. avfall från prospektering, utvinning, bearbetning och lagring av mineraltillgångar och från driften av stenbrott
  , exempelvis bearbetningsavfall (dvs. det fasta material som blir över efter olika typer av bearbetning av mineralier), gråberg och andra jordlager (dvs. material som flyttas för att man skall komma åt en malmåder eller mineraltillgång), och den kultiverade delen av jorden ner till C-horisont (dvs. markens översta skikt), förutsatt att det handlar om avfall i enlighet med den relevanta definitionen i artikel 1 a i direktiv 75/442/EEG. Följaktligen omfattar detta direktiv hanteringen av avfall från utvinningsindustrin på land
  .

Direktiv 75/442/EEG eller motsvarande nationell lagstiftning bör fortsätta att gälla för alla former av avfallshantering från utvinningsindustrin som inte omfattas av det här direktivet.

2.   Följande skall emellertid undantas från detta direktivs räckvidd:

| a) | Avfall som uppkommer genom
  prospektering,
  utvinning och bearbetning av mineraltillgångar, men som inte direkt uppkommer till följd av denna verksamhet, bland annat livsmedelsavfall, spillolja, uttjänta fordon, använda batterier och ackumulatorer. |
| --- | --- |

a)

Avfall som uppkommer genom
  prospektering,
  utvinning och bearbetning av mineraltillgångar, men som inte direkt uppkommer till följd av denna verksamhet, bland annat livsmedelsavfall, spillolja, uttjänta fordon, använda batterier och ackumulatorer.

| b) | Avfall från offshore-utvinning och -bearbetning av
  mineraltillgångar
  . |
| --- | --- |

b)

Avfall från offshore-utvinning och -bearbetning av
  mineraltillgångar
  .

| c) | Avfall
  som genereras vid en anläggning för utvinning eller bearbetning och som transporteras till en plats
  utanför utvinningsindustrin
  för deponering i eller på
  marken
  . |
| --- | --- |

c)

Avfall
  som genereras vid en anläggning för utvinning eller bearbetning och som transporteras till en plats
  utanför utvinningsindustrin
  för deponering i eller på
  marken
  .

3.   
  Följande ämnen, förutsatt att det handlar om avfall i enlighet med artikel 1 a i direktiv 75/442/EEG,
  skall endast omfattas av bestämmelserna i artikel 5.1 och 5.2,
  artiklarna 6, 7,
  artikel 11.2 a-e
  , artikel 12, artikel 13.1-3 och artikel 18
  i detta direktiv:

| a) | Icke-farligt inert avfall och icke-förorenad jord som uppkommer vid utvinning, behandling och lagring av mineraltillgångar. |
| --- | --- |

a)

Icke-farligt inert avfall och icke-förorenad jord som uppkommer vid utvinning, behandling och lagring av mineraltillgångar.

| b) | Avfall från prospektering efter mineraltillgångar. |
| --- | --- |

b)

Avfall från prospektering efter mineraltillgångar.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av annan gemenskapslagstiftning skall inget avfall som omfattas av detta direktiv samtidigt omfattas av bestämmelserna i direktiv 1999/31/EG.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med

| 1. | ”avfall”: avfall så som det definieras i artikel 1 a i direktiv 75/442/EEG, |
| --- | --- |

1.

”avfall”: avfall så som det definieras i artikel 1 a i direktiv 75/442/EEG,

| 2. | ”farligt avfall”: avfall som omfattas av artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (15), |
| --- | --- |

2.

”farligt avfall”: avfall som omfattas av artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (15),

| 3. | ”inert avfall”: avfall som inte genomgår några väsentliga fysikaliska, kemiska eller biologiska förändringar, Inert avfall löses inte upp, brinner inte och reagerar inte fysikaliskt eller kemiskt på något annat sätt, inte heller bryts det ned biologiskt eller inverkar på andra material som det kommer i kontakt med på ett sätt som kan orsaka skador på miljön eller människors hälsa. Den totala lakbarheten och det totala föroreningsinnehållet i avfallet samt ekotoxiciteten hos lakvattnet skall vara obetydliga och får framför allt inte äventyra kvaliteten på yt- och/eller grundvatten, |
| --- | --- |

3.

”inert avfall”: avfall som inte genomgår några väsentliga fysikaliska, kemiska eller biologiska förändringar, Inert avfall löses inte upp, brinner inte och reagerar inte fysikaliskt eller kemiskt på något annat sätt, inte heller bryts det ned biologiskt eller inverkar på andra material som det kommer i kontakt med på ett sätt som kan orsaka skador på miljön eller människors hälsa. Den totala lakbarheten och det totala föroreningsinnehållet i avfallet samt ekotoxiciteten hos lakvattnet skall vara obetydliga och får framför allt inte äventyra kvaliteten på yt- och/eller grundvatten,

| 4. | ”mineraltillgångar” eller ”mineraler”: naturligt förekommande avlagringar i jordskorpan av en organisk eller oorganisk sammansättning som olja, bituminös skiffer, kol, brunkol, metaller
  och malmer
  , sten, skiffer, lera, grus eller sand, inbegripet naturgas men med undantag för vatten, |
| --- | --- |

4.

”mineraltillgångar” eller ”mineraler”: naturligt förekommande avlagringar i jordskorpan av en organisk eller oorganisk sammansättning som olja, bituminös skiffer, kol, brunkol, metaller
  och malmer
  , sten, skiffer, lera, grus eller sand, inbegripet naturgas men med undantag för vatten,

| 5. | ”utvinningsindustri”: alla anläggningar och företag som bedriver utvinning av mineraltillgångar ovan eller under jord, inbegripet utvinning genom borrning av borrhål eller bearbetning av det utvunna materialet, |
| --- | --- |

5.

”utvinningsindustri”: alla anläggningar och företag som bedriver utvinning av mineraltillgångar ovan eller under jord, inbegripet utvinning genom borrning av borrhål eller bearbetning av det utvunna materialet,

| 6. | ”bearbetning”: användning av mekaniska, fysikaliska
  , termiska
  eller kemiska processer eller kombinationer av processer, som tillämpas på mineraltillgångar i syfte att utvinna
  och bearbeta
  mineralet, inklusive partikelstorleksreducering, storlekssortering, separering, lakning och omanrikning av tidigare förkastat
  avfall
  , |
| --- | --- |

6.

”bearbetning”: användning av mekaniska, fysikaliska
  , termiska
  eller kemiska processer eller kombinationer av processer, som tillämpas på mineraltillgångar i syfte att utvinna
  och bearbeta
  mineralet, inklusive partikelstorleksreducering, storlekssortering, separering, lakning och omanrikning av tidigare förkastat
  avfall
  ,

| 7. | ”bearbetningsavfall”: fast avfall som återstår efter bearbetning av mineraler genom separeringsprocesser (t.ex. krossning, malning, storlekssortering, flotation och andra fysikalisk-kemiska metoder) för att skilja värdefulla mineraler från mindre värdefullt berg, |
| --- | --- |

7.

”bearbetningsavfall”: fast avfall som återstår efter bearbetning av mineraler genom separeringsprocesser (t.ex. krossning, malning, storlekssortering, flotation och andra fysikalisk-kemiska metoder) för att skilja värdefulla mineraler från mindre värdefullt berg,

| 8. | ”upplag”: konstruerad anläggning för bortskaffande av fast avfall på markytan, |
| --- | --- |

8.

”upplag”: konstruerad anläggning för bortskaffande av fast avfall på markytan,

| 9. | ”fördämning”: konstruerad struktur för att hålla tillbaka eller innesluta vatten
  och/eller
  avfall i en damm, |
| --- | --- |

9.

”fördämning”: konstruerad struktur för att hålla tillbaka eller innesluta vatten
  och/eller
  avfall i en damm,

| 10. | ”damm”: naturlig eller konstruerad anläggning för deponering,
  utsläpp eller bortskaffande
  , tillsammans med olika mängder fritt vatten, av finkornigt avfall, normalt sett bearbetningsavfall, som uppkommit i samband med bearbetningen av mineraltillgångar och från rening och återvinning av processvatten, |
| --- | --- |

10.

”damm”: naturlig eller konstruerad anläggning för deponering,
  utsläpp eller bortskaffande
  , tillsammans med olika mängder fritt vatten, av finkornigt avfall, normalt sett bearbetningsavfall, som uppkommit i samband med bearbetningen av mineraltillgångar och från rening och återvinning av processvatten,

| 11. | ”svagt syralöslig cyanid”: cyanid och cyanidföreningar som dissocierats med svag syra vid ett visst, angivet pH-värde, |
| --- | --- |

11.

”svagt syralöslig cyanid”: cyanid och cyanidföreningar som dissocierats med svag syra vid ett visst, angivet pH-värde,

| 12. | ”lakvatten”: vätska som perkolerar genom det deponerade avfallet och släpps ut från eller samlas upp i en avfallsanläggning, inbegripet förorenat lakvatten, som kan ha skadliga effekter på miljön om det inte behandlas på lämpligt sätt, |
| --- | --- |

12.

”lakvatten”: vätska som perkolerar genom det deponerade avfallet och släpps ut från eller samlas upp i en avfallsanläggning, inbegripet förorenat lakvatten, som kan ha skadliga effekter på miljön om det inte behandlas på lämpligt sätt,

| 13. | ”avfallsanläggning”: område avsett för uppsamling eller deponering av avfall i fast eller flytande form eller i lösning eller suspenderat
  tillstånd, vilket
  kan inbegripa fördämningar och andra konstruktioner avsedda att innesluta, hålla tillbaka, avgränsa eller på annat sätt stödja en sådan anläggning, samt även t.ex. upplag och dammar, med undantag för håligheter efter brytning i vilka avfall läggs tillbaka efter utvinning av mineraler, |
| --- | --- |

13.

”avfallsanläggning”: område avsett för uppsamling eller deponering av avfall i fast eller flytande form eller i lösning eller suspenderat
  tillstånd, vilket
  kan inbegripa fördämningar och andra konstruktioner avsedda att innesluta, hålla tillbaka, avgränsa eller på annat sätt stödja en sådan anläggning, samt även t.ex. upplag och dammar, med undantag för håligheter efter brytning i vilka avfall läggs tillbaka efter utvinning av mineraler,

| 14. | ”allvarliga olyckshändelser”: händelser i en anläggning som leder till allvarliga hot mot människors hälsa eller miljön, omedelbara eller fördröjda, på plats eller på annat håll, |
| --- | --- |

14.

”allvarliga olyckshändelser”: händelser i en anläggning som leder till allvarliga hot mot människors hälsa eller miljön, omedelbara eller fördröjda, på plats eller på annat håll,

| 15. | ”farliga ämnen”: ämnen, blandningar eller beredningar i enlighet med rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (16) och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (17), |
| --- | --- |

15.

”farliga ämnen”: ämnen, blandningar eller beredningar i enlighet med rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (16) och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (17),

| 16. | ”bästa tillgängliga teknik”: enligt definition i artikel 2.11 i direktiv 96/61/EG, |
| --- | --- |

16.

”bästa tillgängliga teknik”: enligt definition i artikel 2.11 i direktiv 96/61/EG,

| 17. | ”mottagande vattendrag”: ytvatten enligt definition i artikel 2.1 i direktiv 2000/60/EG, grundvatten enligt definition i artikel 2.2 i direktiv 2000/60/EG, vatten i övergångszoner enligt definition i artikel 2.6 i direktiv 2000/60/EG samt kustvatten enligt definition i artikel 2.7 i direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- |

17.

”mottagande vattendrag”: ytvatten enligt definition i artikel 2.1 i direktiv 2000/60/EG, grundvatten enligt definition i artikel 2.2 i direktiv 2000/60/EG, vatten i övergångszoner enligt definition i artikel 2.6 i direktiv 2000/60/EG samt kustvatten enligt definition i artikel 2.7 i direktiv 2000/60/EG,

| 18. | ”sanering”: behandling av mark som påverkats av en avfallsanläggning, i syfte att återställa marken i ett tillfredsställande tillstånd, med särskild hänsyn tagen
  åtminstone
  till den markkvalitet
  (särskilt vad gäller dess sammansättning och struktur)
  , det djur- och växtliv och de naturliga livsmiljöer, sötvattensystem, landskap och eventuella nyttoanvändningar som fanns innan anläggningen byggdes, |
| --- | --- |

18.

”sanering”: behandling av mark som påverkats av en avfallsanläggning, i syfte att återställa marken i ett tillfredsställande tillstånd, med särskild hänsyn tagen
  åtminstone
  till den markkvalitet
  (särskilt vad gäller dess sammansättning och struktur)
  , det djur- och växtliv och de naturliga livsmiljöer, sötvattensystem, landskap och eventuella nyttoanvändningar som fanns innan anläggningen byggdes,

| 19. | ”allmänheten”: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa, |
| --- | --- |

19.

”allmänheten”: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa,

| 20. | ”den berörda allmänheten”: den del av allmänheten som berörs eller som kan bli berörd, eller som har ett intresse av den beslutsprocess i miljöärenden som avses i artiklarna 5-6 i detta direktiv; icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller kraven i nationell lagstiftning skall enligt denna definition anses ha ett sådant intresse, |
| --- | --- |

20.

”den berörda allmänheten”: den del av allmänheten som berörs eller som kan bli berörd, eller som har ett intresse av den beslutsprocess i miljöärenden som avses i artiklarna 5-6 i detta direktiv; icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller kraven i nationell lagstiftning skall enligt denna definition anses ha ett sådant intresse,

| 21. | ”verksamhetsutövare”: den fysiska eller juridiska person som har ansvar för hanteringen av utvinningsavfall i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där avfallshanteringen äger rum, bland annat i fråga om drifts- och efterbehandlingsfasen, |
| --- | --- |

21.

”verksamhetsutövare”: den fysiska eller juridiska person som har ansvar för hanteringen av utvinningsavfall i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där avfallshanteringen äger rum, bland annat i fråga om drifts- och efterbehandlingsfasen,

| 22. | ”avfallsinnehavare”: den som producerar avfallet eller den fysiska eller juridiska person som äger eller är i besittning av det, |
| --- | --- |

22.

”avfallsinnehavare”: den som producerar avfallet eller den fysiska eller juridiska person som äger eller är i besittning av det,

| 23. | ”behörig person”: en fysisk person som har den tekniska kunskap och erfarenhet, enligt definition i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där personen är verksam, som behövs för att utföra de uppgifter som uppkommer till följd av detta direktiv, |
| --- | --- |

23.

”behörig person”: en fysisk person som har den tekniska kunskap och erfarenhet, enligt definition i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där personen är verksam, som behövs för att utföra de uppgifter som uppkommer till följd av detta direktiv,

| 24. | ”behörig myndighet”: den myndighet som en medlemsstat utser som ansvarig för att utföra de åligganden som följer av detta direktiv, |
| --- | --- |

24.

”behörig myndighet”: den myndighet som en medlemsstat utser som ansvarig för att utföra de åligganden som följer av detta direktiv,

| 25. | ”område”: all mark på en specifik geografisk plats som förvaltas av en verksamhetsutövare, |
| --- | --- |

25.

”område”: all mark på en specifik geografisk plats som förvaltas av en verksamhetsutövare,

Artikel 4

Allmänna bestämmelser

1.   Medlemsstaterna skall se till att verksamhetsutövare som driver en avfallsanläggning vidtar alla åtgärder som krävs för att förebygga
  och
  i möjligaste mån begränsa alla skadliga effekter på miljön
  och/eller
  på människors hälsa till följd av anläggningens drift, inbegripet efter det att anläggningen avslutats, och för att förebygga allvarliga olyckshändelser vid anläggningen samt begränsa följderna av sådana olyckor för miljön och för människors hälsa.

2.   De
  nödvändiga
  åtgärder
  för att uppnå dessa mål
  som avses i punkt 1 skall bland annat grundas på bästa tillgängliga teknik, utan att någon särskild teknik eller metod föreskrivs, men med hänsyn tagen till avfallsanläggningens tekniska egenskaper, dess geografiska läge och de lokala miljöförhållandena.

Artikel 5

Avfallshanteringsplan

1.   Medlemsstaterna skall se till att verksamhetsutövaren utarbetar en avfallsahanteringsplan för
  minimering,
  behandling
  och
  återvinning av
  prospekterings- och
  utvinningsavfall
  samt bortskaffande av det till avfallsanläggningar
  .

2.   Avfallshanteringsplanen skall ha följande syften:

| a) | Att förebygga eller minska avfallsproduktionen och avfallets skadlighet, bland annat genom att hänsyn tas till






  i) | alternativ inom
  avfallshanteringen i konstruktionsskedet och i samband med val av metod för mineralutvinning och -bearbetning, |
| --- | --- | --- |

a)

Att förebygga eller minska avfallsproduktionen och avfallets skadlighet, bland annat genom att hänsyn tas till

i)

alternativ inom
  avfallshanteringen i konstruktionsskedet och i samband med val av metod för mineralutvinning och -bearbetning,

| ii) | de förändringar som avfallet kan genomgå genom dess yta förstoras och det exponeras för de förhållanden som råder ovan jord, |
| --- | --- |

ii)

de förändringar som avfallet kan genomgå genom dess yta förstoras och det exponeras för de förhållanden som råder ovan jord,

| iii) | att avfall bör återfyllas i de utgrävda tomrummen efter utvinning av mineralen i den mån detta är praktiskt genomförbart och lämpligt ur miljösynpunkt
  och förenligt med gällande miljönormer på gemenskapsnivå och, i förekommande fall, med kraven i detta direktiv
  ,
  och förutsatt att detta inte strider mot allmänhetens intresse med tanke på hur området skall användas i framtiden
  , |
| --- | --- |

iii)

att avfall bör återfyllas i de utgrävda tomrummen efter utvinning av mineralen i den mån detta är praktiskt genomförbart och lämpligt ur miljösynpunkt
  och förenligt med gällande miljönormer på gemenskapsnivå och, i förekommande fall, med kraven i detta direktiv
  ,
  och förutsatt att detta inte strider mot allmänhetens intresse med tanke på hur området skall användas i framtiden
  ,

| iv) | att den kultiverade delen av jorden ner till C-horisont bör spridas på sin ursprungliga plats efter det att avfallsanläggningen avslutats eller, om detta inte är praktiskt genomförbart, återanvändas som matjord på annat håll, |
| --- | --- |

iv)

att den kultiverade delen av jorden ner till C-horisont bör spridas på sin ursprungliga plats efter det att avfallsanläggningen avslutats eller, om detta inte är praktiskt genomförbart, återanvändas som matjord på annat håll,

| v) | användning av mindre farliga ämnen för bearbetning av mineraltillgångar. |
| --- | --- |

v)

användning av mindre farliga ämnen för bearbetning av mineraltillgångar.

| b) | Att främja återvinning av avfall genom materialutnyttjande, återanvändning eller återinsamling av sådant avfall där detta är lämpligt ur miljösynpunkt
  med beaktande av gemenskapens miljönormer och/eller, vid behov, andra krav i detta direktiv
  . |
| --- | --- |

b)

Att främja återvinning av avfall genom materialutnyttjande, återanvändning eller återinsamling av sådant avfall där detta är lämpligt ur miljösynpunkt
  med beaktande av gemenskapens miljönormer och/eller, vid behov, andra krav i detta direktiv
  .

| c) | Att se till att bortskaffandet av avfallet på kort och lång sikt sker under trygga omständigheter, framför allt genom att det redan i konstruktionsskedet tas hänsyn till hanteringen på kort och lång sikt under den tid som en avfallsanläggning är i drift och efter det att den lagts ner samt genom att det väljs en sådan konstruktion att behovet av övervakning, uppsikt och skötsel efter det att anläggningen lagts ner blir minsta möjliga och slutligen bortfaller, för att förebygga eventuella skadeverkningar på lång sikt till följd av att föroreningar kommer ut i luft eller vatten från anläggningen, eller åtminstone nedbringa dessa skadeverkningar till minsta möjliga samt trygga den geotekniska stabiliteten på lång sikt hos alla dammar eller högar som når högre upp än den ursprungliga markytan. |
| --- | --- |

c)

Att se till att bortskaffandet av avfallet på kort och lång sikt sker under trygga omständigheter, framför allt genom att det redan i konstruktionsskedet tas hänsyn till hanteringen på kort och lång sikt under den tid som en avfallsanläggning är i drift och efter det att den lagts ner samt genom att det väljs en sådan konstruktion att behovet av övervakning, uppsikt och skötsel efter det att anläggningen lagts ner blir minsta möjliga och slutligen bortfaller, för att förebygga eventuella skadeverkningar på lång sikt till följd av att föroreningar kommer ut i luft eller vatten från anläggningen, eller åtminstone nedbringa dessa skadeverkningar till minsta möjliga samt trygga den geotekniska stabiliteten på lång sikt hos alla dammar eller högar som når högre upp än den ursprungliga markytan.

3.   Avfallshanteringsplanen skall minst omfatta följande element:

| a) | Karakterisering av avfall i enlighet med bilaga II och den beräknade sammanlagda mängden avfall som kommer att produceras under driftsfasen. |
| --- | --- |

a)

Karakterisering av avfall i enlighet med bilaga II och den beräknade sammanlagda mängden avfall som kommer att produceras under driftsfasen.

| b) | En redogörelse för den drift som kommer att ge upphov till avfall, och för all eventuell efterbehandling av sådant avfall. |
| --- | --- |

b)

En redogörelse för den drift som kommer att ge upphov till avfall, och för all eventuell efterbehandling av sådant avfall.

| c) | En redogörelse för hur bortskaffandet av sådant avfall kan komma att påverka miljön och människors hälsa, samt för de åtgärder som kommer att vidtas för att förebygga sådana effekter
  , i syfte att minska påverkan på miljön under driftsfasen och efter nedläggningen, inbegripet de aspekter som avses i artikel 11.2 a, b, d och e
  . |
| --- | --- |

c)

En redogörelse för hur bortskaffandet av sådant avfall kan komma att påverka miljön och människors hälsa, samt för de åtgärder som kommer att vidtas för att förebygga sådana effekter
  , i syfte att minska påverkan på miljön under driftsfasen och efter nedläggningen, inbegripet de aspekter som avses i artikel 11.2 a, b, d och e
  .

| d) | De föreslagna kontroll- och övervakningsförfarandena enligt artikel 11.2 c. |
| --- | --- |

d)

De föreslagna kontroll- och övervakningsförfarandena enligt artikel 11.2 c.

| e) | De föreslagna planerna för
  sanering och
  avslutning
  , inbegripet
  efterbehandlingsförfaranden samt för övervakning i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

e)

De föreslagna planerna för
  sanering och
  avslutning
  , inbegripet
  efterbehandlingsförfaranden samt för övervakning i enlighet med artikel 12.

| f) | Åtgärder för förebyggande av
  vatten- luft- och markförorening
  enligt artikel 13. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för förebyggande av
  vatten- luft- och markförorening
  enligt artikel 13.

Avfallshanteringsplanen skall ge tillräckliga upplysningar för att den behöriga myndigheten skall kunna bedöma huruvida verksamhetsutövaren uppfyller alla krav i direktivet.
  I planen skall framför allt påvisas hur det alternativ och den metod som valts i enlighet med punkt 2 a i) kommer att leda till att målen med avfallshanteringsplanen enligt artikel 5.2 a uppnås.

4.   Avfallshanteringsplanen skall ses över vart femte år och i förekommande fall ändras för att ta hänsyn till viktiga förändringar i driften av avfallsanläggningen eller av det avfall som skall bortskaffas. Alla ändringar skall anmälas till den behöriga myndigheten.

5.   Planer som utarbetas i enlighet med annan nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning och som innehåller de uppgifter som anges i punkt 3 kan användas om detta kan förebygga onödig överlappning av information och onödigt dubbelarbete för verksamhetsutövaren, under förutsättning att alla krav i punkterna 1-4 uppfylls.

Artikel 6

Förebyggande av allvarliga olyckshändelser och information

1.   Bestämmelserna i denna artikel skall gälla för avfallsanläggningar i kategori A enligt definition i artikel 9, med undantag för avfallsanläggningar som omfattas av direktiv 96/82/EG.

2.   Utan att det påverkar gemenskapslagstiftningen, särskilt rådets direktiv 92/91/EEG av den 3 november 1992 om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa inom den del av utvinningsindustrin som utnyttja borrning (elfte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)
   (18) och rådets direktiv 92/104/EEG av den 3 december 1992 om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa inom utvinningsindustrin ovan och under jord (tolfte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)
   (19), skall medlemsstaterna se till att risker för allvarliga olyckshändelser identifieras och att alla nödvändiga åtgärder vidtas vid utveckling, konstruktion, drift
  ,
  underhåll
  och avslutnings- och efterbehandlingsförfaranden
  av avfallsanläggningen för att förebygga sådana olyckor och begränsa deras inverkan på människors hälsa och miljön, inbegripet eventuella gränsöverskridande effekter.

3.   För de syften som avses i bestämmelserna i punkt 2 skall

| a) | Varje verksamhetsutövare utarbeta en strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och införa ett säkerhetssystem som genomför denna strategi i enlighet med vad som anges i punkt 1 i bilaga I. Som del i denna strategi skall verksamhetsutövaren utse en säkerhetsförvaltare med ansvar för genomförande och regelbunden övervakning av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser.
  Verksamhetsutövaren skall tillhandahålla den behöriga myndigheten en säkerhetsrapport av vilken det framgår hur strategin och systemet genomförs.
  Varje verksamhetsutövare skall
  också
  utarbeta en intern plan för räddningsinsatser som omfattar de åtgärder som skall vidtas inom anläggningen vid olycksfall. |
| --- | --- |

a)

Varje verksamhetsutövare utarbeta en strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och införa ett säkerhetssystem som genomför denna strategi i enlighet med vad som anges i punkt 1 i bilaga I. Som del i denna strategi skall verksamhetsutövaren utse en säkerhetsförvaltare med ansvar för genomförande och regelbunden övervakning av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser.
  Verksamhetsutövaren skall tillhandahålla den behöriga myndigheten en säkerhetsrapport av vilken det framgår hur strategin och systemet genomförs.
  Varje verksamhetsutövare skall
  också
  utarbeta en intern plan för räddningsinsatser som omfattar de åtgärder som skall vidtas inom anläggningen vid olycksfall.

| b) | Den behöriga myndigheten skall utarbeta en extern plan för räddningsinsatser som omfattar de åtgärder som skall vidtas utanför anläggningen vid olycksfall. Verksamhetsutövaren skall förse den behöriga myndigheten med all information som behövs för att myndigheten skall kunna utarbeta en sådan plan. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga myndigheten skall utarbeta en extern plan för räddningsinsatser som omfattar de åtgärder som skall vidtas utanför anläggningen vid olycksfall. Verksamhetsutövaren skall förse den behöriga myndigheten med all information som behövs för att myndigheten skall kunna utarbeta en sådan plan.

4.   De planer för räddningsinsatser som avses i punkt 3 skall ha följande syften:

| a) | Att innesluta och begränsa allvarliga olyckshändelser och andra incidenter för att minimera deras effekter och i synnerhet att begränsa skadorna på människors hälsa eller på miljö och egendom. |
| --- | --- |

a)

Att innesluta och begränsa allvarliga olyckshändelser och andra incidenter för att minimera deras effekter och i synnerhet att begränsa skadorna på människors hälsa eller på miljö och egendom.

| b) | Att genomföra de åtgärder som behövs för att skydda människors hälsa, miljön och egendom för effekterna av stora olyckor och andra incidenter. |
| --- | --- |

b)

Att genomföra de åtgärder som behövs för att skydda människors hälsa, miljön och egendom för effekterna av stora olyckor och andra incidenter.

| c) | Att sprida nödvändiga uppgifter till allmänheten och till de berörda tjänsterna eller myndigheterna i området. |
| --- | --- |

c)

Att sprida nödvändiga uppgifter till allmänheten och till de berörda tjänsterna eller myndigheterna i området.

| d) | Att möjliggöra sanering, återställande och sanering av miljön efter allvarliga olyckshändelser. |
| --- | --- |

d)

Att möjliggöra sanering, återställande och sanering av miljön efter allvarliga olyckshändelser.

Medlemsstaterna skall se till att verksamhetsutövaren vid en allvarlig olyckshändelse omgående förser de behöriga myndigheterna med alla upplysningar den behöver för att minska följderna för människors hälsa och bedöma och minimera alla faktiska och potentiella miljöskador.

5.   Medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten på ett tidigt stadium får konkreta möjligheter att delta i utarbetandet eller översynen av den externa planen för räddningsinsatser som skall sammanställas i enlighet med punkt 3. I detta syfte skall den berörda allmänheten informeras om alla sådana förslag och all relevant information görs tillgänglig, inbegripet uppgifter om rätten att delta i beslutsprocessen och om den behöriga myndighet till vilken kommentarer och frågor kan ställas.

Medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten får möjlighet att yttra sig inom rimliga tidsramar och att allmänhetens inlägg beaktas vid besluten om den externa planen för räddningsinsatser.

6.   Medlemsstaterna skall se till att information om säkerhetsåtgärder och om de åtgärder som skall vidtas vid olycksfall, omfattande minst de element som anges i punkt 2 i bilaga I, tillhandahålls den berörda allmänheten gratis och rutinmässigt.

Denna information skall ses över vart tredje år och, när så är nödvändigt, uppdateras.

Artikel 7

Ansökan och tillstånd

1.   I enlighet med artikel 9 i direktiv 75/442/EEG skall ingen avfallsanläggning tillåtas bedriva verksamhet utan tillstånd från den behöriga myndigheten. Tillståndet skall omfatta de element som anges i punkt 2 och skall tydligt ange den kategori som anläggningen hör till i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 9.
  För eventuella kvantitativa och kvalitativa ombyggnader efter att tillståndet till verksamheten beviljats skall tillstånd krävas.

Under förutsättning att alla krav i denna artikel uppfylls kan alla tillstånd som utfärdats i enlighet med annan nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning kombineras till ett enda tillstånd om man därigenom kan undvika onödig överlappning av information och onödigt dubbelarbete för verksamhetsutövaren eller den behöriga myndigheten.

2.   Ansökan om tillstånd skall minst omfatta följande uppgifter:

| a) | Verksamhetsutövarens personuppgifter. |
| --- | --- |

a)

Verksamhetsutövarens personuppgifter.

| b) | Den föreslagna platsen för avfallsanläggningen, inbegripet eventuella tänkbara alternativ. |
| --- | --- |

b)

Den föreslagna platsen för avfallsanläggningen, inbegripet eventuella tänkbara alternativ.

| c) | Uppgifter om vilket eller vilka mineral som utvunnits samt om eventuella andra jordlager och/eller typer av gråberg som kommer att förflyttas i samband med utvinningsverksamheten. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om vilket eller vilka mineral som utvunnits samt om eventuella andra jordlager och/eller typer av gråberg som kommer att förflyttas i samband med utvinningsverksamheten.

| d) | Avfallshanteringsplanen enligt artikel 5. |
| --- | --- |

d)

Avfallshanteringsplanen enligt artikel 5.

| e) | I förekommande fall ett dokument som visar att en strategi för förebyggande av stora olyckor och ett säkerhetssystem för genomförande av strategin har inrättats i enlighet med artikel 6.3. |
| --- | --- |

e)

I förekommande fall ett dokument som visar att en strategi för förebyggande av stora olyckor och ett säkerhetssystem för genomförande av strategin har inrättats i enlighet med artikel 6.3.

| f) | Lämpliga arrangemang för att tillhandahålla den garanti som avses i artikel 14. |
| --- | --- |

f)

Lämpliga arrangemang för att tillhandahålla den garanti som avses i artikel 14.

| g) | Uppgifter som verksamhetsutövaren tillhandahållit i enlighet med artikel 5 i direktiv 85/337/EEG (20), såvida miljökonsekvensbedömning krävs enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter som verksamhetsutövaren tillhandahållit i enlighet med artikel 5 i direktiv 85/337/EEG (20), såvida miljökonsekvensbedömning krävs enligt detta direktiv.

3.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att allmänheten informeras om ansökningar om tillstånd för avfallshantering i enlighet med artikel 8.1 och att den berörda allmänheten i god tid ges praktiska möjligheter att delta i förfarandet för utfärdande av tillstånd för avfallshantering i enlighet med artikel 8.2-8.6.

4.   Tillståndet skall endast utfärdas om ansökan visar att

| a) | verksamhetsutövaren uppfyller alla krav i detta direktiv, |
| --- | --- |

a)

verksamhetsutövaren uppfyller alla krav i detta direktiv,

| b) | avfallshanteringen är förenlig med den relevanta avfallsplan eller de relevanta avfallsplaner som avses i artikel 7 i direktiv 75/442/EEG. |
| --- | --- |

b)

avfallshanteringen är förenlig med den relevanta avfallsplan eller de relevanta avfallsplaner som avses i artikel 7 i direktiv 75/442/EEG.

5.   Alla uppgifter som ingår i tillstånd som utfärdats i enlighet med denna artikel skall
  med tanke på utarbetandet av inventeringar av avfallsanläggningarna på nationell nivå respektive gemenskapsnivå
  göras tillgängliga för gemenskapens och medlemsstaternas behöriga
  myndigheter
  . Känsliga uppgifter av rent kommersiell art, som exempelvis uppgifter om affärsrelationer och kostnadskomponenter skall inte offentliggöras.

Artikel 8

Allmänhetens deltagande

1.   Allmänheten skall på ett tidigt stadium under tillståndsförfarandet, och senast så snart som information rimligtvis kan ges, genom offentliggörande eller på annat lämpligt sätt, exempelvis elektroniska media där sådana finns att tillgå, informeras om följande:

| a) | Att en ansökan om tillstånd gjorts eller, i förekommande fall, att ett förslag till uppdatering av tillstånd inkommit i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

a)

Att en ansökan om tillstånd gjorts eller, i förekommande fall, att ett förslag till uppdatering av tillstånd inkommit i enlighet med artikel 7.

| b) | I förekommande fall att ett beslut kräver samråd mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 15. |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall att ett beslut kräver samråd mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 15.

| c) | Uppgifter om de myndigheter som är behöriga att fatta beslut eller från vilka information kan erhållas eller till vilka kommentarer (eller frågor) kan läggas fram, samt uppgifter om tidsgränserna för att inkomma med kommentarer eller frågor. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om de myndigheter som är behöriga att fatta beslut eller från vilka information kan erhållas eller till vilka kommentarer (eller frågor) kan läggas fram, samt uppgifter om tidsgränserna för att inkomma med kommentarer eller frågor.

| d) | Resultatet av ett eventuellt beslut eller, i förekommande fall, utkastet till beslut. |
| --- | --- |

d)

Resultatet av ett eventuellt beslut eller, i förekommande fall, utkastet till beslut.

| e) | I tillämpliga fall uppgifter om förslaget om uppdatering av tillstånd och tillståndsvillkor. |
| --- | --- |

e)

I tillämpliga fall uppgifter om förslaget om uppdatering av tillstånd och tillståndsvillkor.

| f) | Angivande av hur information kommer att göras tillgänglig samt tid och plats för detta. |
| --- | --- |

f)

Angivande av hur information kommer att göras tillgänglig samt tid och plats för detta.

| g) | Detaljerade bestämmelser om allmänhetens deltagande och samråd i enlighet med punkt 5 nedan. |
| --- | --- |

g)

Detaljerade bestämmelser om allmänhetens deltagande och samråd i enlighet med punkt 5 nedan.

2.   Medlemsstaterna skall se till att följande ställs till allmänhetens förfogande inom rimliga tidsramar:

| a) | I enlighet med nationell lagstiftning, de viktigaste rapporter och rekommendationer som de behöriga myndigheterna har fått in vid den tidpunkt då allmänheten informeras i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- |

a)

I enlighet med nationell lagstiftning, de viktigaste rapporter och rekommendationer som de behöriga myndigheterna har fått in vid den tidpunkt då allmänheten informeras i enlighet med punkt 1.

| b) | I enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (21), all information utöver den som avses i punkt 1 i denna artikel och som är av vikt för beslutsfattande i enlighet med artikel 7 i det här direktivet men som först blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har informerats i enlighet med punkt 1 i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

I enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (21), all information utöver den som avses i punkt 1 i denna artikel och som är av vikt för beslutsfattande i enlighet med artikel 7 i det här direktivet men som först blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har informerats i enlighet med punkt 1 i denna artikel.

3.   Den berörda allmänheten skall ha rätt att yttra sig till den behöriga myndigheten innan beslut fattas.

4.   Resultaten av de samråd som hållits i enlighet med denna artikel skall tas i beaktande vid beslutsfattandet
  och i beslutet skall ingå en motivering i fråga om enskilda kommentarer och yttranden
  .

5.   De närmare åtgärderna för allmänhetens deltagande enligt denna artikel skall beslutas av medlemsstaterna för att ge den berörda allmänheten möjlighet att förbereda sig och delta på ett effektivt sätt.

6.   Efter det att ett beslut har fattats skall den behöriga myndigheten informera den berörda allmänheten i enlighet med lämpliga förfaranden och hålla följande information tillgänglig för den berörda allmänheten:

| a) | Beslutets innehåll, inbegripet en kopia av tillståndet. |
| --- | --- |

a)

Beslutets innehåll, inbegripet en kopia av tillståndet.

| b) | De skäl och överväganden som beslutet grundar sig på. |
| --- | --- |

b)

De skäl och överväganden som beslutet grundar sig på.

Artikel 9

Klassificeringssystem för avfallsanläggningar

För detta direktivs syften skall medlemsstaterna klassificera avfallsanläggningar som antingen utgörs av upplag eller konstruerade dammar utgående från anläggningens riskpotential. Följande kategorier finns:

| 1. | Kategori A: Avfallsanläggning som, om den kollapsar eller drivs på ett inkorrekt sätt utgör en betydande olycksrisk. |
| --- | --- |

1.

Kategori A: Avfallsanläggning som, om den kollapsar eller drivs på ett inkorrekt sätt utgör en betydande olycksrisk.

| 2. | Kategori B: alla avfallsanläggningar som inte omfattas av kategori A. |
| --- | --- |

2.

Kategori B: alla avfallsanläggningar som inte omfattas av kategori A.

Kriterierna för att avgöra om en avfallsanläggning skall klassificeras i kategori A anges i bilaga III.

Artikel 10

Håligheter efter brytning

Medlemsstaterna skall se till att verksamhetsutövare, om de har för avsikt att återfylla avfall
  och andra restprodukter
  i håligheter efter brytning, vidtar lämpliga åtgärder för att

| 1. | garantera avfallets
  och hålighetens
  stabilitet i enlighet med artikel 11.2, |
| --- | --- |

1.

garantera avfallets
  och hålighetens
  stabilitet i enlighet med artikel 11.2,

| 2. | förebygga förorening av
  mark samt
  yt- och grundvatten i enlighet med punkterna
  1, 2 och 6
  i artikel 13, |
| --- | --- |

2.

förebygga förorening av
  mark samt
  yt- och grundvatten i enlighet med punkterna
  1, 2 och 6
  i artikel 13,

| 3. | övervaka avfallet
  och håligheten
  i enlighet med punkterna 4 och 5 i artikel 12. |
| --- | --- |

3.

övervaka avfallet
  och håligheten
  i enlighet med punkterna 4 och 5 i artikel 12.

Direktiv 1999/31/EG skall fortsätta att gälla för annat avfall än utvinningsavfall som används för att fylla igen håligheter efter brytning.

Artikel 11

Konstruktion och underhåll av avfallsanläggningar

1.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att förvaltningen av avfallsanläggningar anförtros kompetenta personer och att teknisk utveckling och personalutbildning tillhandahålls.

2.   Den behöriga myndigheten skall förvissa sig om att verksamhetsutövaren när en ny avfallsanläggning byggs eller en befintlig anläggning ändras uppfyller följande krav

| a) | Avfallsanläggningen skall vara placerad på en lämplig plats, särskilt mot bakgrund av
  gemenskapens eller den nationella lagstiftningens skyldigheter i fråga om skyddade områden samt
  geologiska, hydrogeologiska och geotekniska faktorer, och skall vara så konstruerad att den uppfyller alla krav avseende förebyggande av förorening av mark, grundvatten och ytvatten och möjliggör effektiv uppsamling av förorenat vatten och lakvatten om, och på det sätt som, detta anges i tillståndet. |
| --- | --- |

a)

Avfallsanläggningen skall vara placerad på en lämplig plats, särskilt mot bakgrund av
  gemenskapens eller den nationella lagstiftningens skyldigheter i fråga om skyddade områden samt
  geologiska, hydrogeologiska och geotekniska faktorer, och skall vara så konstruerad att den uppfyller alla krav avseende förebyggande av förorening av mark, grundvatten och ytvatten och möjliggör effektiv uppsamling av förorenat vatten och lakvatten om, och på det sätt som, detta anges i tillståndet.

| b) | Avfallsanläggningen skall konstrueras, förvaltas och underhållas på ett sätt som garanterar dess fysiska stabilitet och förebygger förorening och kontaminering av mark, ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

b)

Avfallsanläggningen skall konstrueras, förvaltas och underhållas på ett sätt som garanterar dess fysiska stabilitet och förebygger förorening och kontaminering av mark, ytvatten och grundvatten.

| c) | Lämpliga arrangemang skall göras så att anläggningen
  regelbundet
  övervakas och inspekteras av kompetenta personer
  från den behöriga myndigheten
  och så att åtgärder kan vidtas om resultaten av denna övervakning visar på instabilitet eller vatten- eller markförorening. |
| --- | --- |

c)

Lämpliga arrangemang skall göras så att anläggningen
  regelbundet
  övervakas och inspekteras av kompetenta personer
  från den behöriga myndigheten
  och så att åtgärder kan vidtas om resultaten av denna övervakning visar på instabilitet eller vatten- eller markförorening.

| d) | Lämpliga arrangemang skall göras så att anläggningens utformning, förläggningsplats och konstruktion valideras av en oberoende sakkunnig som inte är anställd av det verksamhetsutövande företaget innan driften påbörjas. Rapporterna från dessa oberoende valideringar skall framför allt tillställas den behöriga myndigheten som sedan använder dem för att godkänna anläggningens utformning, förläggningsplats och konstruktion. |
| --- | --- |

d)

Lämpliga arrangemang skall göras så att anläggningens utformning, förläggningsplats och konstruktion valideras av en oberoende sakkunnig som inte är anställd av det verksamhetsutövande företaget innan driften påbörjas. Rapporterna från dessa oberoende valideringar skall framför allt tillställas den behöriga myndigheten som sedan använder dem för att godkänna anläggningens utformning, förläggningsplats och konstruktion.

| e) | Lämpliga arrangemang skall göras för sanering av marken i området och avfallsanläggningens avslutande. |
| --- | --- |

e)

Lämpliga arrangemang skall göras för sanering av marken i området och avfallsanläggningens avslutande.

| f) | Lämpliga arrangemang skall vidtas för avfallsanläggningens förvaltning efter det att driften lagts ned. |
| --- | --- |

f)

Lämpliga arrangemang skall vidtas för avfallsanläggningens förvaltning efter det att driften lagts ned.

Dokumentation över sådan övervakning och inspektionsverksamhet som avses i punkt c skall bevaras
  och tillsammans med tillståndshandlingarna ingå i ett datablad
  för att garantera att lämplig information kan överlämnas
  , framför allt
  om anläggningen övertas.

3.   Verksamhetsutövaren skall utan dröjsmål
  för den behöriga myndigheten
  anmäla alla händelser som kan påverka anläggningens stabilitet och alla betydande negativa miljöeffekter som uppdagas vid avfallsanläggningen i samband med kontroll- och övervakningsförfarandena. Verksamhetsutövaren skall genomföra den interna planen för räddningsinsatser och följa eventuella andra uppmaningar från den behöriga myndigheten om korrektionsåtgärder som skall vidtas.

Verksamhetsutövaren skall stå för de kostnader som uppkommer i samband med de åtgärder som skall vidtas.

Verksamhetsutövaren skall i den omfattning som den behöriga myndigheten bestämmer och åtminstone en gång om året på grundval av samlade uppgifter rapportera alla övervakningsresultat till de behöriga myndigheterna, i syfte att avgöra om tillståndsvillkoren följs och för att öka kunskaperna om vad som händer med avfallet.
  Den behöriga myndigheten kan utgående från denna rapport besluta om att uppgifterna bör valideras av en oberoende sakkunnig.

4.
     
  Vid ansökan om tillstånd för avfallsanläggningar i kategori A skall verksamhetsutövaren till ansökan till den behöriga myndigheten bifoga en rapport om hur kraven i punkt 2 a-f avses att uppfyllas. Den behöriga myndigheten får begära ytterligare klarläggningar och utredningar.

Artikel 12

Avslutning och efterbehandling av avfallsanläggningar

1.   Medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att garantera att bestämmelserna i punkt 2-5 efterlevs.

2.   För att en avfallsanläggning skall få inleda avslutningsförfarandet måste något av följande villkor vara uppfyllda:

| a) | De relevanta villkoren i tillståndet skall vara uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De relevanta villkoren i tillståndet skall vara uppfyllda.

| b) | Den behöriga myndigheten har, på huvudmannens begäran, utfärdat tillstånd. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga myndigheten har, på huvudmannens begäran, utfärdat tillstånd.

| c) | Den behöriga myndigheten fattar ett motiverat beslut om detta. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndigheten fattar ett motiverat beslut om detta.

3.   En avfallsanläggning kan anses som definitivt avslutad först när den behöriga myndigheten inom en rimlig tidsfrist har utfört en slutbesiktning på platsen, utvärderat alla rapporter som lagts fram av verksamhetsutövaren, intygat att området har sanerats och meddelat verksamhetsutövaren att den godkänner avslutningen.

Detta godkännande skall inte på något sätt minska verksamhetsutövarens ansvar enligt villkoren i tillståndet eller övrig lagstiftning.

4.   Utom i fall där den behöriga myndigheten beslutar att ta över sådana uppgifter från verksamhetsutövaren skall denne när en avfallsanläggning har avslutats för gott utan att det påverkar annan nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning om avfallsinnehavarens ansvarsskyldighet vara ansvarig för avfallsanläggningens underhåll, övervakning och kontroll under fasen efter avslutandet och under så lång tid som den behöriga myndigheten kan kräva, utgående från vilka risker som föreligger och hur länge de kan väntas bestå.

5.   Om den behöriga myndigheten anser att detta är nödvändigt
  för efterlevnaden av gemenskapens miljönormer, framför allt de som ingår i rådets direktiv 76/464/EEG av den 4 maj 1976 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattensjömiljö
   (22)
  , rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen
   (23)
  och direktiv 2000/60/EG,
  skall verksamhetsutövaren efter det att en avfallsanläggning har
  stängts kontrollera bland annat
  avfallsanläggningens fysiska och kemiska stabilitet och minimera eventuella negativa miljöeffekter, särskilt på yt- och grundvatten, genom att se till att

| a) | alla strukturer som hör till anläggningen övervakas och bevaras, varvid kontroll- och mätutrustningen ständigt skall vara färdig att användas, |
| --- | --- |

a)

alla strukturer som hör till anläggningen övervakas och bevaras, varvid kontroll- och mätutrustningen ständigt skall vara färdig att användas,

| b) | i förekommande fall hålla överloppsrännor och bräddavlopp rena och fria, |
| --- | --- |

b)

i förekommande fall hålla överloppsrännor och bräddavlopp rena och fria,

| c) | det vid behov byggs anläggningar för passiv eller aktiv vattenrening för att förhindra att förorenat lakvatten från anläggningen läcker ut i angränsande grund- eller ytvattenförekomster. |
| --- | --- |

c)

det vid behov byggs anläggningar för passiv eller aktiv vattenrening för att förhindra att förorenat lakvatten från anläggningen läcker ut i angränsande grund- eller ytvattenförekomster.

6.   Efter avslutande av en avfallsanläggning skall verksamhetsutövaren utan dröjsmål anmäla alla händelser eller utvecklingar som kan påverka anläggningens stabilitet och alla betydande negativa miljöeffekter som uppdagas i samband med kontroll- och övervakningsförfarandena. Verksamhetsutövaren skall genomföra den interna planen för räddningsinsatser och följa eventuella andra uppmaningar från den behöriga myndigheten om korrektionsåtgärder som skall vidtas.

Verksamhetsutövaren skall stå för kostnaderna för åtgärderna.

Verksamhetsutövaren skall i de fall och
  i
  den omfattning som den behöriga myndigheten bestämmer
  , och i vart fall minst en gång om året,
  på grundval av samlade uppgifter rapportera alla övervakningsresultat till de behöriga myndigheterna, i syfte att avgöra om tillståndsvillkoren följs och för att öka kunskaperna om vad som händer med avfallet.

Artikel 13

Förebyggande av vatten-
  , luft-
  och markförorening

1.   Den behöriga myndigheten skall förvissa sig om att verksamhetsutövaren har vidtagit alla åtgärder som behövs för att
  uppfylla gemenskapens miljönormer och framför allt, i enlighet med direktiv 2000/60/EG, för att förhindra att vattenstatusen försämras, för att bland annat åtgärdas för att

| a) | bedöma det deponerade avfallets potential att generera lakvatten
  , samt också lakvattnets innehåll av förorenande ämnen
  , både under driftsfasen och efterbehandlingsfasen, och fastställa avfallsanläggningens vattenbalans, |
| --- | --- |

a)

bedöma det deponerade avfallets potential att generera lakvatten
  , samt också lakvattnets innehåll av förorenande ämnen
  , både under driftsfasen och efterbehandlingsfasen, och fastställa avfallsanläggningens vattenbalans,

| b) | förhindra uppkomsten av lakvatten och att
  marken,
  ytvatten eller grundvatten förorenas av avfallet, |
| --- | --- |

b)

förhindra uppkomsten av lakvatten och att
  marken,
  ytvatten eller grundvatten förorenas av avfallet,

| c) | uppsamla förorenat vatten och lakvatten, |
| --- | --- |

c)

uppsamla förorenat vatten och lakvatten,

| d) | behandla förorenat vatten
  ,
  lakvatten
  och allt annat avloppsvatten
  som samlats in från avfallsanläggningen så att detta når upp till den kvalitet som krävs för att det skall få släppas ut
  och gemenskapslagstiftningens krav uppfylls, framför allt kraven i direktiven 76/464/EEG och 80/68/EEG och direktiv 2000/60/EG
  . |
| --- | --- |

d)

behandla förorenat vatten
  ,
  lakvatten
  och allt annat avloppsvatten
  som samlats in från avfallsanläggningen så att detta når upp till den kvalitet som krävs för att det skall få släppas ut
  och gemenskapslagstiftningens krav uppfylls, framför allt kraven i direktiven 76/464/EEG och 80/68/EEG och direktiv 2000/60/EG
  .

2.
     
  Den behöriga myndigheten skall se till att verksamhetsutövaren har vidtagit nödvändiga åtgärder för att förhindra luftföroreningar, särskilt föroreningar genom damm.

3.   Om den behöriga myndigheten på grundval av en bedömning av miljörisker och med särskilt beaktande av direktiv 76/464/EEG, direktiv 80/68/EEG eller direktiv 2000/60/EG, där så är lämpligt, beslutar att uppsamling och behandling av lakvatten inte är nödvändig, eller om det har konstaterats att avfallsanläggningen inte utgör någon potentiell risk för mark, grundvatten eller ytvatten
  , utgående från den analys som krävs i direktiv 2000/60/EG
  , får
  de relevanta
  kraven i punkt 1 b-d ovan minskas eller frångås i enlighet därmed.

4.   Medlemsstaterna skall föreskriva att verksamhetsutövaren skall efterleva de relevanta kraven i direktiv 2000/60/EG för att få rätt att bortskaffa utvinningsavfall i fast form, som slam eller i vätskeform, i mottagande vattendrag.

5.   För dammar som innehåller cyanid skall verksamhetsutövaren se till att koncentrationen av svagt syralöslig cyanid i dammen med hjälp av bästa tillgängliga teknik minskas till lägsta möjliga nivå och att koncentrationen av den svagt syralösliga cyaniden vid utsläppspunkten för bearbetningsavfallet från bearbetningsanläggningen till dammen under inga omständigheter överskrider 50 ppm från och med [införlivandedatum], 25 ppm från och med [införlivandedatum + fem år] och 10 ppm från och med [införlivandedatum + tio år].

På begäran av de behöriga myndigheterna skall verksamhetsutövaren med hjälp av en riskbedömning utgående från de särskilda förhållanden som råder vid anläggningen visa att dessa koncentrationer inte kan minskas ytterligare.

6.
     
  För håligheter efter brytning, också underjordiska håligheter och återfyllda dagbrott, där det får strömma in vatten efter att driften lagts ned, gäller att verksamhetsutövaren skall vidta nödvändiga åtgärder för att inte vattnets status skall försämras och marken förorenas samt, senast sex månader innan länspumpningen av håligheten upphör, tillhandahålla den behöriga myndigheten information om följande:

| a) | en karta över håligheterna, där det klart anges i vilka det får strömma in vatten efter att länspumpningen upphört och med angivande av geologiska detaljer, |
| --- | --- |

a)

en karta över håligheterna, där det klart anges i vilka det får strömma in vatten efter att länspumpningen upphört och med angivande av geologiska detaljer,

| b) | en kvantitativ och kvalitativ sammanfattning av det vatten som påträffats i håligheterna under åtminstone de två senaste åren det bedrivits brytning i dem, |
| --- | --- |

b)

en kvantitativ och kvalitativ sammanfattning av det vatten som påträffats i håligheterna under åtminstone de två senaste åren det bedrivits brytning i dem,

| c) | prognoser om hur eventuella utsläpp av föroreningar från håligheterna kan komma att påverka grundvattnet och ytvattnet, med uppgifter också om var och i vilka mängder utsläppen sannolikt kommer att inträffa, samt planer för att minska och avhjälpa skadeverkningarna av sådana utsläpp, |
| --- | --- |

c)

prognoser om hur eventuella utsläpp av föroreningar från håligheterna kan komma att påverka grundvattnet och ytvattnet, med uppgifter också om var och i vilka mängder utsläppen sannolikt kommer att inträffa, samt planer för att minska och avhjälpa skadeverkningarna av sådana utsläpp,

| d) | förslag till hur vatteninströmningen i håligheterna skall övervakas, för att man snabbt skall förvarnas om att det behövs skademinskande åtgärder. |
| --- | --- |

d)

förslag till hur vatteninströmningen i håligheterna skall övervakas, för att man snabbt skall förvarnas om att det behövs skademinskande åtgärder.

Artikel 14

Finansiell säkerhet och miljöansvar

1.   Innan verksamhet som omfattar deponering av avfall i eller på marken inleds skall den behöriga myndigheten kräva en säkerhet,
  dvs.
  en garantisumma eller liknande
  på grundval av förfaranden som skall fastställas av medlemsstaterna och godkännas av kommissionen
  så att

| a) | det finns täckning för alla skyldigheter enligt det tillstånd som utfärdats i enlighet med detta direktiv, inbegripet bestämmelser om efterbehandling, |
| --- | --- |

a)

det finns täckning för alla skyldigheter enligt det tillstånd som utfärdats i enlighet med detta direktiv, inbegripet bestämmelser om efterbehandling,

| b) | det finns tillräckliga medel tillgängliga vid alla tidpunkter för att sanera den mark som påverkas av avfallsanläggningen. |
| --- | --- |

b)

det finns tillräckliga medel tillgängliga vid alla tidpunkter för att sanera den mark som påverkas av avfallsanläggningen.

2.   Den garanti som avses i punkt 1 skall beräknas utgående från följande:

| a) | Anläggningens sannolika miljöpåverkan, med beaktande av bland annat anläggningens kategori, avfallets egenskaper och den framtida användningen av den sanerade marken. |
| --- | --- |

a)

Anläggningens sannolika miljöpåverkan, med beaktande av bland annat anläggningens kategori, avfallets egenskaper och den framtida användningen av den sanerade marken.

| b) | Antagandet att oberoende kvalificerade tredje parter kommer att bedöma situationen och utföra de saneringsarbeten som behövs. |
| --- | --- |

b)

Antagandet att oberoende kvalificerade tredje parter kommer att bedöma situationen och utföra de saneringsarbeten som behövs.

3.   Garantisummans storlek skall regelbundet anpassas till den saneringsverksamhet som behöver genomföras vid avfallsanläggningen.

4.   Om den behöriga myndigheten godkänner avslutandet enligt artikel 12.3 skall den skriftligen befria verksamhetsutövaren från de garantiskyldigheter som avses i
  punkt 1 b och alla de skyldigheter som avses i punkt 1 a, med undantag av skyldigheterna under fasen efter anläggningens avslutande i enlighet med artikel 12.4
  .

5.   Bestämmelserna i direktiv 2004/35/EG skall på motsvarande sätt gälla för miljöskador till följd av drift av anläggningar för utvinningsavfall, samt för alla direkta risker för sådana skador till följd av driften av en sådan avfallsanläggning.

6.
     
  Inget tillstånd skall beviljas för att inrätta en ny avfallsanläggning på en plats där en avfallsanläggning redan är i drift, om inte verksamhetsutövaren dessförinnan ställt en säkerhet av det slag som avses i punkt 1.

Artikel 15

Gränsöverskridande effekter

1.   Om en medlemsstat konstaterar att driften av en avfallsanläggning i kategori A kan få en betydande, skadlig inverkan på miljön i en annan medlemsstat, eller om en
  medlemsstat kan
  komma att påverkas på sådant
  sätt, skall
  den medlemsstat inom vilkens område ansökan om tillstånd enligt artikel 7 lämnades in, till den andra medlemsstaten överlämna de uppgifter som tillhandahållits i enlighet med den artikeln, samtidigt som den ställer dessa till förfogande för medborgarna i den egna medlemsstaten. Sådan information skall på ett ömsesidigt och jämlikt sätt ligga till grund för eventuella samråd som kan komma att behövas inom ramen för bilaterala relationer mellan två medlemsstater.

2.   Inom ramen för bilaterala relationer skall medlemsstaterna dessutom se till att ansökningarna i de fall som avses i punkt 1 under en lämplig tidsperiod också ställs till den berörda allmänhetens förfogande i den medlemsstat som sannolikt kommer att påverkas, så att denna allmänhet också får möjlighet att ta ställning till ansökningarna innan den behöriga myndigheten fattar sitt beslut.

3.   Medlemsstaterna skall se till att den information som i enlighet med artikel 6.4 tillhandahålls den behöriga myndigheten av verksamhetsutövaren vid en olycka vid en avfallsanläggning enligt punkt 1 omgående vidarebefordras till den andra medlemsstaten i syfte att minska följderna för människors hälsa och göra det möjligt att bedöma och minimera de faktiska och potentiella miljöskadorna.

Artikel 16

Inspektioner utförda av den behöriga myndigheten

1.   Innan driften påbörjas, och därefter med regelbundna mellanrum som fastställs av den berörda medlemsstaten, skall den behöriga myndigheten inspektera de avfallsanläggningar som omfattas av artikel 6 för att försäkra sig om att villkoren i tillståndet är uppfyllda. En bekräftelse på att villkoren är uppfyllda skall inte på något sätt minska verksamhetsutövarens ansvar enligt villkoren i tillståndet.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att verksamhetsutövaren bevarar ständigt uppdaterad dokumentation över all avfallshanteringsverksamhet och håller den tillgänglig för den behöriga myndighetens inspektion och ser till att det vid eventuellt byte av verksamhetsutövare under driften av en avfallsanläggning sker en lämplig överföring av all relevant uppdaterad information och dokumentation om anläggningen.

Artikel 17

Rapporteringsskyldighet

1.   Vart tredje år skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en rapport om genomförandet av detta direktiv. Rapporten skall upprättas på grundval av ett frågeformulär eller en förlaga som skall antas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 22.2. Rapporten skall överlämnas till kommissionen inom nio månader från utgången av den treårsperiod som den omfattar.

Kommissionen skall inom nio månader från mottagandet av rapporterna från medlemsstaterna offentliggöra en rapport om genomförandet av detta direktiv.

2.   Varje år skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna information om händelser som anmälts av verksamhetsutövarna i enlighet med artiklarna 11.3 och 12.6. Kommissionen skall på begäran göra denna information tillgänglig för medlemsstaterna.
  Medlemsstaterna skall i sin tur på begäran göra denna information tillgänglig för allmänheten
  .

Artikel 18

Påföljder

Medlemsstaterna skall fastställa bestämmelser om påföljder vid överträdelse av de nationella bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv och skall vidta alla åtgärder som krävs för att se till att dessa bestämmelser genomförs. De påföljder som fastställs skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

Artikel 19

Inventeringar av områden där driften avslutats

Medlemsstaterna skall se till att

| 1. | det inom tre år efter att detta direktiv trätt i kraft görs inventeringar av områden där driften avslutats (inklusive nedlagda anläggningar) på deras respektive territorium. Dessa inventeringar, som skall göras tillgängliga för allmänheten, skall innefatta uppgifter om åtminstone följande:










  a) | Områdenas belägenhet, sorterad efter geografiskt område. |
| --- | --- | --- |

1.

det inom tre år efter att detta direktiv trätt i kraft görs inventeringar av områden där driften avslutats (inklusive nedlagda anläggningar) på deras respektive territorium. Dessa inventeringar, som skall göras tillgängliga för allmänheten, skall innefatta uppgifter om åtminstone följande:

a)

Områdenas belägenhet, sorterad efter geografiskt område.

| b) | Vilket eller vilka mineral som tidigare utvunnits. |
| --- | --- |

b)

Vilket eller vilka mineral som tidigare utvunnits.

| c) | Vilka slags avfall som finns på området. |
| --- | --- |

c)

Vilka slags avfall som finns på området.

| d) | Områdenas fysiska och kemiska stabilitet. |
| --- | --- |

d)

Områdenas fysiska och kemiska stabilitet.

| e) | Eventuell uppkomst av surt eller alkaliskt lakvatten eller koncentration av metaller. |
| --- | --- |

e)

Eventuell uppkomst av surt eller alkaliskt lakvatten eller koncentration av metaller.

| f) | Miljöförhållandena inom området, med särskild hänsyn tagen till kvaliteten på marken, ytvattnet och de tillrinningsområden som tar emot detta, också delavrinningsområden, samt grundvattnet. |
| --- | --- |

f)

Miljöförhållandena inom området, med särskild hänsyn tagen till kvaliteten på marken, ytvattnet och de tillrinningsområden som tar emot detta, också delavrinningsområden, samt grundvattnet.

| 2. | områden som uppförts i de inventeringar som avses i föregående punkt klassificeras enligt sin inverkan på människors hälsa och miljön, varvid den övre gruppen i inventeringarna skall omfatta avslutade anläggningar som förorsakar allvarliga negativa miljöeffekter eller har potentialen att bli allvarliga hot mot människors hälsa, miljön och/eller egendom under den närmare framtiden, och den lägre gruppen omfatta anläggningar som inte har betydande negativa miljöeffekter och ingen potential att i framtiden utgöra ett allvarligt hot mot människors hälsa, miljön och/eller egendom, |
| --- | --- |

2.

områden som uppförts i de inventeringar som avses i föregående punkt klassificeras enligt sin inverkan på människors hälsa och miljön, varvid den övre gruppen i inventeringarna skall omfatta avslutade anläggningar som förorsakar allvarliga negativa miljöeffekter eller har potentialen att bli allvarliga hot mot människors hälsa, miljön och/eller egendom under den närmare framtiden, och den lägre gruppen omfatta anläggningar som inte har betydande negativa miljöeffekter och ingen potential att i framtiden utgöra ett allvarligt hot mot människors hälsa, miljön och/eller egendom,

| 3. | sanering av sådana avslutade avfallsanläggningar som ingår i den övre gruppen i inventeringen inleds senast fyra år efter att detta direktiv trätt i kraft, i enlighet med kraven i artikel 4 i direktiv 75/442/EEG, varvid den behöriga myndigheten, i de fall den inte kan garantera att alla nödvändiga saneringsåtgärder inleds samtidigt, skall fatta beslut om vilka områden som måste saneras först, |
| --- | --- |

3.

sanering av sådana avslutade avfallsanläggningar som ingår i den övre gruppen i inventeringen inleds senast fyra år efter att detta direktiv trätt i kraft, i enlighet med kraven i artikel 4 i direktiv 75/442/EEG, varvid den behöriga myndigheten, i de fall den inte kan garantera att alla nödvändiga saneringsåtgärder inleds samtidigt, skall fatta beslut om vilka områden som måste saneras först,

| 4. | avfallsproducenten skall stå för vad det kostar ekonomiskt att uppfylla kraven i punkt 3, förutsatt att producenten är känd och anträffbar. Om avfallsproducenten inte är känd och anträffbar, skall nationella bestämmelser eller gemenskapens bestämmelser om ansvar tillämpas. |
| --- | --- |

4.

avfallsproducenten skall stå för vad det kostar ekonomiskt att uppfylla kraven i punkt 3, förutsatt att producenten är känd och anträffbar. Om avfallsproducenten inte är känd och anträffbar, skall nationella bestämmelser eller gemenskapens bestämmelser om ansvar tillämpas.

Artikel 20

Informationsutbyte

1.   Kommissionen skall, med bistånd av den kommitté som avses i artikel 22, se till att ett adekvat utbyte av teknisk och vetenskaplig information äger rum mellan medlemsstaterna med syfte att bidra till utvecklingen av metoder för
  fullgörandet av kraven i artikel 19. Sådana
  metoder skall möjliggöra införandet av lämpligaste riskbedömningsförfaranden och åtgärder för återställande som är anpassade till de olika geologiska och hydrogeologiska förhållanden som råder i Europa.

2.   Medlemsstaterna skall se till att den behöriga myndigheten följer eller informeras om utvecklingen i fråga om bästa tillgängliga teknik.

3.   Kommissionen skall
  , under medverkan från den europeiska IPPC-byrån och i enlighet med förfarandet för utarbetandet av referensdokument om bästa tillgängliga teknik (BREF) enligt direktiv 96/61/EG,
  organisera informationsutbyte om bästa tillgängliga teknik mellan medlemsstaterna och de berörda organisationerna, samt om övervakning och utveckling av sådan teknik. Kommissionen skall offentliggöra resultaten av detta informationsutbyte.

Artikel 21

Genomförande och ändring

1.   Inom tre år från och med det att detta direktiv träder i kraft skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 22.2 anta de bestämmelser som krävs för att

| a) | harmonisera och regelbundet överföra den information som avses i artiklarna 7.5 och 12.6 i detta direktiv, |
| --- | --- |

a)

harmonisera och regelbundet överföra den information som avses i artiklarna 7.5 och 12.6 i detta direktiv,

| b) | genomföra artikel 13.4, bland annat tekniska krav avseende definitionen av svagt syralöslig cyanid och metoder för att mäta denna, |
| --- | --- |

b)

genomföra artikel 13.4, bland annat tekniska krav avseende definitionen av svagt syralöslig cyanid och metoder för att mäta denna,

| c) | upprätta tekniska riktlinjer för den garantisumma som skall ställas till förfogande enligt artikel 14.2, |
| --- | --- |

c)

upprätta tekniska riktlinjer för den garantisumma som skall ställas till förfogande enligt artikel 14.2,

| d) | upprätta tekniska riktlinjer för inspektioner i enlighet med artikel 16, |
| --- | --- |

d)

upprätta tekniska riktlinjer för inspektioner i enlighet med artikel 16,

| e) | komplettera de tekniska kraven för karakterisering av avfall i bilaga II, |
| --- | --- |

e)

komplettera de tekniska kraven för karakterisering av avfall i bilaga II,

| f) | fastställa kriterier för klassificeringen av avfallsanläggningar i enlighet med bilaga III, inbegripet tröskelvärden för koncentrationerna av farligt avfall och farliga ämnen, |
| --- | --- |

f)

fastställa kriterier för klassificeringen av avfallsanläggningar i enlighet med bilaga III, inbegripet tröskelvärden för koncentrationerna av farligt avfall och farliga ämnen,

| g) | fastställa harmoniserade de standarder för provtagning och analysmetoder som behövs för det tekniska genomförandet av det här direktivet. |
| --- | --- |

g)

fastställa harmoniserade de standarder för provtagning och analysmetoder som behövs för det tekniska genomförandet av det här direktivet.

2.   Eventuella ändringar som i framtiden kan bli nödvändiga för att anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 22.2.

Sådana ändringar skall uteslutande företas i syfte att uppnå en hög miljöskyddsnivå.

Artikel 22

Kommitté

1.   Kommissionen skall bistås av den kommitté som inrättats genom artikel 18 i direktiv 75/442/EEG, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

Artikel 23

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna skall se till att avfallsanläggningar som beviljats tillstånd eller som redan befinner sig i drift senast den [införlivandedatum] överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv inom fyra år från och med det datumet, med undantag för de anläggningar som avses i artikel 14.1, för vilka överensstämmelse måste garanteras inom sex år från och med det datumet.

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare, från och med att detta direktiv trätt i kraft och utan hinder av eventuellt avslutande av en avfallsanläggning av det slag som avses i punkt 1:

| a) | ser till att anläggningen i fråga drivs, eller i händelse av att driften avslutas, hanteras efter avslutningen på ett sådant sätt som inte blir till förfång för uppnåendet av målen med detta direktiv eller någon annan relevant gemenskapslagstiftning, inbegripet direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- |

a)

ser till att anläggningen i fråga drivs, eller i händelse av att driften avslutas, hanteras efter avslutningen på ett sådant sätt som inte blir till förfång för uppnåendet av målen med detta direktiv eller någon annan relevant gemenskapslagstiftning, inbegripet direktiv 2000/60/EG,

| b) | ser till att anläggningen i fråga inte vållar någon försämring av yt- eller grundvattenstatus i enlighet med direktiv 2000/60/EG eller någon markförorening till följd av lakvatten, annat förorenat vatten eller annan utsläpps- eller avfallsprodukt, oavsett om i flytande form, i form av vattenblandning, s.k. slurry, eller i fast form, |
| --- | --- |

b)

ser till att anläggningen i fråga inte vållar någon försämring av yt- eller grundvattenstatus i enlighet med direktiv 2000/60/EG eller någon markförorening till följd av lakvatten, annat förorenat vatten eller annan utsläpps- eller avfallsprodukt, oavsett om i flytande form, i form av vattenblandning, s.k. slurry, eller i fast form,

| c) | vidtar alla nödvändiga åtgärder för att avhjälpa följderna av eventuella överträdelser av led b för att uppnå efterlevnad av relevant gemenskapslagstiftning, inklusive direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

c)

vidtar alla nödvändiga åtgärder för att avhjälpa följderna av eventuella överträdelser av led b för att uppnå efterlevnad av relevant gemenskapslagstiftning, inklusive direktiv 2000/60/EG.

Artikel 24

Överföring

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den [datum för ikraftträdande + 18 månader]. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 25

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 26

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C [...], [...], s. [...].

1

EUT

(2)  EUT C [...], [...], s. [...].

2

EUT

(3)  
  EUT C 80, 30.3.2004, s. 35
  .

3

EUT C 80, 30.3.2004, s. 35

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 31 mars 2004.

4

ståndpunkt av den 31 mars 2004

(5)  KOM(2000) 664 slutlig.

5

(6)  EGT L 10, 14.1.1997, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(7)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

7

Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003

(8)  EGT C 65 E, 14.3.2002, s.382.

8

(9)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

9

(10)  EGT L 194, 25.7.1975, s.39. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

10

(11)  EGT L 182, 16.7.1999, s.1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

11

Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

(12)  EGT L 327, 22.2.2000, s. 1. Direktivet har ändrats genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

12

(13)  
  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56
  .

13

EUT L 143, 30.4.2004, s. 56

(14)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

14

(15)  EGT L 377, 31.12.1991, s. 20. Direktivet ändrades senast genom rådets direktiv 94/31/EG (EGT L 168, 2.7.1994, s. 28).

15

(16)  
  EGT 196, 16.8.1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

16

EGT 196

Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36)

(17)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

17

Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003

(18)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 9.

18

(19)  EGT L 404, 31.12.1992, s. 10.

19

(20)  Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 175, 5.7.1985, s. 40) i dess senaste ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (EGT L 156, 25.6.2003, s. 17).

20

(21)  EGT L 41, 14.2.2003, s. 26.

21

(22)  EGT L 129, 18.5.1976, s. 23.

22

(23)  EGT L 20, 26.1.1980, s. 43.

23

BILAGA I

STRATEGI FÖR FÖREBYGGANDE AV ALLVARLIGA OLYCKSHÄNDELSER OCH INFORMATION TILL DEN BERÖRDA ALLMÄNHETEN

1.   Strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser

Verksamhetsutövarens strategi för förebyggande av stora olyckor och säkerhetssystem skall stå i proportion till de risker för allvarliga olyckshändelser som avfallsanläggningen medför. Vid genomförandet av strategin och säkerhetssystemet skall följande faktorer beaktas:

| 1) | Strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser skall omfatta verksamhetsutövarens allmänna mål och handlingsprinciper i fråga om begränsningen av risker för allvarliga olyckshändelser. |
| --- | --- |

1)

Strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser skall omfatta verksamhetsutövarens allmänna mål och handlingsprinciper i fråga om begränsningen av risker för allvarliga olyckshändelser.

| 2) | Säkerhetssystemen skall omfatta den del av det allmänna förvaltningssystemet som innehåller organisationsstrukturen, ansvarsfördelningen samt metoder, förfaranden, processer och resurser för utarbetandet och genomförandet av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser. |
| --- | --- |

2)

Säkerhetssystemen skall omfatta den del av det allmänna förvaltningssystemet som innehåller organisationsstrukturen, ansvarsfördelningen samt metoder, förfaranden, processer och resurser för utarbetandet och genomförandet av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser.

| 3) | Följande aspekter skall tas upp i säkerhetssystemet:






  a) | Organisation och personal: uppgifter och ansvarsområden för den personal som har att göra med hanteringen av stora risker på alla olika nivåer inom organisationen. Identifiering av denna personals utbildningsbehov och tillhandahållande av den utbildning som befinns vara nödvändig. De anställdas, och i förekommande fall entreprenörernas, delaktighet. |
| --- | --- | --- |

3)

Följande aspekter skall tas upp i säkerhetssystemet:

a)

Organisation och personal: uppgifter och ansvarsområden för den personal som har att göra med hanteringen av stora risker på alla olika nivåer inom organisationen. Identifiering av denna personals utbildningsbehov och tillhandahållande av den utbildning som befinns vara nödvändig. De anställdas, och i förekommande fall entreprenörernas, delaktighet.

| b) | Identifiering och bedömning av stora risker: antagande och genomförande av förfaranden för systematisk identifiering av stora risker som uppkommer vid normala och onormala driftförhållanden samt bedömning av deras sannolikhet och allvar. |
| --- | --- |

b)

Identifiering och bedömning av stora risker: antagande och genomförande av förfaranden för systematisk identifiering av stora risker som uppkommer vid normala och onormala driftförhållanden samt bedömning av deras sannolikhet och allvar.

| c) | Driftskontroll: antagande och inrättande av förfaranden och instruktioner för säker drift, bland annat underhåll av anläggningen, processer, utrustning och tillfälliga stopp. |
| --- | --- |

c)

Driftskontroll: antagande och inrättande av förfaranden och instruktioner för säker drift, bland annat underhåll av anläggningen, processer, utrustning och tillfälliga stopp.

| d) | Hantering av förändringar: antagande och genomförande av förfaranden för planering av ändringar av avfallsanläggningar eller konstruktion av nya sådana anläggningar. |
| --- | --- |

d)

Hantering av förändringar: antagande och genomförande av förfaranden för planering av ändringar av avfallsanläggningar eller konstruktion av nya sådana anläggningar.

| e) | Planering för nödfall: antagande och genomförande av förfaranden för identifiering av förutsebara nödsituationer genom systematiska analyser samt för förberedelse, provning och översyn av räddningsplaner som kan tillämpas vid sådana nödsituationer. |
| --- | --- |

e)

Planering för nödfall: antagande och genomförande av förfaranden för identifiering av förutsebara nödsituationer genom systematiska analyser samt för förberedelse, provning och översyn av räddningsplaner som kan tillämpas vid sådana nödsituationer.

| f) | Övervakning av driften: antagande och genomförande av förfaranden för löpande bedömning av överensstämmelsen med de mål som fastställs i verksamhetsutövarens strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och dennes säkerhetssystem, samt av metoderna för undersökning och korrigering vid bristande överensstämmelse. Förfarandena skall omfatta verksamhetsutövarens system för rapportering av allvarliga olyckshändelser eller incidenter, i synnerhet sådana som har att göra med att skyddsåtgärder inte har fungerat, samt undersökning och uppföljning av dessa på grundval av de erfarenheter som gjorts. |
| --- | --- |

f)

Övervakning av driften: antagande och genomförande av förfaranden för löpande bedömning av överensstämmelsen med de mål som fastställs i verksamhetsutövarens strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och dennes säkerhetssystem, samt av metoderna för undersökning och korrigering vid bristande överensstämmelse. Förfarandena skall omfatta verksamhetsutövarens system för rapportering av allvarliga olyckshändelser eller incidenter, i synnerhet sådana som har att göra med att skyddsåtgärder inte har fungerat, samt undersökning och uppföljning av dessa på grundval av de erfarenheter som gjorts.

| g) | Inspektion och översyn: antagande och genomförande av förfaranden för regelbunden systematisk bedömning av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och säkerhetssystemens effektivitet och lämplighet. Dokumenterad översyn av strategins och säkerhetssystemets funktion och uppdatering av dessa, utförd av ledningen. |
| --- | --- |

g)

Inspektion och översyn: antagande och genomförande av förfaranden för regelbunden systematisk bedömning av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och säkerhetssystemens effektivitet och lämplighet. Dokumenterad översyn av strategins och säkerhetssystemets funktion och uppdatering av dessa, utförd av ledningen.

2.   Information till den berörda allmänheten

| 1) | Verksamhetsutövarens namn och avfallsanläggningens adress. |
| --- | --- |

1)

Verksamhetsutövarens namn och avfallsanläggningens adress.

| 2) | Informationslämnarens befattning. |
| --- | --- |

2)

Informationslämnarens befattning.

| 3) | Bekräftelse av att avfallsanläggningen omfattas av de lagar och andra författningar som genomför detta direktiv och, i förekommande fall, att informationen om de faktorer som avses i artikel 6.2 har överlämnats till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

3)

Bekräftelse av att avfallsanläggningen omfattas av de lagar och andra författningar som genomför detta direktiv och, i förekommande fall, att informationen om de faktorer som avses i artikel 6.2 har överlämnats till den behöriga myndigheten.

| 4) | En klart och enkelt formulerad redogörelse för den verksamhet eller de verksamheter som pågår inom anläggningen. |
| --- | --- |

4)

En klart och enkelt formulerad redogörelse för den verksamhet eller de verksamheter som pågår inom anläggningen.

| 5) | Vanliga eller generiska namn eller allmän riskklassificering för de ämnen och beredningar som ingår i den berörda avfallsanläggningen, samt för avfall som kan förorsaka allvarliga olyckshändelser. Denna information skall kompletteras med en redogörelse för de viktigaste farliga egenskaperna. |
| --- | --- |

5)

Vanliga eller generiska namn eller allmän riskklassificering för de ämnen och beredningar som ingår i den berörda avfallsanläggningen, samt för avfall som kan förorsaka allvarliga olyckshändelser. Denna information skall kompletteras med en redogörelse för de viktigaste farliga egenskaperna.

| 6) | Allmänna uppgifter om de allvarliga olycksriskernas art, bland annat deras potentiella effekt på den omgivande befolkningen och miljön. |
| --- | --- |

6)

Allmänna uppgifter om de allvarliga olycksriskernas art, bland annat deras potentiella effekt på den omgivande befolkningen och miljön.

| 7) | Adekvat information om hur den berörda omgivande befolkningen kommer att varnas och hållas informerad om en allvarlig olyckshändelse inträffar. |
| --- | --- |

7)

Adekvat information om hur den berörda omgivande befolkningen kommer att varnas och hållas informerad om en allvarlig olyckshändelse inträffar.

| 8) | Adekvat information om vad den berörda befolkningen skall göra och hur de skall förhålla sig vid en allvarlig olyckshändelse. |
| --- | --- |

8)

Adekvat information om vad den berörda befolkningen skall göra och hur de skall förhålla sig vid en allvarlig olyckshändelse.

| 9) | Bekräftelse av att verksamhetsutövaren är skyldig att vidta lämpliga åtgärder på plats för att hantera allvarliga olyckshändelser och minimera deras effekter, och i synnerhet att verksamhetsutövaren skall samarbeta med räddningstjänsten. |
| --- | --- |

9)

Bekräftelse av att verksamhetsutövaren är skyldig att vidta lämpliga åtgärder på plats för att hantera allvarliga olyckshändelser och minimera deras effekter, och i synnerhet att verksamhetsutövaren skall samarbeta med räddningstjänsten.

| 10) | En hänvisning till den externa planen för räddningsinsatser som upprättats för att hantera effekter av en olycka utanför anläggningen. Hit hör uppmaningen att följa alla eventuella instruktioner och uppmaningar från räddningstjänstens sida i samband med en olycka. |
| --- | --- |

10)

En hänvisning till den externa planen för räddningsinsatser som upprättats för att hantera effekter av en olycka utanför anläggningen. Hit hör uppmaningen att följa alla eventuella instruktioner och uppmaningar från räddningstjänstens sida i samband med en olycka.

| 11) | Uppgifter om var ytterligare upplysningar kan erhållas, med beaktande av de bestämmelser om sekretess som fastställs i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

11)

Uppgifter om var ytterligare upplysningar kan erhållas, med beaktande av de bestämmelser om sekretess som fastställs i nationell lagstiftning.

BILAGA II

KARAKTERISERING AV AVFALL

Det avfall som skall bortskaffas i en anläggning skall karakteriseras så att man på lång sikt kan garantera anläggningens fysiska och kemiska stabilitet och förebygga allvarliga olyckshändelser. Avfallskarakteriseringen skall i förekommande fall och i överensstämmelse med anläggningens kategori omfatta följande aspekter:

| 1. | En redogörelse för det berörda avfallets förväntade fysiska, kemiska och radiologiska egenskaper
  , med särskilt omnämnande av hur stabilt det är under de atmosfäriska och meteorologiska förhållanden som råder vid markytan
  . |
| --- | --- |

1.

En redogörelse för det berörda avfallets förväntade fysiska, kemiska och radiologiska egenskaper
  , med särskilt omnämnande av hur stabilt det är under de atmosfäriska och meteorologiska förhållanden som råder vid markytan
  .

| 2. | En klassificering av avfallet i enlighet med de relevanta punkterna i kommissionens beslut 2000/532/EG (1), med särskilt beaktande av avfallets farliga egenskaper. |
| --- | --- |

2.

En klassificering av avfallet i enlighet med de relevanta punkterna i kommissionens beslut 2000/532/EG (1), med särskilt beaktande av avfallets farliga egenskaper.

| 3. | En beskrivning av de kemiska ämnen som kommer att användas vid bearbetningen av mineraltillgångarna, och dessa ämnens stabilitet. |
| --- | --- |

3.

En beskrivning av de kemiska ämnen som kommer att användas vid bearbetningen av mineraltillgångarna, och dessa ämnens stabilitet.

| 4. | En redogörelse för deponeringsmetoden. |
| --- | --- |

4.

En redogörelse för deponeringsmetoden.

| 5. | En redogörelse för vilket transportsystem som kommer att tillämpas. |
| --- | --- |

5.

En redogörelse för vilket transportsystem som kommer att tillämpas.

---

(1)  EGT L 203, 28.7.2001, s. 18.

BILAGA III

KRITERIER FÖR KLASSIFICERING AV AVFALLSANLÄGGNINGAR

En avfallsanläggning skall klassificeras i kategori A om

| — | förlust av människoliv
  och/eller betydande skador på miljön
  om anläggningen skadas eller kollapsar inte fullständigt kan uteslutas på grundval av en riskanalys för vilken faktorer som avfallsanläggningens storlek, lokalisering och miljöinverkan har beaktats, eller |
| --- | --- |

—

förlust av människoliv
  och/eller betydande skador på miljön
  om anläggningen skadas eller kollapsar inte fullständigt kan uteslutas på grundval av en riskanalys för vilken faktorer som avfallsanläggningens storlek, lokalisering och miljöinverkan har beaktats, eller

| — | om anläggningen innehåller avfall som över en viss tröskel har klassificerats som farligt enligt direktiv 91/689/EEG, eller |
| --- | --- |

—

om anläggningen innehåller avfall som över en viss tröskel har klassificerats som farligt enligt direktiv 91/689/EEG, eller

| — | om anläggningen innehåller ämnen eller beredningar som över en viss tröskel klassificeras som farliga enligt direktiv 67/548/EEG eller 1999/45/EG. |
| --- | --- |

—

om anläggningen innehåller ämnen eller beredningar som över en viss tröskel klassificeras som farliga enligt direktiv 67/548/EEG eller 1999/45/EG.

P5_TA(2004)0241

Tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor: Århuskonventionen*

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003) 625 — C5-0526/2003 — 2003/ 0249(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 625) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 625) (1),

| — | med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0526/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0526/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0173/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0173/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och FN:s generalsekreterare parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och FN:s generalsekreterare parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) Genom sina bestämmelser om tillgång till rättslig prövning främjar Århuskonventionen rätten till en rättvis rättegång i miljöfrågor. Allmänheten ges — under vissa villkor — möjlighet att försvara sin rätt att leva i en miljö som är förenlig med den enskildes hälsa och välbefinnande och att utöva sin skyldighet att skydda och förbättra miljön. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 2a (nytt)

(2a) Genom sina bestämmelser om tillgång till rättslig prövning främjar Århuskonventionen rätten till en rättvis rättegång i miljöfrågor. Allmänheten ges — under vissa villkor — möjlighet att försvara sin rätt att leva i en miljö som är förenlig med den enskildes hälsa och välbefinnande och att utöva sin skyldighet att skydda och förbättra miljön.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0242

Satellitbaserad radionavigation *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättandet av organ för förvaltning av det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (KOM(2003) 471 — C5-0391/2003 — 2003/0177(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 471) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 471) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0391/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0391/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0209/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0209/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet i den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet i den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 6 |
| (6) För att uppnå detta mål
  kan övervakningsmyndighetens ingå ett koncessionsavtal med ett konsortium som väljs ut
  när Galileoprojektets utvecklingsfas har genomförts
  . Det är också övervakningsmyndighetens uppgift att övervaka att konsortiet uppfyller de förpliktelser som följer av avtalet, framför allt i fråga om det allmännas intressen. | (6) För att uppnå detta mål
  bör övervakningsmyndigheten ingå ett koncessionsavtal med ett konsortium som väljs ut
  av rådet i samarbete med det gemensamma företaget och kommissionen i god tid före slutförandet av utvecklingsfasen
  . Det är också övervakningsmyndighetens uppgift att övervaka att konsortiet uppfyller de förpliktelser som följer av avtalet, framför allt i fråga om det allmännas intressen. |
| Ändring 2 |
| Skäl 7a (nytt) |
| | (7a) Övervakningsmyndigheten bör ansvara för att systemet och dess komponenter certifieras. |
| Ändring 3 |
| Skäl 11 |
| (11) När det gemensamma företaget Galileo avvecklas i samband med att utvecklingsfasen är avslutad,
  bör företaget till
  övervakningsmyndigheten
  överlåta äganderätten
  till hela det europeiska systemet för satellitbaserad radionavigation (Egnos och Galileo)
  , inklusive
  vad koncessionshavaren utvecklat under uppbyggnadsfasen
  . Det motiveras av att projektets utformnings- och utvecklingsfaser finansieras helt och hållet med offentliga medel och att allt som på så sätt utvecklats
  kommer att ställas till koncessionshavarens förfogande.
  Det utgör också en kompensation för att en betydande del av uppbyggnadsfasen torde behöva finansieras med bidrag från gemenskapen. | (11) När det gemensamma företaget Galileo avvecklas i samband med att utvecklingsfasen är avslutad,
  blir
  övervakningsmyndigheten
  ägare
  till hela det europeiska systemet för satellitbaserad radionavigation (Egnos och Galileo)
  eftersom projektets utformnings- och utvecklingsfaser helt och hållet finansierats med offentliga medel. Allt
  vad koncessionshavaren utvecklat under uppbyggnadsfasen
  övergår likaså i övervakningsmyndighetens ägo eftersom det till väsentlig del finansierats med gemenskapsmedel. Alla delar av satellitnavigationssystemet
  kommer att ställas till koncessionshavarens förfogande. |
| Ändring 4 |
| Skäl 14 |
| (14) Det måste finnas utrymme för inrättandet av en vetenskaplig och teknisk kommitté med uppdrag att göra utredningar och lämna sakkunnigutlåtanden. | (14) Det måste finnas utrymme för inrättandet av en vetenskaplig och teknisk kommitté med uppdrag att göra utredningar och lämna sakkunnigutlåtanden.
  I huvudsak bör det konstruktiva arbete som utförs av signalarbetsgruppen (Signal Task Force) beaktas i denna kommitté. |
| Ändring 5 |
| Skäl 15a (nytt) |
| | (15a) Insyn måste beredas i förfarandet för tillsättning av de olika befattningarna. |
| Ändring 6 |
| Artikel 2, strecksats 1 |
| — | Verka som koncessionsgivande myndighet gentemot den privata koncessionshavare som fått i uppdrag att genomföra och leda projektets uppbyggnads- och driftsfaser och för detta ändamål ingå ett koncessionsavtal med koncessionshavaren
  ;
  se till att koncessionshavaren uppfyller koncessionsavtalet och tillhörande kravspecifikationer, samt till koncessionshavaren upplåta rätten att under koncessionstiden utnyttja de materiella och immateriella tillgångar som nämns i artikel 3.1. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 6

(6) För att uppnå detta mål
  kan övervakningsmyndighetens ingå ett koncessionsavtal med ett konsortium som väljs ut
  när Galileoprojektets utvecklingsfas har genomförts
  . Det är också övervakningsmyndighetens uppgift att övervaka att konsortiet uppfyller de förpliktelser som följer av avtalet, framför allt i fråga om det allmännas intressen.

(6) För att uppnå detta mål
  bör övervakningsmyndigheten ingå ett koncessionsavtal med ett konsortium som väljs ut
  av rådet i samarbete med det gemensamma företaget och kommissionen i god tid före slutförandet av utvecklingsfasen
  . Det är också övervakningsmyndighetens uppgift att övervaka att konsortiet uppfyller de förpliktelser som följer av avtalet, framför allt i fråga om det allmännas intressen.

Ändring 2

Skäl 7a (nytt)

(7a) Övervakningsmyndigheten bör ansvara för att systemet och dess komponenter certifieras.

Ändring 3

Skäl 11

(11) När det gemensamma företaget Galileo avvecklas i samband med att utvecklingsfasen är avslutad,
  bör företaget till
  övervakningsmyndigheten
  överlåta äganderätten
  till hela det europeiska systemet för satellitbaserad radionavigation (Egnos och Galileo)
  , inklusive
  vad koncessionshavaren utvecklat under uppbyggnadsfasen
  . Det motiveras av att projektets utformnings- och utvecklingsfaser finansieras helt och hållet med offentliga medel och att allt som på så sätt utvecklats
  kommer att ställas till koncessionshavarens förfogande.
  Det utgör också en kompensation för att en betydande del av uppbyggnadsfasen torde behöva finansieras med bidrag från gemenskapen.

(11) När det gemensamma företaget Galileo avvecklas i samband med att utvecklingsfasen är avslutad,
  blir
  övervakningsmyndigheten
  ägare
  till hela det europeiska systemet för satellitbaserad radionavigation (Egnos och Galileo)
  eftersom projektets utformnings- och utvecklingsfaser helt och hållet finansierats med offentliga medel. Allt
  vad koncessionshavaren utvecklat under uppbyggnadsfasen
  övergår likaså i övervakningsmyndighetens ägo eftersom det till väsentlig del finansierats med gemenskapsmedel. Alla delar av satellitnavigationssystemet
  kommer att ställas till koncessionshavarens förfogande.

Ändring 4

Skäl 14

(14) Det måste finnas utrymme för inrättandet av en vetenskaplig och teknisk kommitté med uppdrag att göra utredningar och lämna sakkunnigutlåtanden.

(14) Det måste finnas utrymme för inrättandet av en vetenskaplig och teknisk kommitté med uppdrag att göra utredningar och lämna sakkunnigutlåtanden.
  I huvudsak bör det konstruktiva arbete som utförs av signalarbetsgruppen (Signal Task Force) beaktas i denna kommitté.

Ändring 5

Skäl 15a (nytt)

(15a) Insyn måste beredas i förfarandet för tillsättning av de olika befattningarna.

Ändring 6

Artikel 2, strecksats 1

—

Verka som koncessionsgivande myndighet gentemot den privata koncessionshavare som fått i uppdrag att genomföra och leda projektets uppbyggnads- och driftsfaser och för detta ändamål ingå ett koncessionsavtal med koncessionshavaren
  ;
  se till att koncessionshavaren uppfyller koncessionsavtalet och tillhörande kravspecifikationer, samt till koncessionshavaren upplåta rätten att under koncessionstiden utnyttja de materiella och immateriella tillgångar som nämns i artikel 3.1.

| — | Verka som koncessionsgivande myndighet gentemot den privata koncessionshavare som fått i uppdrag att genomföra och leda projektets uppbyggnads- och driftsfaser och för detta ändamål ingå ett koncessionsavtal med koncessionshavaren
  . I fall av dröjsmål vid inrättandet av övervakningsmyndigheten kan kommissionen och rådet ge det gemensamma företaget i uppdrag att skriva under avtalet. Övervakningsmyndigheten skall
  se till att koncessionshavaren uppfyller koncessionsavtalet och tillhörande kravspecifikationer, samt till koncessionshavaren upplåta rätten att under koncessionstiden utnyttja de materiella och immateriella tillgångar som nämns i artikel 3.1. |
| --- | --- |

—

Verka som koncessionsgivande myndighet gentemot den privata koncessionshavare som fått i uppdrag att genomföra och leda projektets uppbyggnads- och driftsfaser och för detta ändamål ingå ett koncessionsavtal med koncessionshavaren
  . I fall av dröjsmål vid inrättandet av övervakningsmyndigheten kan kommissionen och rådet ge det gemensamma företaget i uppdrag att skriva under avtalet. Övervakningsmyndigheten skall
  se till att koncessionshavaren uppfyller koncessionsavtalet och tillhörande kravspecifikationer, samt till koncessionshavaren upplåta rätten att under koncessionstiden utnyttja de materiella och immateriella tillgångar som nämns i artikel 3.1.

Ändring 7

Artikel 2, strecksats 4

| — | Förvalta alla frekvenser som behövs för driften av systemet
  ,
  svara för samordningen av medlemsstaternas åtgärder i detta sammanhang samt verka som koncessionshavarens förhandlingspart när det gäller frågor om användningen av frekvenserna. |
| --- | --- |

—

Förvalta alla frekvenser som behövs för driften av systemet
  ,
  svara för samordningen av medlemsstaternas åtgärder i detta sammanhang samt verka som koncessionshavarens förhandlingspart när det gäller frågor om användningen av frekvenserna.

| — | Förvalta
  nyttjanderätterna till
  alla frekvenser som behövs för driften av systemet
  . Medlemsstaterna skall förklara sig redo att överföra dessa nyttjanderätter på övervakningsmyndigheten. Denna svarar
  för samordningen av medlemsstaternas åtgärder i detta sammanhang samt verka som koncessionshavarens förhandlingspart när det gäller frågor om användningen av frekvenserna. |
| --- | --- |

—

Förvalta
  nyttjanderätterna till
  alla frekvenser som behövs för driften av systemet
  . Medlemsstaterna skall förklara sig redo att överföra dessa nyttjanderätter på övervakningsmyndigheten. Denna svarar
  för samordningen av medlemsstaternas åtgärder i detta sammanhang samt verka som koncessionshavarens förhandlingspart när det gäller frågor om användningen av frekvenserna.

Ändring 8

Artikel 2, strecksats 4a (ny)

| — | Ansvara för certifiering av systemet och dess komponenter, samt ge erkända certifieringsorgan i uppdrag att tilldela certifikaten och att kontrollera efterlevnaden av relevanta standarder och krav. |
| --- | --- |

—

Ändring 10/rev

Artikel 4, punkt 3

3. Övervakningsmyndighetens skall ha sitt säte i Bryssel. Den får sätta upp lokalkontor i
  medlemsstaterna
  förutsatt att de senare lämnar sitt samtycke.

3. Övervakningsmyndigheten skall ha sitt säte
  i geografisk närhet till koncessionshavarens säte. Myndigheten skall ha sitt andra säte
  i Bryssel. Den får sätta upp lokalkontor i
  andra medlemsstater
  förutsatt att de senare lämnar sitt samtycke.

Ändring 11/rev

Artikel 5, punkt 2

2. Styrelsen består av tolv ledamöter.
  Sex
  av dessa utses av kommissionen och
  sex
  av Europeiska unionens råd. Styrelsen utses för fem år. Detta mandat kan förnyas en gång.

2. Styrelsen består av tolv ledamöter.
  Fyra
  av dessa utses av kommissionen och
  åtta
  av Europeiska unionens råd. Styrelsen utses för fem år. Detta mandat kan förnyas en gång.
  Europaparlamentet kan utse en observatör till styrelsens sammanträden.

Ändring 9

Artikel 20

Ett permanent och insatsberett center för säkerhet och tillförlitlighet skall inrättas vid rådets generalsekretariat
  .

I en gemensam åtgärd från rådet skall Europeiska unionens behörighet beskrivas för de fall då systemets funktion och verkan äventyrar unionens och dess medlemsstaters inre och yttre säkerhet
  .

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0243

Europeiskt bevisupptagningsbeslut *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål (KOM(2003) 688 — C5-0609/2003 — 2003/0270(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 688) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 688) (1),

| — | med beaktande av artikel 31 och artikel 34.2 b i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31 och artikel 34.2 b i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0609/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0609/2003),

| — | med beaktande av artiklarna 106 och 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 106 och 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0214/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0214/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 3 |
| (3) Rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna var den första konkreta åtgärden inom straffrättsområdet för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande. | (3) Rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna var den första konkreta åtgärden inom straffrättsområdet för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande
  , även om medlemsstaternas tillämpning av det varit beklagligt långsam och ofullständig
  . |
| Ändring 2 |
| Artikel 6, stycke 1a (nytt) |
| | Den utfärdande myndigheten skall i beslutet intyga att bestämmelserna i första stycket efterlevs. |
| Ändring 3 |
| Artikel 9, punkt 1 |
| 1. Om den utfärdande myndigheten behöver inhämta föremål, handlingar eller uppgifter utöver de som omfattats av ett tidigare europeiskt bevisupptagningsbeslut som utfärdats för samma förfaranden, och förutsatt att innehållet i det ursprungliga beslutet om bevisupptagning fortfarande är riktigt, behöver denna myndighet inte utfärda ett nytt europeiskt bevisupptagningsbeslut. Under sådana förhållanden skall myndigheten utfärda ett beslut om upptagande av ytterligare bevisning som innehåller de uppgifter som anges i formulär B i bilagan. | 1. Om den utfärdande myndigheten behöver inhämta föremål, handlingar eller uppgifter utöver de som omfattats av ett tidigare europeiskt bevisupptagningsbeslut som utfärdats för samma förfaranden, och förutsatt att innehållet i det ursprungliga beslutet om bevisupptagning fortfarande är riktigt, behöver denna myndighet inte utfärda ett nytt europeiskt bevisupptagningsbeslut. Under sådana förhållanden skall myndigheten utfärda ett beslut om upptagande av ytterligare bevisning som innehåller de uppgifter som anges i formulär B i bilagan
  och tydligt bland annat ange skälen till att beslutet om upptagande av ytterligare uppgifter är giltigt enligt villkoren för det ursprungliga bevisupptagningsbeslutet och artikel 6
  . |
| Ändring 8 |
| Artikel 10, punkt 4a (ny) |
| | 4a. När uppgifter utbyts i enlighet med detta ramdirektiv får den person som uppgifterna gäller åberopa sin rätt till uppgiftsskydd, inklusive den rätt att blockera, korrigera, stryka och få tillgång till personuppgifter och därtill hörande rättsmedel som han eller hon skulle ha enligt lag i antingen den utfärdande eller den verkställande medlemsstaten. Den person som uppgifterna gäller får framför allt åberopa de rättigheter som han eller hon skulle ha enligt lag i antingen den utfärdande eller den verkställande medlemsstaten när det gäller den verkställande medlemsstatens användning av det kriminalregister som överförts i enlighet med detta ramdirektiv, inklusive bestämmelserna om återanpassning av brottslingar och om användning av detta register för att fastställa skuldfrågan eller domarna i brottmål. |
| Ändring 9 |
| Artikel 12, punkt 1, led b |
| (b) | Fysiska
  personer
  får
  inte tvingas att förete föremål, handlingar eller uppgifter om de därigenom riskerar att röja egen brottslighet. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 3

(3) Rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna var den första konkreta åtgärden inom straffrättsområdet för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande.

(3) Rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna var den första konkreta åtgärden inom straffrättsområdet för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande
  , även om medlemsstaternas tillämpning av det varit beklagligt långsam och ofullständig
  .

Ändring 2

Artikel 6, stycke 1a (nytt)

Den utfärdande myndigheten skall i beslutet intyga att bestämmelserna i första stycket efterlevs.

Ändring 3

Artikel 9, punkt 1

1. Om den utfärdande myndigheten behöver inhämta föremål, handlingar eller uppgifter utöver de som omfattats av ett tidigare europeiskt bevisupptagningsbeslut som utfärdats för samma förfaranden, och förutsatt att innehållet i det ursprungliga beslutet om bevisupptagning fortfarande är riktigt, behöver denna myndighet inte utfärda ett nytt europeiskt bevisupptagningsbeslut. Under sådana förhållanden skall myndigheten utfärda ett beslut om upptagande av ytterligare bevisning som innehåller de uppgifter som anges i formulär B i bilagan.

1. Om den utfärdande myndigheten behöver inhämta föremål, handlingar eller uppgifter utöver de som omfattats av ett tidigare europeiskt bevisupptagningsbeslut som utfärdats för samma förfaranden, och förutsatt att innehållet i det ursprungliga beslutet om bevisupptagning fortfarande är riktigt, behöver denna myndighet inte utfärda ett nytt europeiskt bevisupptagningsbeslut. Under sådana förhållanden skall myndigheten utfärda ett beslut om upptagande av ytterligare bevisning som innehåller de uppgifter som anges i formulär B i bilagan
  och tydligt bland annat ange skälen till att beslutet om upptagande av ytterligare uppgifter är giltigt enligt villkoren för det ursprungliga bevisupptagningsbeslutet och artikel 6
  .

Ändring 8

Artikel 10, punkt 4a (ny)

4a. När uppgifter utbyts i enlighet med detta ramdirektiv får den person som uppgifterna gäller åberopa sin rätt till uppgiftsskydd, inklusive den rätt att blockera, korrigera, stryka och få tillgång till personuppgifter och därtill hörande rättsmedel som han eller hon skulle ha enligt lag i antingen den utfärdande eller den verkställande medlemsstaten. Den person som uppgifterna gäller får framför allt åberopa de rättigheter som han eller hon skulle ha enligt lag i antingen den utfärdande eller den verkställande medlemsstaten när det gäller den verkställande medlemsstatens användning av det kriminalregister som överförts i enlighet med detta ramdirektiv, inklusive bestämmelserna om återanpassning av brottslingar och om användning av detta register för att fastställa skuldfrågan eller domarna i brottmål.

Ändring 9

Artikel 12, punkt 1, led b

(b)

Fysiska
  personer
  får
  inte tvingas att förete föremål, handlingar eller uppgifter om de därigenom riskerar att röja egen brottslighet.

| (b) | Enligt lag i den utfärdande eller den verkställande medlemsstaten får
  personer inte tvingas att förete föremål, handlingar eller uppgifter om de därigenom riskerar att röja egen brottslighet. |
| --- | --- |

(b)

Enligt lag i den utfärdande eller den verkställande medlemsstaten får
  personer inte tvingas att förete föremål, handlingar eller uppgifter om de därigenom riskerar att röja egen brottslighet.

Ändring 10

Artikel 13, inledningen

Den utfärdande myndigheten
  får
  kräva att den verkställande myndigheten

Utan att det hindrar artiklarna 11 och 12 får
  den utfärdande myndigheten kräva att den verkställande myndigheten

Ändring 11

Artikel 15, punkt 1

1. En domstol, undersökningsdomare eller åklagarmyndighet i den verkställande staten skall vägra att erkänna eller verkställa ett europeiskt bevisupptagningsbeslut
  om det skulle strida mot förbudet mot lagföring flera gånger för samma brott i rambeslut 2003/.../RIF om tillämpningen av ne bis in idem-principen.

1. En domstol, undersökningsdomare eller åklagarmyndighet i den verkställande staten skall vägra att erkänna eller verkställa ett europeiskt bevisupptagningsbeslut
  i följande fall:

| (a) | Om det skulle strida mot förbudet mot lagföring flera gånger för samma brott i rambeslut 2003/.../RIF om tillämpningen av ne bis in idem-principen, eller om den utfärdande medlemsstaten har gått med på att företräde skall ges till ett forum i en annan medlemsstat i enlighet med artikel 4 i det rambeslutet, i överensstämmelse med andra gemenskapsinstrument eller på annat sätt efter överenskommelse med den utfärdande medlemsstaten. |
| --- | --- |

(a)

Om det skulle strida mot förbudet mot lagföring flera gånger för samma brott i rambeslut 2003/.../RIF om tillämpningen av ne bis in idem-principen, eller om den utfärdande medlemsstaten har gått med på att företräde skall ges till ett forum i en annan medlemsstat i enlighet med artikel 4 i det rambeslutet, i överensstämmelse med andra gemenskapsinstrument eller på annat sätt efter överenskommelse med den utfärdande medlemsstaten.

| (b) | Om det brott som ligger till grund för bevisupptagningsbeslutet omfattas av amnesti i den verkställande medlemsstaten då denna var behörig att lagföra brottet enligt sin egen strafflag. |
| --- | --- |

(b)

Om det brott som ligger till grund för bevisupptagningsbeslutet omfattas av amnesti i den verkställande medlemsstaten då denna var behörig att lagföra brottet enligt sin egen strafflag.

| (c) | Om den person som är föremål för ett europeiskt bevisupptagningsbeslut på grund av sin ålder ännu inte kan ställas till straffrättsligt ansvar för de gärningar som ligger till grund för bevisupptagningsbeslutet enligt den verkställande medlemsstatens lag. |
| --- | --- |

(c)

Om den person som är föremål för ett europeiskt bevisupptagningsbeslut på grund av sin ålder ännu inte kan ställas till straffrättsligt ansvar för de gärningar som ligger till grund för bevisupptagningsbeslutet enligt den verkställande medlemsstatens lag.

| (d) | Om det finns objektiva skäl för att tro att bevisupptagningsbeslutet har utfärdats för att lagföra eller straffa en person på grund av dennes kön, ras, religion, etniska ursprung, nationalitet, språk, politiska uppfattning eller sexuella läggning, eller att denna persons ställning kan skadas av något av dessa skäl. |
| --- | --- |

(d)

Om det finns objektiva skäl för att tro att bevisupptagningsbeslutet har utfärdats för att lagföra eller straffa en person på grund av dennes kön, ras, religion, etniska ursprung, nationalitet, språk, politiska uppfattning eller sexuella läggning, eller att denna persons ställning kan skadas av något av dessa skäl.

| (e) | Om detta bevisupptagningsbeslut skulle hindra en medlemsstat från att tillämpa sina konstitutionella regler om prövning i laga ordning, skydd för privatlivet och personuppgifter, föreningsfrihet, tryckfrihet och yttrandefrihet i andra medier. |
| --- | --- |

(e)

Om detta bevisupptagningsbeslut skulle hindra en medlemsstat från att tillämpa sina konstitutionella regler om prövning i laga ordning, skydd för privatlivet och personuppgifter, föreningsfrihet, tryckfrihet och yttrandefrihet i andra medier.

| (f) | Om det finns godtagbara skäl att anta att verkställigheten av bevisupptagningsbeslutet skulle undergräva skyldigheten att respektera de grundläggande rättigheter och rättsprinciper som fastställs i artikel 6 i fördraget, särskilt när det gäller rätten till en opartisk rättegång eller rätten till respekt för privatlivet, inklusive uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

(f)

Om det finns godtagbara skäl att anta att verkställigheten av bevisupptagningsbeslutet skulle undergräva skyldigheten att respektera de grundläggande rättigheter och rättsprinciper som fastställs i artikel 6 i fördraget, särskilt när det gäller rätten till en opartisk rättegång eller rätten till respekt för privatlivet, inklusive uppgiftsskydd.

Ändring 12

Artikel 19, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall införa de bestämmelser som behövs för att se till att alla berörda parter, inklusive tredje man med giltiga skäl, kan överklaga ett europeiskt bevisupptagningsbeslut som verkställts i enlighet med artikel 11
  med hjälp av straffprocessuella tvångsmedel
  och därmed tillvarata sina berättigade intressen.

1. Medlemsstaterna skall införa de bestämmelser som behövs för att se till att alla berörda parter, inklusive tredje man med giltiga skäl, kan överklaga ett europeiskt bevisupptagningsbeslut som verkställts i enlighet med artikel 11 och därmed tillvarata sina berättigade intressen.

Ändringsförslag 13

Artikel 19a (ny)

Artikel 19a

Efterföljande bevisanvändning

Användningen av de bevis som inhämtats enligt detta rambeslut får inte på något sätt påverka försvarets rättigheter vid efterföljande rättsliga förhandlingar där dessa bevis används, särskilt när det gäller godtagande av bevisen, skyldigheten att lämna ut dessa bevis till försvaret och försvarets möjligheter att ifrågasätta dem.

Ändring 4

Artikel 22, punkt 4a (ny)

4a. Senast den 1 oktober 2006 och därefter varje år skall kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av detta rambeslut till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och särskilt övervaka tilllämpningen av rättssäkerhetsgarantier.

Ändring 5

Artikel 25, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta rambeslut före den 1 januari 2005.

1. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta rambeslut före den 1 januari 2005
  , och de skall göra allt de kan för att före detta datum enas om ett rambeslut om rättssäkerhetsgarantier för tilltalade, som även gäller bevisupptagning och bevis tillåtlighet
  .

Ändring 6

Artikel 25, punkt 2a (ny)

2a. Varje medlemsstat skall i en förklaring, som inlämnas till rådets generalsekretariat, ange de nationella organ som utsetts till utfärdande myndighet och verkställande myndighet.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0244

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning *

Europaparalmentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (KOM(2003) 854 — C5-0080/2004 — 2003/0334(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 854) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 854) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0080/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0080/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0208/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A5-0208/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet, om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet, om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet, om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet, om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 11 |
| (11) Enligt artikel 3 i fördraget skall gemenskapen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är därför lämpligt att införa föreskrifter om en balanserad representation av män och kvinnor i styrelsens sammansättning. | (11) Enligt artikel 3 i fördraget skall gemenskapen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är därför lämpligt att införa föreskrifter om en balanserad representation av män och kvinnor i styrelsens
  och byråns
  sammansättning. |
| Ändring 2 |
| ARTIKEL 1, LED 2
  Artikel 4, punkt 2, styckena 2 och 3 (förordning (EEG) nr 337/75) |
| De ledamöter som avses i punkterna (a), (b) och (c) i första stycket skall utses av rådet. | De ledamöter som avses i punkterna (a), (b) och (c) i första stycket skall utses av rådet
  på grundval av förteckningar
  över kandidater
  som skall
  lämnas in
  av
  medlemsstaterna, arbetsgivarnas organisationer och arbetstagarnas organisationer. |
| När förteckningen
  över kandidater lämnas in
  skall
  medlemsstaterna, arbetsgivarnas organisationer och arbetstagarnas organisationer
  söka att se till att det finns en balanserad representation av män och kvinnor i sammansättningen av styrelsen
  . | |
| Ändring 3 |
| ARTIKEL 1, LED 2
  Artikel 4, punkt 2, stycke 5 (förordning (EEG) nr 337/75) |
| Rådet skall offentliggöra förteckningen över styrelseledamöterna i Europeiska unionens officiella tidning. | Rådet skall offentliggöra förteckningen över styrelseledamöterna
  och byråns medlemmar
  i Europeiska unionens officiella tidning
  och på centrumets webbplats
  . |
| Ändring 4 |
| ARTIKEL 1, LED 2
  Artikel 4, punkt 4 (förordning (EEG) 337/75) |
| 4. Styrelsen skall välja sin ordförande och tre vice ordförande bland de tre grupper som avses i punkt 5
  och kommissionen
  , för en
  ettårsperiod
  som kan förlängas. | 4. Styrelsen skall välja sin ordförande och tre vice ordförande bland de tre grupper som avses i punkt 5, för en
  tvåårsperiod
  som kan förlängas. |
| Ändring 5 |
| ARTIKEL 1, LED 2
  Artikel 4, punkt 5 (förordning (EEG) nr 337/75) |
| 5. Företrädarna för regeringar, arbetstagarnas organisationer samt arbetsgivarnas organisationer skall bilda var sin grupp inom styrelsen. Varje grupp skall utse en samordnare. Samordnarna för arbetsgivarnas och arbetstagarnas grupper skall vara företrädare för sina organisationer på europeisk nivå och delta i styrelsens möten utan rösträtt. | 5. Företrädarna för regeringar, arbetstagarnas organisationer samt arbetsgivarnas organisationer skall bilda var sin grupp inom styrelsen. Varje grupp skall utse en samordnare. Samordnarna för arbetsgivarnas och arbetstagarnas grupper skall vara företrädare för sina organisationer på europeisk nivå och delta i styrelsens
  och byråns
  möten utan rösträtt. |
| Ändring 6 |
| ARTIKEL 1, LED 2
  Artikel 4, punkt 8a (ny) (förordning (EEG) nr 337/75) |
| | 8a. Medlemsstaterna, de organisationer som avses i punkt 2, rådet, kommissionen och styrelsen skall alla, i enlighet med sina befogenheter, försöka se till att män och kvinnor är jämnt representerade i de nomineringar och utnämningar som avses i punkt 2, det val som avses i punkt 4 och de utnämningar som avses i punkt 8. |
| Ändring 7 |
| ARTIKEL 1, LED 2A (nytt)
  Artikel 6, punkt 1 (förordning (EEG) 337/75) |
| | 2a) | Artikel 6.1 skall ersättas med följande text:



  1.
     
  Direktören och vice direktören skall utses av kommissionen på grundval av en kandidatlista som lagts fram av styrelsen. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 11

(11) Enligt artikel 3 i fördraget skall gemenskapen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är därför lämpligt att införa föreskrifter om en balanserad representation av män och kvinnor i styrelsens sammansättning.

(11) Enligt artikel 3 i fördraget skall gemenskapen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är därför lämpligt att införa föreskrifter om en balanserad representation av män och kvinnor i styrelsens
  och byråns
  sammansättning.

Ändring 2

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 4, punkt 2, styckena 2 och 3 (förordning (EEG) nr 337/75)

De ledamöter som avses i punkterna (a), (b) och (c) i första stycket skall utses av rådet.

De ledamöter som avses i punkterna (a), (b) och (c) i första stycket skall utses av rådet
  på grundval av förteckningar
  över kandidater
  som skall
  lämnas in
  av
  medlemsstaterna, arbetsgivarnas organisationer och arbetstagarnas organisationer.

När förteckningen
  över kandidater lämnas in
  skall
  medlemsstaterna, arbetsgivarnas organisationer och arbetstagarnas organisationer
  söka att se till att det finns en balanserad representation av män och kvinnor i sammansättningen av styrelsen
  .

Ändring 3

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 4, punkt 2, stycke 5 (förordning (EEG) nr 337/75)

Rådet skall offentliggöra förteckningen över styrelseledamöterna i Europeiska unionens officiella tidning.

Rådet skall offentliggöra förteckningen över styrelseledamöterna
  och byråns medlemmar
  i Europeiska unionens officiella tidning
  och på centrumets webbplats
  .

Ändring 4

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 4, punkt 4 (förordning (EEG) 337/75)

4. Styrelsen skall välja sin ordförande och tre vice ordförande bland de tre grupper som avses i punkt 5
  och kommissionen
  , för en
  ettårsperiod
  som kan förlängas.

4. Styrelsen skall välja sin ordförande och tre vice ordförande bland de tre grupper som avses i punkt 5, för en
  tvåårsperiod
  som kan förlängas.

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 4, punkt 5 (förordning (EEG) nr 337/75)

5. Företrädarna för regeringar, arbetstagarnas organisationer samt arbetsgivarnas organisationer skall bilda var sin grupp inom styrelsen. Varje grupp skall utse en samordnare. Samordnarna för arbetsgivarnas och arbetstagarnas grupper skall vara företrädare för sina organisationer på europeisk nivå och delta i styrelsens möten utan rösträtt.

5. Företrädarna för regeringar, arbetstagarnas organisationer samt arbetsgivarnas organisationer skall bilda var sin grupp inom styrelsen. Varje grupp skall utse en samordnare. Samordnarna för arbetsgivarnas och arbetstagarnas grupper skall vara företrädare för sina organisationer på europeisk nivå och delta i styrelsens
  och byråns
  möten utan rösträtt.

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 4, punkt 8a (ny) (förordning (EEG) nr 337/75)

8a. Medlemsstaterna, de organisationer som avses i punkt 2, rådet, kommissionen och styrelsen skall alla, i enlighet med sina befogenheter, försöka se till att män och kvinnor är jämnt representerade i de nomineringar och utnämningar som avses i punkt 2, det val som avses i punkt 4 och de utnämningar som avses i punkt 8.

Ändring 7

ARTIKEL 1, LED 2A (nytt)

Artikel 6, punkt 1 (förordning (EEG) 337/75)

2a)

1.
     
  Direktören och vice direktören skall utses av kommissionen på grundval av en kandidatlista som lagts fram av styrelsen.

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED 2B (nytt)

Artikel 6, punkt 2 (förordning (EEG) 337/75)

| 2b) | Artikel 6.2 skall ersättas med följande text:



  2.
     
  Direktören och vice direktören skall väljas på grundval av sin duglighet, och deras oavhängighet får inte kunna ifrågasättas. |
| --- | --- |

2b)

2.
     
  Direktören och vice direktören skall väljas på grundval av sin duglighet, och deras oavhängighet får inte kunna ifrågasättas.

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED 2C (nytt)

Artikel 6, punkt 2a (ny) (förordning (EEG) 337/75)

| 2c) | I artikel 6 skall följande punkt 2a läggas till:



  2a.
     
  Direktören och vice direktören skall utses för en femårsperiod. Deras mandat skall kunna förnyas. |
| --- | --- |

2c)

2a.
     
  Direktören och vice direktören skall utses för en femårsperiod. Deras mandat skall kunna förnyas.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0245

Skydd av flygpassagerares personuppgifter

Europaparlamentets resolution om förslaget till kommissionens beslut om skyddsnivån för de personuppgifter ur bokningsregistret (Passenger Name Records) (PNR) som överförs till Förenta staternas tull- och gränskontrollmyndigheter (2004/2011(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), särskilt artikel 25 i detta, och av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 av den 24 juli 1989 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), särskilt artikel 25 i detta, och av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 av den 24 juli 1989 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till beslut om skyddsnivån för de personuppgifter ur bokningsregistret (Passenger Name Records) (PNR) som överförs till Förenta staternas tull- och gränskontrollmyndigheter (C5-0124/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till beslut om skyddsnivån för de personuppgifter ur bokningsregistret (Passenger Name Records) (PNR) som överförs till Förenta staternas tull- och gränskontrollmyndigheter (C5-0124/2004),

| — | med beaktande av det yttrande som avgavs den 29 januari 2004 av den arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandling av personuppgifter som avses i artikel 29 i direktiv 95/46/EG samt yttrandet av den 17 februari 2004 av den kommitté som avses i artikel 31 i det ovannämnda direktivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som avgavs den 29 januari 2004 av den arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandling av personuppgifter som avses i artikel 29 i direktiv 95/46/EG samt yttrandet av den 17 februari 2004 av den kommitté som avses i artikel 31 i det ovannämnda direktivet,

| — | med beaktande Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2004 om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2004 om genomförandet av dataskyddsdirektivet (95/46/EG) (3),

| — | med beaktande av den ståndpunkt de nationella parlamenten uttalat om detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt de nationella parlamenten uttalat om detta,

| — | med beaktande av att Belgiens nämnd för skydd för privatlivet har yttrat sig över två olika fall då tre flygbolag har överfört personuppgifter om några flygpassagerare till Nordamerika, bl.a. en ledamot av Europaparlamentet, och anser att den nationella och europeiska lagstiftningen om skydd för privatlivet har blivit åsidosatt, att rådet har konstaterat att Förenta staternas åtgärder kan gå på tvärs mot gemenskapslagstiftningen och medlemsstaternas dataskyddslagar (2562:a mötet i rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) i Bryssel den 23 februari 2004), att denna konflikt bekräftas i kommissionens interna dokument och att Europaparlamentet har fördömt den flagranta kränkningen av lagstiftningen om skydd för privatlivet och påpekat att kommissionen, medlemsstaterna och de myndigheter som skall säkerställa skyddet för privatlivet bär ett tungt ansvar i denna fråga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Belgiens nämnd för skydd för privatlivet har yttrat sig över två olika fall då tre flygbolag har överfört personuppgifter om några flygpassagerare till Nordamerika, bl.a. en ledamot av Europaparlamentet, och anser att den nationella och europeiska lagstiftningen om skydd för privatlivet har blivit åsidosatt, att rådet har konstaterat att Förenta staternas åtgärder kan gå på tvärs mot gemenskapslagstiftningen och medlemsstaternas dataskyddslagar (2562:a mötet i rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) i Bryssel den 23 februari 2004), att denna konflikt bekräftas i kommissionens interna dokument och att Europaparlamentet har fördömt den flagranta kränkningen av lagstiftningen om skydd för privatlivet och påpekat att kommissionen, medlemsstaterna och de myndigheter som skall säkerställa skyddet för privatlivet bär ett tungt ansvar i denna fråga,

| — | med beaktande av artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4),

| — | med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | På grundval av Transport Security Act och dess genomförandebestämmelser, t.ex. Aviation Security Screening Records (5), har den amerikanska regeringen ålagt de flygbolag som är verksamma i Europa att tillgängliggöra de kommersiella uppgifter som finns i Passenger Name Records (PNR). Syftet med detta är att man på förhand skall kunna upptäcka vilka passagerare som kan utgöra en säkerhetsrisk och se till att terrorister eller grova förbrytare identifieras och arresteras eller nekas inresa i Förenta staterna. |
| --- | --- |

A.

På grundval av Transport Security Act och dess genomförandebestämmelser, t.ex. Aviation Security Screening Records (5), har den amerikanska regeringen ålagt de flygbolag som är verksamma i Europa att tillgängliggöra de kommersiella uppgifter som finns i Passenger Name Records (PNR). Syftet med detta är att man på förhand skall kunna upptäcka vilka passagerare som kan utgöra en säkerhetsrisk och se till att terrorister eller grova förbrytare identifieras och arresteras eller nekas inresa i Förenta staterna.

| B. | Denna tillgång förutsätter en tydlig rättslig ram om den skall tillåtas enligt nationell och europeisk lagstiftning om skydd för privatlivet. Trots det har varken kommissionen, medlemsstaterna eller de myndigheter som skall säkerställa skyddet för privatlivet och som tilldelats bindande befogenheter vidtagit åtgärder för att se till att lagen efterlevs. |
| --- | --- |

B.

Denna tillgång förutsätter en tydlig rättslig ram om den skall tillåtas enligt nationell och europeisk lagstiftning om skydd för privatlivet. Trots det har varken kommissionen, medlemsstaterna eller de myndigheter som skall säkerställa skyddet för privatlivet och som tilldelats bindande befogenheter vidtagit åtgärder för att se till att lagen efterlevs.

| C. | På luftfartsområdet används PNR som en databas som innehåller en mängd kommersiella uppgifter, inte minst






  a) | uppgifter som gör det möjligt att identifiera bl.a. passageraren, medföljande personer och dem som eventuellt har gjort bokningen för den berörda passageraren samt den resebyrå eller medarbetare som har registrerat bokningen och/eller utfärdat biljetten, |
| --- | --- | --- |

C.

På luftfartsområdet används PNR som en databas som innehåller en mängd kommersiella uppgifter, inte minst

a)

uppgifter som gör det möjligt att identifiera bl.a. passageraren, medföljande personer och dem som eventuellt har gjort bokningen för den berörda passageraren samt den resebyrå eller medarbetare som har registrerat bokningen och/eller utfärdat biljetten,

| b) | uppgifter om resan för vilken biljetten utfärdats och om alla övriga resvägar för den händelse att resan består av flera etapper och således av flera biljetter, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om resan för vilken biljetten utfärdats och om alla övriga resvägar för den händelse att resan består av flera etapper och således av flera biljetter,

| c) | uppgifter i samband med bokningen om bl.a. betalningssätt, kreditkortsnummer, särskilda villkor för vissa grupper (t.ex. ”frequent flyers” och medlemmar av särskilda grupper), e-postadresser, postadresser och telefonnummer (privat och arbete) samt om kontaktpersoner, |
| --- | --- |

c)

uppgifter i samband med bokningen om bl.a. betalningssätt, kreditkortsnummer, särskilda villkor för vissa grupper (t.ex. ”frequent flyers” och medlemmar av särskilda grupper), e-postadresser, postadresser och telefonnummer (privat och arbete) samt om kontaktpersoner,

| d) | uppgifter om särskilda tjänster som är förbundna med personens hälsotillstånd och om dennes önskemål om kost, |
| --- | --- |

d)

uppgifter om särskilda tjänster som är förbundna med personens hälsotillstånd och om dennes önskemål om kost,

| e) | särskilda kommentarer av flygbolagets personal, |
| --- | --- |

e)

särskilda kommentarer av flygbolagets personal,

| f) | eventuellt närmare information om bokningar av hyrbil och hotellrum. |
| --- | --- |

f)

eventuellt närmare information om bokningar av hyrbil och hotellrum.

| D. | De uppgifter som förekommer i PNR varierar för närvarande beroende på de affärsmetoder som används av varje flygbolag. Uppgifterna behandlas av bokningscentraler. Flygbolagen bör därför utarbeta lämpliga program som kan användas för att ta fram uppgifter som legitimt får överföras. |
| --- | --- |

D.

De uppgifter som förekommer i PNR varierar för närvarande beroende på de affärsmetoder som används av varje flygbolag. Uppgifterna behandlas av bokningscentraler. Flygbolagen bör därför utarbeta lämpliga program som kan användas för att ta fram uppgifter som legitimt får överföras.

Principerna om uppgiftsskydd från EU:s sida

| E. | Enligt artikel 8.2 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, såsom den tolkas av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (6) får intrång i privatlivet endast göras om det stöds av lagen (7), är nödvändigt (8) i ett demokratiskt samhälle (9) för att uppfylla legitima mål och står i proportion (10) till det mål som eftersträvas. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 8.2 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, såsom den tolkas av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (6) får intrång i privatlivet endast göras om det stöds av lagen (7), är nödvändigt (8) i ett demokratiskt samhälle (9) för att uppfylla legitima mål och står i proportion (10) till det mål som eftersträvas.

| F. | För tillfället ger gemenskapsrätten ingen rättslig grund för att använda de kommersiella uppgifterna i PNR i syfte att säkerställa allmän säkerhet. En sådan rättslig grund krävs för att möjliggöra en ändring av det syfte för vilket uppgifterna insamlats samt för att tillåta att de används för att säkerställa allmän säkerhet. |
| --- | --- |

F.

För tillfället ger gemenskapsrätten ingen rättslig grund för att använda de kommersiella uppgifterna i PNR i syfte att säkerställa allmän säkerhet. En sådan rättslig grund krävs för att möjliggöra en ändring av det syfte för vilket uppgifterna insamlats samt för att tillåta att de används för att säkerställa allmän säkerhet.

| G. | En sådan rättslig grund måste exakt fastslå vilka uppgifter som är avsedda att samlas in, vilka regler som bör följas vid behandlingen av dem samt ansvaret för varje berörd part (passagerare, flygbolag och offentliga myndigheter). |
| --- | --- |

G.

En sådan rättslig grund måste exakt fastslå vilka uppgifter som är avsedda att samlas in, vilka regler som bör följas vid behandlingen av dem samt ansvaret för varje berörd part (passagerare, flygbolag och offentliga myndigheter).

| H. | Rådet har nyligen godkänt kommissionens mandat att förhandla om ett internationellt avtal i denna fråga. |
| --- | --- |

H.

Rådet har nyligen godkänt kommissionens mandat att förhandla om ett internationellt avtal i denna fråga.

Och från Förenta staternas sida

| I. | Trots att skyddet för privatlivets helgd tas upp i det fjärde tillägget till den amerikanska konstitutionen betraktas det inte som en grundläggande rättighet.






  a) | Detta skydd regleras i stället av särbestämmelser (som dock inte berör transportsektorn) samt av lagen om fri tillgång till information (Freedom of Information Act). |
| --- | --- | --- |

I.

Trots att skyddet för privatlivets helgd tas upp i det fjärde tillägget till den amerikanska konstitutionen betraktas det inte som en grundläggande rättighet.

a)

Detta skydd regleras i stället av särbestämmelser (som dock inte berör transportsektorn) samt av lagen om fri tillgång till information (Freedom of Information Act).

| b) | Det är endast amerikanska medborgare och lagliga invånare som åtnjuter uppgiftsskydd och framför allt rätt till tillgång och korrigering av de uppgifter som innehas av de federala offentliga myndigheterna (Privacy Act från 1974). |
| --- | --- |

b)

Det är endast amerikanska medborgare och lagliga invånare som åtnjuter uppgiftsskydd och framför allt rätt till tillgång och korrigering av de uppgifter som innehas av de federala offentliga myndigheterna (Privacy Act från 1974).

| c) | Således har icke-amerikanska och europeiska passagerare för närvarande inte någon rättssäkerhet när det gäller deras personuppgifter. De har inte heller rätt att gå till domstol för den händelse att deras resefrihet inskränks genom restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Således har icke-amerikanska och europeiska passagerare för närvarande inte någon rättssäkerhet när det gäller deras personuppgifter. De har inte heller rätt att gå till domstol för den händelse att deras resefrihet inskränks genom restriktiva åtgärder.

Rättslig verkan av ett beslut i enlighet med artikel 25 i direktiv 95/46/EG

| J. | Kommissionens förslag till beslut






  a) | är en åtgärd för att genomföra direktiv 95/46/EG, som inte får inskränka de standarder för uppgiftsskydd som fastställs med hjälp av direktiv 95/46/EG inom unionen, |
| --- | --- | --- |

J.

Kommissionens förslag till beslut

a)

är en åtgärd för att genomföra direktiv 95/46/EG, som inte får inskränka de standarder för uppgiftsskydd som fastställs med hjälp av direktiv 95/46/EG inom unionen,

| b) | är inriktat på en situation för vilken det saknas rättsregler i både Förenta staterna (där de ”undertakings” som Förenta staterna ger löfte om i vissa fall saknar rättslig verkan) och Europa (där det ännu inte har angivits någon rättslig grund för legitim överföring av uppgifter ur PNR till offentliga myndigheter), |
| --- | --- |

b)

är inriktat på en situation för vilken det saknas rättsregler i både Förenta staterna (där de ”undertakings” som Förenta staterna ger löfte om i vissa fall saknar rättslig verkan) och Europa (där det ännu inte har angivits någon rättslig grund för legitim överföring av uppgifter ur PNR till offentliga myndigheter),

| c) | får till följd att medlemsstaterna, som för tillfället är ansvariga för att skydda personer mot uppgifter ur PNR, i praktiken fråntas sin möjlighet att (redan från själva antagandet) hindra överföring av uppgifter för att garantera medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

c)

får till följd att medlemsstaterna, som för tillfället är ansvariga för att skydda personer mot uppgifter ur PNR, i praktiken fråntas sin möjlighet att (redan från själva antagandet) hindra överföring av uppgifter för att garantera medborgarnas rättigheter.

| K. | Det är beklagligt att kommissionen under hela 2003 inte har hörsammat de många uppmaningar som Europaparlamentet och myndigheter med ansvar för kontroll av uppgifter har framfört. Kommissionen har härvid uppmanats att






  a) | fastställa vilka uppgifter som kan överföras lagligt och riskfritt (se förteckningen över de 19 uppgifter som föreslogs den 13 juni 2003 av den arbetsgrupp som avses i artikel 29 i direktiv 95/46/EG (11)), |
| --- | --- | --- |

K.

Det är beklagligt att kommissionen under hela 2003 inte har hörsammat de många uppmaningar som Europaparlamentet och myndigheter med ansvar för kontroll av uppgifter har framfört. Kommissionen har härvid uppmanats att

a)

fastställa vilka uppgifter som kan överföras lagligt och riskfritt (se förteckningen över de 19 uppgifter som föreslogs den 13 juni 2003 av den arbetsgrupp som avses i artikel 29 i direktiv 95/46/EG (11)),

| b) | utan dröjsmål ersätta ”pull”-systemet, som den amerikanska regeringen har använt utan rättslig grund och utan att det finns ett filter för känsliga uppgifter eller för icke-transatlantiska flygningar, med ”push”-systemet, som gör det möjligt för alla flygbolag att endast överföra legitima uppgifter och endast uppgifter om flygningar till Förenta staterna, |
| --- | --- |

b)

utan dröjsmål ersätta ”pull”-systemet, som den amerikanska regeringen har använt utan rättslig grund och utan att det finns ett filter för känsliga uppgifter eller för icke-transatlantiska flygningar, med ”push”-systemet, som gör det möjligt för alla flygbolag att endast överföra legitima uppgifter och endast uppgifter om flygningar till Förenta staterna,

| c) | att förhandla fram ett internationellt avtal med detta land där det fastställs verkliga garantier för passagerarna eller åtminstone samma skydd som det som tillförsäkras Förenta staternas medborgare. |
| --- | --- |

c)

att förhandla fram ett internationellt avtal med detta land där det fastställs verkliga garantier för passagerarna eller åtminstone samma skydd som det som tillförsäkras Förenta staternas medborgare.

| L. | Parlamentet ställer sig bakom flertalet förbehåll som myndigheterna med ansvar för kontroll av uppgifter enhälligt gjorde den 29 januari 2004 (12) inom den arbetsgrupp som avses i artikel 29 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

L.

Parlamentet ställer sig bakom flertalet förbehåll som myndigheterna med ansvar för kontroll av uppgifter enhälligt gjorde den 29 januari 2004 (12) inom den arbetsgrupp som avses i artikel 29 i direktiv 95/46/EG.

| 1. | Europaparlamentet anser att kommissionens beslut av den ... om skyddsnivån för de personuppgifter ur bokningsregistret (Passenger Name Records) (PNR) som överförs till Förenta staternas tull- och gränskontrollmyndigheter överskrider kommissionens genomförandebefogenheter av följande skäl:
  Den rättsliga grunden och utformningen






  1.1. | Förslaget till beslut är inte (och kan inte vara)






  a) | en rättslig grund som inom EU kan leda till att man kan ändra det syfte för vilket PNR-uppgifterna samlats in och som gör det möjligt för flygbolagen att helt eller delvis (13) överföra uppgifterna till tredje parter, även om det kan leda till en sänkning av de standarder för uppgiftsskydd vilka inom EU fastställts genom direktiv 95/46/EG eller till skapandet av nya standarder i samråd med tredje länder, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att kommissionens beslut av den ... om skyddsnivån för de personuppgifter ur bokningsregistret (Passenger Name Records) (PNR) som överförs till Förenta staternas tull- och gränskontrollmyndigheter överskrider kommissionens genomförandebefogenheter av följande skäl:

Den rättsliga grunden och utformningen

1.1.

Förslaget till beslut är inte (och kan inte vara)

a)

en rättslig grund som inom EU kan leda till att man kan ändra det syfte för vilket PNR-uppgifterna samlats in och som gör det möjligt för flygbolagen att helt eller delvis (13) överföra uppgifterna till tredje parter, även om det kan leda till en sänkning av de standarder för uppgiftsskydd vilka inom EU fastställts genom direktiv 95/46/EG eller till skapandet av nya standarder i samråd med tredje länder,

| b) | ett internationellt avtal enligt vilket kommissionen skall vara skyldig att tillåta att dessa uppgifter överförs; man kan dessutom beklaga den vaga ordalydelsen i vissa klausuler i beslutet och de i bilagan omnämnda ”undertakings”, t.ex. klausulerna om varaktigheten, kontrollmekanismerna, punkterna om upphävande och tillbakadragande av beslut, villkoren för insatser från medlemsstaternas sida, som kan ge det oriktiga intrycket att vissa skyldigheter kan uppkomma genom denna text, eftersom sådana skyldigheter uttryckligen utesluts genom punkt 47 i dessa ”undertakings”, där det sägs att ”these undertakings do not create any right or benefit on any person or party, private or public.” |
| --- | --- |

b)

ett internationellt avtal enligt vilket kommissionen skall vara skyldig att tillåta att dessa uppgifter överförs; man kan dessutom beklaga den vaga ordalydelsen i vissa klausuler i beslutet och de i bilagan omnämnda ”undertakings”, t.ex. klausulerna om varaktigheten, kontrollmekanismerna, punkterna om upphävande och tillbakadragande av beslut, villkoren för insatser från medlemsstaternas sida, som kan ge det oriktiga intrycket att vissa skyldigheter kan uppkomma genom denna text, eftersom sådana skyldigheter uttryckligen utesluts genom punkt 47 i dessa ”undertakings”, där det sägs att ”these undertakings do not create any right or benefit on any person or party, private or public.”

Innehållet

| 1.2. | Förslaget till beslut understöds i övrigt av s.k. ”undertakings” vars bindande karaktär är långt från uppenbar:






  a) | dels på grund av källan, som är av rent administrativ karaktär (och därför är underställd eventuella interna omstruktureringar i Department of Homeland Security, vilket skulle göra uppdelningen mellan de interna strukturerna otidsenlig), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Förslaget till beslut understöds i övrigt av s.k. ”undertakings” vars bindande karaktär är långt från uppenbar:

a)

dels på grund av källan, som är av rent administrativ karaktär (och därför är underställd eventuella interna omstruktureringar i Department of Homeland Security, vilket skulle göra uppdelningen mellan de interna strukturerna otidsenlig),

| b) | dels med hänsyn till innehållet, eftersom det hänvisas till garantier som saknar rättslig grund i Förenta staterna; samtidigt bevaras möjligheten att när som helst ändra bestämmelserna, särskilt när det gäller villkoren för användning och återanvändning av uppgifterna. |
| --- | --- |

b)

dels med hänsyn till innehållet, eftersom det hänvisas till garantier som saknar rättslig grund i Förenta staterna; samtidigt bevaras möjligheten att när som helst ändra bestämmelserna, särskilt när det gäller villkoren för användning och återanvändning av uppgifterna.

| 1.3. | ”Pull”-systemet för att få tillgång till PNR-uppgifter kommer att undergräva vilka begränsningar man än enas om och måste därför ersättas av ett ”push”-system med lämpliga filter. |
| --- | --- |

1.3.

”Pull”-systemet för att få tillgång till PNR-uppgifter kommer att undergräva vilka begränsningar man än enas om och måste därför ersättas av ett ”push”-system med lämpliga filter.

| 2. | Europaparlamentet anser att de intressen som står på spel är så viktiga att det är nödvändigt för EU att lösa frågan med Förenta staterna på grundval av ett reellt internationellt avtal där det, med vederbörligt iakttagande av de grundläggande rättigheterna, fastställs






  a) | vilka uppgifter som kunde överföras automatiskt (APIS-systemet) och vilka som eventuellt kunde överföras, utgående från en bedömning från fall till fall, |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de intressen som står på spel är så viktiga att det är nödvändigt för EU att lösa frågan med Förenta staterna på grundval av ett reellt internationellt avtal där det, med vederbörligt iakttagande av de grundläggande rättigheterna, fastställs

a)

vilka uppgifter som kunde överföras automatiskt (APIS-systemet) och vilka som eventuellt kunde överföras, utgående från en bedömning från fall till fall,

| b) | en förteckning över grova brott i fråga om vilka ytterligare begäran kunde framföras, |
| --- | --- |

b)

en förteckning över grova brott i fråga om vilka ytterligare begäran kunde framföras,

| c) | en förteckning över myndigheter och organ som kunde utbyta uppgifter och vilka villkor för uppgiftsskydd som bör respekteras, |
| --- | --- |

c)

en förteckning över myndigheter och organ som kunde utbyta uppgifter och vilka villkor för uppgiftsskydd som bör respekteras,

| d) | vilka lagringsperioder som gäller för de bägge slagen av uppgifter, efter att det klart framgått att uppgifter i anslutning till förebyggande av grova brott skall utbytas i enlighet med avtalet mellan EU och Förenta staterna om rättsligt samarbete och utlämning, |
| --- | --- |

d)

vilka lagringsperioder som gäller för de bägge slagen av uppgifter, efter att det klart framgått att uppgifter i anslutning till förebyggande av grova brott skall utbytas i enlighet med avtalet mellan EU och Förenta staterna om rättsligt samarbete och utlämning,

| e) | vilken roll flygbolagen bör ha när det gäller överföring av uppgifter om flygpassagerare och de därmed förbundna medlen (APIS, PNR m.m.) på området för allmän säkerhet, |
| --- | --- |

e)

vilken roll flygbolagen bör ha när det gäller överföring av uppgifter om flygpassagerare och de därmed förbundna medlen (APIS, PNR m.m.) på området för allmän säkerhet,

| f) | vilka garantier som skall fastställas för att se till att flygpassagerarna kan ändra de uppgifter som rör dem eller får möjlighet att förklara sig om det finns bristande överensstämmelse mellan uppgifterna i ett reseavtal och de uppgifter som finns i exempelvis de gällande legitimationshandlingarna, visumen eller passen, |
| --- | --- |

f)

vilka garantier som skall fastställas för att se till att flygpassagerarna kan ändra de uppgifter som rör dem eller får möjlighet att förklara sig om det finns bristande överensstämmelse mellan uppgifterna i ett reseavtal och de uppgifter som finns i exempelvis de gällande legitimationshandlingarna, visumen eller passen,

| g) | vilket ansvar flygbolagen har gentemot flygpassagerarna och de offentliga myndigheterna i händelse av fel vid avläsning eller kodning och skydd av behandlade uppgifter, |
| --- | --- |

g)

vilket ansvar flygbolagen har gentemot flygpassagerarna och de offentliga myndigheterna i händelse av fel vid avläsning eller kodning och skydd av behandlade uppgifter,

| h) | vilka möjligheter som finns att överklaga till en oberoende myndighet samt vilka mekanismer för prövning som finns i händelse av att passagerares rättigheter kränkts. |
| --- | --- |

h)

vilka möjligheter som finns att överklaga till en oberoende myndighet samt vilka mekanismer för prövning som finns i händelse av att passagerares rättigheter kränkts.

| 3. | Europaparlamentet förklarar sig berett att ofördröjligen handlägga frågan om en internationell överenskommelse som följer de ovannämnda principerna. Parlamentet anser att kommissionen, ifall en sådan överenskommelse ingås, med fog och rätt kan hävda att uppgiftsskyddet i Förenta staterna är adekvat. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förklarar sig berett att ofördröjligen handlägga frågan om en internationell överenskommelse som följer de ovannämnda principerna. Parlamentet anser att kommissionen, ifall en sådan överenskommelse ingås, med fog och rätt kan hävda att uppgiftsskyddet i Förenta staterna är adekvat.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för parlamentet framlägga ett nytt beslut i frågan om huruvida en adekvat skyddsnivå skall anses föreligga och att be rådet om ett mandat för en kraftfull ny internationell överenskommelse som följer de principer som framlagts i denna resolution. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för parlamentet framlägga ett nytt beslut i frågan om huruvida en adekvat skyddsnivå skall anses föreligga och att be rådet om ett mandat för en kraftfull ny internationell överenskommelse som följer de principer som framlagts i denna resolution.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att ett slutgiltigt lagstiftningsbeslut fattas eller att det ingås ett eller flera internationella avtal. Parlamentet uppmanar därför fram till dess






  a) | medlemsstaterna att omedelbart kräva att den nationella och europeiska lagstiftningen om skydd av privatlivet iakttas och fäster framför allt uppmärksamhet vid flygbolagens och resebyråernas skyldighet att i enlighet med artikel 26.1 a i direktiv 95/46/EG se till att flygpassagerarna är införstådda med att uppgifterna överförs till de amerikanska myndigheterna; detta samtycke skall lämnas på frivillig basis och resenärerna skall informeras om vilka möjligheter de har att påverka innehållet i PNR-databasen; de skall även informeras om konsekvenserna av ett uteblivet samtycke och om avsaknaden av en tillräcklig skyddsnivå i Förenta staterna, |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet förväntar sig att ett slutgiltigt lagstiftningsbeslut fattas eller att det ingås ett eller flera internationella avtal. Parlamentet uppmanar därför fram till dess

a)

medlemsstaterna att omedelbart kräva att den nationella och europeiska lagstiftningen om skydd av privatlivet iakttas och fäster framför allt uppmärksamhet vid flygbolagens och resebyråernas skyldighet att i enlighet med artikel 26.1 a i direktiv 95/46/EG se till att flygpassagerarna är införstådda med att uppgifterna överförs till de amerikanska myndigheterna; detta samtycke skall lämnas på frivillig basis och resenärerna skall informeras om vilka möjligheter de har att påverka innehållet i PNR-databasen; de skall även informeras om konsekvenserna av ett uteblivet samtycke och om avsaknaden av en tillräcklig skyddsnivå i Förenta staterna,

| b) | kommissionen att vidta åtgärder för att se till att förordning (EEG) nr 2299/89 efterlevs och, i synnerhet, att uppgifterna inte överförs, särskilt genom datoriserade bokningssystem, utan flygpassagerarnas samtycke och att myndigheterna i tredje land inte har tillgång till dessa datoriserade bokningssystem, |
| --- | --- |

b)

kommissionen att vidta åtgärder för att se till att förordning (EEG) nr 2299/89 efterlevs och, i synnerhet, att uppgifterna inte överförs, särskilt genom datoriserade bokningssystem, utan flygpassagerarnas samtycke och att myndigheterna i tredje land inte har tillgång till dessa datoriserade bokningssystem,

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen






  a) | att från och med den 1 juli 2004 blockera ”pull”-systemet och därefter tillämpa ”push”-systemet med de 19 punkter som den 13 juni 2003 föreslagits av den arbetsgrupp som inrättats i enlighet med artikel 29 i direktiv 95/46/EG, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen

a)

att från och med den 1 juli 2004 blockera ”pull”-systemet och därefter tillämpa ”push”-systemet med de 19 punkter som den 13 juni 2003 föreslagits av den arbetsgrupp som inrättats i enlighet med artikel 29 i direktiv 95/46/EG,

| b) | att stoppa initiativen om att inrätta en centraliserad struktur inom EU för hanteringen av PNR-uppgifter, av det slag som uppskisserats i kommissionens meddelande KOM(2003) 826 och nyligen bekräftats för parlamentets utskott av den behöriga kommissionsledamoten, eftersom sådana initiativ i detta skede strider mot proportionalitetsprincipen och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

b)

att stoppa initiativen om att inrätta en centraliserad struktur inom EU för hanteringen av PNR-uppgifter, av det slag som uppskisserats i kommissionens meddelande KOM(2003) 826 och nyligen bekräftats för parlamentets utskott av den behöriga kommissionsledamoten, eftersom sådana initiativ i detta skede strider mot proportionalitetsprincipen och subsidiaritetsprincipen.

| 7. | Europaparlamentet förbehåller sig fram till dess rätten att hänskjuta ärendet till EG-domstolen om förslaget till beslut skulle antas av kommissionen samt erinrar samtidigt kommissionen om bestämmelserna om lojalt samarbete mellan institutionerna, i enlighet med artikel 10 i fördraget. Kommissionen uppmanas att under valperioden inte fatta något beslut i den fråga som behandlas i denna resolution. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förbehåller sig fram till dess rätten att hänskjuta ärendet till EG-domstolen om förslaget till beslut skulle antas av kommissionen samt erinrar samtidigt kommissionen om bestämmelserna om lojalt samarbete mellan institutionerna, i enlighet med artikel 10 i fördraget. Kommissionen uppmanas att under valperioden inte fatta något beslut i den fråga som behandlas i denna resolution.

| 8. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att väcka talan vid EG-domstolen för att pröva om det internationella avtalet är rättsenligt och framför allt om det är förenligt med skyddet för en grundläggande rättighet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att väcka talan vid EG-domstolen för att pröva om det internationella avtalet är rättsenligt och framför allt om det är förenligt med skyddet för en grundläggande rättighet.

| 9. | Europaparlamentet anser det vara av högsta vikt att förhandlingsresultaten inte får utgöra mall för EU:s vidare arbete med att utveckla egna brottsbekämpningsåtgärder, datalagring och integritetsskydd. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser det vara av högsta vikt att förhandlingsresultaten inte får utgöra mall för EU:s vidare arbete med att utveckla egna brottsbekämpningsåtgärder, datalagring och integritetsskydd.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka förslaget till beslut. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka förslaget till beslut.

*

- *

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar och till Förenta nationernas kongress. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar och till Förenta nationernas kongress.

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(2)  EGT L 220, 29.7.1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 323/1999 (EGT L 40, 13.2.1999, s. 1).

(3)  P5_TA(2004)0141.

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(5)  FEDERAL REGISTER 68 FR 2101: ”TSA intends to use this system of records to facilitate TSA's passenger and aviation security screening program under the Aviation and Transportation Security Act. TSA intends to use the CAPPS II system to conduct risk assessments to ensure passenger and aviation security.”.

(6)  Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternas dom i mål Amann mot Schweiz av den 16 februari 2000, Recueil des arrêts et décisions 2000-II, punkt 65 och i mål Rotaru mot Rumänien av den 4 maj 2000, Recueil des arrêts et décisions 2000-V. punkt 43.

(7)  Att hänvisa till en ”lag” är mycket mer berättigat när det är fråga om skydd av en grundläggande rättighet som inte kan säkerställas genom administrativa åtgärder eller med hjälp av genomförandebestämmelser. En ”lag” skall dessutom vara formulerad på ett sätt som är tillräckligt tydligt för att lagens adressater kan anpassa sitt uppförande efter den. Lagen måste även uppfylla det krav på förutsägbarhet som fastslås i rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (se Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternas dom i målet Rekvényi mot Ungern av den 20 maj 1999, Recueil des arrêts et décisions 1999-III, punkt 34). I detta fall skall lagen dessutom innehålla entydiga och omfattande bestämmelser om de personer som har rätt till tillgång till handlingarna samt om handlingarnas beskaffenhet, det förfarande som skall tillämpas och eventuell användning av de uppgifter som inhämtats på detta sätt (se Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternas dom i målet Rotaru mot Rumänien av den 4 maj 2000).

(8)  Kriteriet om ”nödvändighet” förutsätter att det finns ett tvingande samhällsbehov och att den genomförda åtgärden står i proportion till det legitima mål som efterföljs (se särskilt Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternas dom i målet Gillow mot Förenade kungariket av den 24 november 1986, upplaga A, nr 109, punkt 55), och att den lagstiftande makten i detta sammanhang innehåller ett visst mått av skönsmässiga befogenheter vars omfattning inte enbart får bero på målsättningen utan även på ingreppets karaktär (se Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternas dom i målet Leander mot Sverige av den 26 mars 1987, upplaga A, nr 116, punkt 59).

(9)  Kriteriet om ”demokratiskt samhälle” rör förhållandet mellan myndigheterna och medborgarna och kan betraktas som särskilt viktigt där det är medborgarna som kontrollerar institutionerna och inte tvärtom. Naturligtvis är det oavsett detta förhållande viktigt att man i varje demokrati mycket noggrant utvärderar alla former av insamling och systematisk lagring av uppgifter, särskilt när det gäller personer som inte utgör en fara för allmänheten.

(10)  Kriteriet om ”proportionalitet” rör alla parametrar som är förbundna med databehandling (t.ex. vid vilken tidpunkt uppgifterna överförs, vilka former av uppgifter som överförs, till vilka personer och i vilket syfte de överförs, hur länge de sparas och hur länge undantag kan gälla). Inom europeisk rätt skall dessa värderingar också ske med hänsyn till behovet av subsidiaritet, som reglerar förhållandet mellan medlemsstaterna och EU. Detta är särskilt nödvändigt i de fall då medlemsstaterna i samband med en rättsakt från en institution fråntas rätten att vidta åtgärder.

(11)  Uppgifterna skall omfatta följande: ”PNR record locator code”, bokningsdatum, planerade resdatum, passagerarens namn, övriga namn i PNR-databasen, resväg, registrering av gratisbiljetter, enkelresor, ”ticketing field information”, ATFQ-uppgifter (Automatic Ticket Fare Quote), biljettnummer, utfärdandedatum, ”no show history”, antal resväskor, bagageetiketternas nummer, ”no show information”, antal resväskor under varje delresa, frivillig eller inte frivillig ändring av reseklass, närmare information om ändringar i PNR-uppgifterna och med hänsyn till ovannämnda aspekter.

(12)  http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp87_fr.pdf.

(13)  De skyldigheter som flygbolagen har enligt den amerikanska lagstiftningen kan i övrigt inte heller anses som en tillräcklig juridisk skyldighet i samband med artikel 7 c i direktiv 95/46/EG, eftersom denna skyldighet skall tolkas utifrån de grundläggande rättigheter som enligt rättspraxis faller inom ramen för de allmänna rättsprinciper som skall garanteras av domstolen (se mål Connolly mot kommissionen av den 6 mars 2001, C-274/99 P, Rec. s. I-1611, punkt 37).

P5_TA(2004)0246

Europeisk strategi för miljö och hälsa

Europaparlamentets resolution om en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003 — 2003/2222(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM(2003) 338 — C5-0551/2003),

| — | med beaktande av förslaget till rådets rekommendation om cancerscreening av den 5 maj 2003 (KOM(2003) 230), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets rekommendation om cancerscreening av den 5 maj 2003 (KOM(2003) 230),

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0193/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0193/2004), och av följande skäl:

| A. | I det sjätte miljöhandlingsprogrammet har EU självt ställt upp som mål att bidra till en hög livskvalitet för medborgarna genom att sörja för en miljö där föroreningsnivåerna inte leder till skadliga konsekvenser för människors hälsa eller för miljön. |
| --- | --- |

A.

I det sjätte miljöhandlingsprogrammet har EU självt ställt upp som mål att bidra till en hög livskvalitet för medborgarna genom att sörja för en miljö där föroreningsnivåerna inte leder till skadliga konsekvenser för människors hälsa eller för miljön.

| B. | Gemenskapens handlingsprogram för folkhälsa (2003-2008) tar upp miljön som en av de viktigaste hälsofaktorerna. |
| --- | --- |

B.

Gemenskapens handlingsprogram för folkhälsa (2003-2008) tar upp miljön som en av de viktigaste hälsofaktorerna.

| C. | Målet för en europeisk strategi för miljö och hälsa är att få bättre kunskap om miljöhoten mot människors hälsa, kartlägga antalet sjukdomsfall som orsakas av miljöfaktorer i EU och utarbeta en politik för att bemöta de problem som uppstår. |
| --- | --- |

C.

Målet för en europeisk strategi för miljö och hälsa är att få bättre kunskap om miljöhoten mot människors hälsa, kartlägga antalet sjukdomsfall som orsakas av miljöfaktorer i EU och utarbeta en politik för att bemöta de problem som uppstår.

| D. | Den föreslagna strategins slutliga mål är att






  — | minska antalet sjukdomsfall förorsakade av miljöfaktorer i EU, |
| --- | --- | --- |

D.

Den föreslagna strategins slutliga mål är att

—

minska antalet sjukdomsfall förorsakade av miljöfaktorer i EU,

| — | identifiera och förhindra nya hot mot hälsan förorsakade av miljöfaktorer, |
| --- | --- |

—

identifiera och förhindra nya hot mot hälsan förorsakade av miljöfaktorer,

| — | förbättra EU:s kapacitet att utarbeta politiken på detta område. |
| --- | --- |

—

förbättra EU:s kapacitet att utarbeta politiken på detta område.

| E. | Det är ytterst viktigt att förstärka åtgärderna för miljö och hälsa då unionen utvidgas. |
| --- | --- |

E.

Det är ytterst viktigt att förstärka åtgärderna för miljö och hälsa då unionen utvidgas.

| F. | I strategin görs en uppräkning av nyckelorsakerna till att kopplingarna mellan miljö och hälsa är så komplexa. Komplexiteten och de obestämbara faktorer, den osäkerhet och de kunskapsluckor som den leder till får inte användas som en ursäkt för att fördröja vidtagandet av försiktighetsåtgärder eller förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

F.

I strategin görs en uppräkning av nyckelorsakerna till att kopplingarna mellan miljö och hälsa är så komplexa. Komplexiteten och de obestämbara faktorer, den osäkerhet och de kunskapsluckor som den leder till får inte användas som en ursäkt för att fördröja vidtagandet av försiktighetsåtgärder eller förebyggande åtgärder.

| G. | Ett system för samordnad miljö- och hälsoövervakning skall inrättas för att samla in data över tiden. |
| --- | --- |

G.

Ett system för samordnad miljö- och hälsoövervakning skall inrättas för att samla in data över tiden.

| H. | En ministerkonferens för miljö och hälsa skall hållas i Budapest i juni 2004. Det är viktigt att kommissionens bidrag - handlingsplanen för 2004-2010 - föregår med gott exempel när det gäller att på ett konkret sätt ta itu med frågan om antalet sjukdomsfall förorsakade av miljöfaktorer. |
| --- | --- |

H.

En ministerkonferens för miljö och hälsa skall hållas i Budapest i juni 2004. Det är viktigt att kommissionens bidrag - handlingsplanen för 2004-2010 - föregår med gott exempel när det gäller att på ett konkret sätt ta itu med frågan om antalet sjukdomsfall förorsakade av miljöfaktorer.

| I. | Man bör ta hänsyn till sambandet mellan EU:s egna åtgärder och andra program, såsom Världshälsoorganisationens och OECD:s program, eftersom det inte finns någon mening i att skapa och upprätthålla verksamhet eller organisationer som överlappar varandra. |
| --- | --- |

I.

Man bör ta hänsyn till sambandet mellan EU:s egna åtgärder och andra program, såsom Världshälsoorganisationens och OECD:s program, eftersom det inte finns någon mening i att skapa och upprätthålla verksamhet eller organisationer som överlappar varandra.

| J. | För att en europeisk strategi för miljö och hälsa skall bli riktigt framgångsrik bör den ha en sektorsövergripande inriktning, och förbindelsen mellan denna strategi och framtida lagstiftning måste betonas. |
| --- | --- |

J.

För att en europeisk strategi för miljö och hälsa skall bli riktigt framgångsrik bör den ha en sektorsövergripande inriktning, och förbindelsen mellan denna strategi och framtida lagstiftning måste betonas.

| K. | Försiktighetsprincipen nämns inte i meddelandet, men ett förebyggande tillvägagångssätt med tillämpning av försiktighetsprincipen måste användas när forskningsresultaten inte är entydiga, utan de potentiella kostnaderna och skadorna på vår hälsa och miljön som förorsakas av passivitet är för stora. |
| --- | --- |

K.

Försiktighetsprincipen nämns inte i meddelandet, men ett förebyggande tillvägagångssätt med tillämpning av försiktighetsprincipen måste användas när forskningsresultaten inte är entydiga, utan de potentiella kostnaderna och skadorna på vår hälsa och miljön som förorsakas av passivitet är för stora.

| L. | Astma och luftvägssjukdomar hänger nära samman med trafik och luftföroreningar. |
| --- | --- |

L.

Astma och luftvägssjukdomar hänger nära samman med trafik och luftföroreningar.

| M. | I kommissionens meddelande framhålls inte allergier och luftföroreningar inomhus tillräckligt. |
| --- | --- |

M.

I kommissionens meddelande framhålls inte allergier och luftföroreningar inomhus tillräckligt.

| N. | Passiv rökning utgör ett exempel på en mycket viktig miljöföroreningsfaktor. |
| --- | --- |

N.

Passiv rökning utgör ett exempel på en mycket viktig miljöföroreningsfaktor.

| O. | Klimatförändringar och dess hälsoeffekter beaktas inte i meddelandet. |
| --- | --- |

O.

Klimatförändringar och dess hälsoeffekter beaktas inte i meddelandet.

| P. | De lagstiftningsförslag för att fastställa kvalitetsnormer för miljön och åtgärder för utsläppskontroll för prioriterade ämnen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens området (1) som man hänvisar till i strategin, har ännu inte lagts fram trots att detta skulle ske före utgången av 2003. |
| --- | --- |

P.

De lagstiftningsförslag för att fastställa kvalitetsnormer för miljön och åtgärder för utsläppskontroll för prioriterade ämnen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens området (1) som man hänvisar till i strategin, har ännu inte lagts fram trots att detta skulle ske före utgången av 2003.

| Q. | Det föreligger ännu inget lagstiftningsförslag om ändring av rådets direktiv 88/378/EEG av den 3 maj 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhet (2). |
| --- | --- |

Q.

Det föreligger ännu inget lagstiftningsförslag om ändring av rådets direktiv 88/378/EEG av den 3 maj 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhet (2).

| R. | Det finns ännu ingen harmoniserad lagstiftning för att skydda barn mot leksaker gjorda av mjuk PVC. |
| --- | --- |

R.

Det finns ännu ingen harmoniserad lagstiftning för att skydda barn mot leksaker gjorda av mjuk PVC.

| S. | Det är svårt att förstå varför bekämpningsmedel har förpassats till den andra etappen efter 2010 med tanke på deras stora potential att negativt påverka hälsan och det faktum att gemenskapens lagstiftning om bekämpningsmedel håller på att ses över, varvid full hänsyn därför bör tas till de potentiella risker som bekämpningsmedel innebär för barn. |
| --- | --- |

S.

Det är svårt att förstå varför bekämpningsmedel har förpassats till den andra etappen efter 2010 med tanke på deras stora potential att negativt påverka hälsan och det faktum att gemenskapens lagstiftning om bekämpningsmedel håller på att ses över, varvid full hänsyn därför bör tas till de potentiella risker som bekämpningsmedel innebär för barn.

| T. | Effekterna av förebyggande åtgärder, i synnerhet i barndomen, måste beaktas |
| --- | --- |

T.

Effekterna av förebyggande åtgärder, i synnerhet i barndomen, måste beaktas

| U. | Ett av strategins främsta mål är att öka medvetenheten. |
| --- | --- |

U.

Ett av strategins främsta mål är att öka medvetenheten.

| V. | Finansieringen av den europeiska strategin för miljö och hälsa måste klargöras. |
| --- | --- |

V.

Finansieringen av den europeiska strategin för miljö och hälsa måste klargöras.

| W. | Alltjämt saknas information om kopplingen mellan t.ex. utsläpp av dioxiner och PCB och deras ackumulering i ekosystemet och i livsmedel. |
| --- | --- |

W.

Alltjämt saknas information om kopplingen mellan t.ex. utsläpp av dioxiner och PCB och deras ackumulering i ekosystemet och i livsmedel.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar avsikten att bättre förstå sambanden mellan olika miljöfaktorer och vissa sjukdomar, men anser att det är en illusion att tro att strategin skulle kunna ”fylla kunskapsluckan när det gäller kopplingen mellan miljö och hälsa” eller ”ta fram nödvändig information för att fastställa kopplingen mellan orsak och verkan”, med tanke på hur enormt komplexa sambanden mellan miljö och hälsa är. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar avsikten att bättre förstå sambanden mellan olika miljöfaktorer och vissa sjukdomar, men anser att det är en illusion att tro att strategin skulle kunna ”fylla kunskapsluckan när det gäller kopplingen mellan miljö och hälsa” eller ”ta fram nödvändig information för att fastställa kopplingen mellan orsak och verkan”, med tanke på hur enormt komplexa sambanden mellan miljö och hälsa är.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av att beakta den socio-ekonomiska aspekten vid arbetet med miljö och hälsa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar vikten av att beakta den socio-ekonomiska aspekten vid arbetet med miljö och hälsa.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att alltid beakta genusperspektivet vid genomförandet av den europeiska strategin för miljö och hälsa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att alltid beakta genusperspektivet vid genomförandet av den europeiska strategin för miljö och hälsa.

| 4. | Europaparlamentet understryker att det inom ramen för handlingsplanen är synnerligen angeläget att genomföra en mer heltäckande kartläggning och utvärdering på kort sikt av de bevis som redan finns när det gäller sambanden mellan sjukdom och exponering för de miljömässiga faktorerna i de olika studier som redan finns tillgängliga, studier som samlats in under den första fasen, samt tillgängliga toxikologiska uppgifter, för att så snart som möjligt kunna föreslå konkreta åtgärder för att skydda människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att det inom ramen för handlingsplanen är synnerligen angeläget att genomföra en mer heltäckande kartläggning och utvärdering på kort sikt av de bevis som redan finns när det gäller sambanden mellan sjukdom och exponering för de miljömässiga faktorerna i de olika studier som redan finns tillgängliga, studier som samlats in under den första fasen, samt tillgängliga toxikologiska uppgifter, för att så snart som möjligt kunna föreslå konkreta åtgärder för att skydda människors hälsa och miljön.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en inventering av kända hälsoskador orsakade av miljöfaktorer, inbegripet kostnaderna för sådana skador. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en inventering av kända hälsoskador orsakade av miljöfaktorer, inbegripet kostnaderna för sådana skador.

| 6. | Europaparlamentet begär att kopplingen mellan trafik, transport och luftföroreningar å ena sidan samt astma och luftvägssjukdomar å andra sidan skall förstärkas i strategins första etapp, eftersom astma och luftvägssjukdomar hänger nära samman med luftföroreningar. Det är också viktigt att ägna lika stor uppmärksamhet åt båda dessa problemområden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att kopplingen mellan trafik, transport och luftföroreningar å ena sidan samt astma och luftvägssjukdomar å andra sidan skall förstärkas i strategins första etapp, eftersom astma och luftvägssjukdomar hänger nära samman med luftföroreningar. Det är också viktigt att ägna lika stor uppmärksamhet åt båda dessa problemområden.

| 7. | Europaparlamentet rekommenderar att det i handlingsplanen införs mera omfattande åtgärder i syfte att förbättra luftkvaliteten inomhus, det vill säga i bostäder, offentliga byggnader (främst daghem och skolor) och på arbetsplatser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet rekommenderar att det i handlingsplanen införs mera omfattande åtgärder i syfte att förbättra luftkvaliteten inomhus, det vill säga i bostäder, offentliga byggnader (främst daghem och skolor) och på arbetsplatser.

| 8. | Europaparlamentet anser att skyddet av barns hälsa mot miljörelaterade sjukdomar är en mycket viktig investering för att säkerställa en lämplig mänsklig och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att skyddet av barns hälsa mot miljörelaterade sjukdomar är en mycket viktig investering för att säkerställa en lämplig mänsklig och ekonomisk utveckling.

| 9. | Europaparlamentet begär att det i handlingsplanen skall tas hänsyn till skydd av de boende mot risker relaterade till radon och kolmonoxidförgiftning i bostäder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att det i handlingsplanen skall tas hänsyn till skydd av de boende mot risker relaterade till radon och kolmonoxidförgiftning i bostäder.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar att handlingsplanen skall omfatta studier för att upptäcka ställen för sannolik förekomst av utsläpp och exponering som innebär risker för hälsan, och att dessa studier på ett objektivt sätt skall ange riskerna, i syfte att kunna finna snabba lösningar för att förhindra hälsoproblem. Parlamentet rekommenderar även att utarbetandet av normer och bestämmelser för skydd som hör samman med hemmiljöer föreskrivs i handlingsplanen, liksom information om de risker som kan förekomma i hemmiljön. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet rekommenderar att handlingsplanen skall omfatta studier för att upptäcka ställen för sannolik förekomst av utsläpp och exponering som innebär risker för hälsan, och att dessa studier på ett objektivt sätt skall ange riskerna, i syfte att kunna finna snabba lösningar för att förhindra hälsoproblem. Parlamentet rekommenderar även att utarbetandet av normer och bestämmelser för skydd som hör samman med hemmiljöer föreskrivs i handlingsplanen, liksom information om de risker som kan förekomma i hemmiljön.

| 11. | Europaparlamentet begär att det i handlingsplanen skall tas särskild hänsyn till den lokala befolkningen i förorenade områden och att man stärker de förebyggande strategier som är inriktade på att identifiera, bestämma mängden av och minska utsläppen, samt på en utökad miljökontroll beträffande cancerframkallande, neurotoxiska eller reproduktionstoxiska ämnen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att det i handlingsplanen skall tas särskild hänsyn till den lokala befolkningen i förorenade områden och att man stärker de förebyggande strategier som är inriktade på att identifiera, bestämma mängden av och minska utsläppen, samt på en utökad miljökontroll beträffande cancerframkallande, neurotoxiska eller reproduktionstoxiska ämnen.

| 12. | Europaparlamentet understryker vikten av att vattenresurserna skyddas och att det således är nödvändigt att begränsa både obestämda förorenande utsläpp och förorenade punktutstläpp från industrier och städer samt jordbrukets utsläpp av gödnings- och växtskyddsmedel, vilket innebär att jordbrukspolitiken och de metoder som används inom jordbruket måste förändras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker vikten av att vattenresurserna skyddas och att det således är nödvändigt att begränsa både obestämda förorenande utsläpp och förorenade punktutstläpp från industrier och städer samt jordbrukets utsläpp av gödnings- och växtskyddsmedel, vilket innebär att jordbrukspolitiken och de metoder som används inom jordbruket måste förändras.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att de problem som hör samman med märkning beaktas i handlingsplanen, med tanke på att en tydlig och begriplig märkning är oumbärlig för att konsumenterna skall få information om och bli uppmärksamma på dessa produkters inverkan på miljön. Parlamentet anser vidare att andra särskilda medel och metoder skall anges i handlingsplanen för att se till att barn, i egenskap av konsumenter, har tillgång till den information som behövs. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet insisterar på att de problem som hör samman med märkning beaktas i handlingsplanen, med tanke på att en tydlig och begriplig märkning är oumbärlig för att konsumenterna skall få information om och bli uppmärksamma på dessa produkters inverkan på miljön. Parlamentet anser vidare att andra särskilda medel och metoder skall anges i handlingsplanen för att se till att barn, i egenskap av konsumenter, har tillgång till den information som behövs.

| 14. | Europaparlamentet betonar att sambandet mellan strategins system för övervakning och respons, och den föreslagna lagstiftningen — REACH (KOM(2003) 644) som kommer att innehålla toxikologiska data och uppgifter om exponering — skall förtydligas och stärkas i strategin. Parlamentet påpekar att inom de befintliga metoderna för riskbedömningar beaktas inte uttryckligen spädbarn och barn samt den stora mängd exponeringsmönster som denna befolkningsgrupp utsätts för. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att sambandet mellan strategins system för övervakning och respons, och den föreslagna lagstiftningen — REACH (KOM(2003) 644) som kommer att innehålla toxikologiska data och uppgifter om exponering — skall förtydligas och stärkas i strategin. Parlamentet påpekar att inom de befintliga metoderna för riskbedömningar beaktas inte uttryckligen spädbarn och barn samt den stora mängd exponeringsmönster som denna befolkningsgrupp utsätts för.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära ett yttrande från Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö för att utvärdera huruvida det nuvarande REACH-förslaget kommer att tillhandahålla ett tillräckligt skydd för barn mot exponering för skadliga kemikalier, i synnerhet från produkter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära ett yttrande från Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö för att utvärdera huruvida det nuvarande REACH-förslaget kommer att tillhandahålla ett tillräckligt skydd för barn mot exponering för skadliga kemikalier, i synnerhet från produkter.

| 16. | Europaparlamentet anser att den planerade biologiska övervakningen även bör inbegripa vissa bekämpningsmedel samt vissa bromerade flamskyddsmedel och ftalater för att man skall kunna ta itu med ämnen som ännu inte reglerats i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den planerade biologiska övervakningen även bör inbegripa vissa bekämpningsmedel samt vissa bromerade flamskyddsmedel och ftalater för att man skall kunna ta itu med ämnen som ännu inte reglerats i tillräcklig utsträckning.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att handlingsplanen skall omfatta lagstiftningsförslag för att minska beroendet av bekämpningsmedel inom ramen för den tematiska strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att handlingsplanen skall omfatta lagstiftningsförslag för att minska beroendet av bekämpningsmedel inom ramen för den tematiska strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av utbildning och fostran i miljö- och hälsofrågor. Parlamentet begär att metoderna och de åtgärder som skall vidtas för att öka medvetenheten skall definieras tydligare i strategin. Parlamentet anser att målet skall vara att varje enskild får tillräcklig information för att kunna fatta de rätta besluten om sin egen hälsa. Parlamentet understryker den avgörande roll som allmänhetens tillgång till information har i detta sammanhang, och uppmanar kommissionen att se till att allmänheten får tillång till alla uppgifter om miljöförsämringar som kan leda till skada för hälsan, i synnerhet barns hälsa. Parlamentet begär särskilt att allmänt tillgängliga register upprättas om geografisk kartläggning av dels större utsläpp och dels större sjukdomar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar vikten av utbildning och fostran i miljö- och hälsofrågor. Parlamentet begär att metoderna och de åtgärder som skall vidtas för att öka medvetenheten skall definieras tydligare i strategin. Parlamentet anser att målet skall vara att varje enskild får tillräcklig information för att kunna fatta de rätta besluten om sin egen hälsa. Parlamentet understryker den avgörande roll som allmänhetens tillgång till information har i detta sammanhang, och uppmanar kommissionen att se till att allmänheten får tillång till alla uppgifter om miljöförsämringar som kan leda till skada för hälsan, i synnerhet barns hälsa. Parlamentet begär särskilt att allmänt tillgängliga register upprättas om geografisk kartläggning av dels större utsläpp och dels större sjukdomar.

| 19. | Europaparlamentet begär att försiktighetsprincipen skall ingå i strategin och att handlingsplanen skall omfatta en förteckning över sådana miljöförorenande ämnen för vilka det finns tillräckliga vetenskapliga bevis på effektnivå (t.ex. molekulär, cellulär eller vävnadsrelaterad) på att potentiellt allvarliga eller irreversibla hälsoeffekter är sannolika. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär att försiktighetsprincipen skall ingå i strategin och att handlingsplanen skall omfatta en förteckning över sådana miljöförorenande ämnen för vilka det finns tillräckliga vetenskapliga bevis på effektnivå (t.ex. molekulär, cellulär eller vävnadsrelaterad) på att potentiellt allvarliga eller irreversibla hälsoeffekter är sannolika.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skynda på pilotprojektet ”Samordnad övervakning av dioxin och PCB i Östersjöområdet”, och att snarast börja använda denna samordnade information som grund vid utarbetandet av ny politik. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skynda på pilotprojektet ”Samordnad övervakning av dioxin och PCB i Östersjöområdet”, och att snarast börja använda denna samordnade information som grund vid utarbetandet av ny politik.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar att klimatförändringarna och deras inverkan på hälsan skall tas upp som en prioriterad fråga i handlingsplanen, och att åtgärder för att fastställa, förebygga, minska och begränsa hälsoeffekterna av klimatförändringar skall föreslås genom användandet av lämpliga lagstiftningsinstrument inom EU. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet rekommenderar att klimatförändringarna och deras inverkan på hälsan skall tas upp som en prioriterad fråga i handlingsplanen, och att åtgärder för att fastställa, förebygga, minska och begränsa hälsoeffekterna av klimatförändringar skall föreslås genom användandet av lämpliga lagstiftningsinstrument inom EU.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar att problematiken med passiv rökning särskilt skall uppmärksammas i handlingsplanen, i synnerhet på arbetsplatsen och i offentliga byggnader, och att lagstiftningsförslag om ett förbud mot rökning på arbetsplatsen införs i handlingsplanen samt att en kampanj för att öka medvetandet förs i syfte att upplysa den breda allmänheten om vilken inverkan en miljö som är förorenad av tobak har på barns hälsa. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet rekommenderar att problematiken med passiv rökning särskilt skall uppmärksammas i handlingsplanen, i synnerhet på arbetsplatsen och i offentliga byggnader, och att lagstiftningsförslag om ett förbud mot rökning på arbetsplatsen införs i handlingsplanen samt att en kampanj för att öka medvetandet förs i syfte att upplysa den breda allmänheten om vilken inverkan en miljö som är förorenad av tobak har på barns hälsa.

| 23. | Europaparlamentet understryker att EU-finansiering kommer att krävas för att inrätta ett gemenskapssystem för övervakning och respons och för att se till att det verkligen blir framgångsrikt och användbart. Parlamentet påpekar att det också kommer att krävas omfattande resurser för att öka allmänhetens medvetenhet och för att sprida resultat och information. Parlamentet betonar att finansieringen av strategin måste klargöras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att EU-finansiering kommer att krävas för att inrätta ett gemenskapssystem för övervakning och respons och för att se till att det verkligen blir framgångsrikt och användbart. Parlamentet påpekar att det också kommer att krävas omfattande resurser för att öka allmänhetens medvetenhet och för att sprida resultat och information. Parlamentet betonar att finansieringen av strategin måste klargöras.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(2)  EGT L 187, 16.7.1988, s. 1.

---

Torsdag 1 april 2004

| 29.4.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 103/675 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 103/675

---

PROTOKOLL

(2004/C 103 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Raimon OBIOLS I GERMÀ

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.00.

Parlamentet höll en tyst minut till minne av offren för folkmordet i Rwanda för tio år sedan.

Talare: Evelyne Gebhardt kritiserade ett TV-program som sänts under onsdagskvällen i en tysk kanal och som visade de metoder som en ledamot använt för att upptäcka påstådda bedrägerier i parlamentet.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till ändringsbudget nr 3 för budgetåret 2004 allmän inkomst- och utgiftsberäkning avsnitt II — rådet, avsnitt III — kommissionen, avsnitt IV — domstolen, avsnitt V — revisionsrätten, avsnitt VI — ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII — regionkommittén, avsnitt VIII — del A — Europeiska ombudsmannen (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: TOUT |
| rättslig grund: | artikel 272 i EG-fördraget, artikel 177 i Euratomfördraget |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till ändringsbudget nr 3 för budgetåret 2004 allmän inkomst- och utgiftsberäkning avsnitt II — rådet, avsnitt III — kommissionen, avsnitt IV — domstolen, avsnitt V — revisionsrätten, avsnitt VI — ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII — regionkommittén, avsnitt VIII — del A — Europeiska ombudsmannen (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: TOUT

rättslig grund:

artikel 272 i EG-fördraget, artikel 177 i Euratomfördraget

| — | Förslag till ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 allmän inkomst- och utgiftsberäkning avsnitt I — parlamentet,avsnitt II — rådet, avsnitt III — kommissionen,avsnitt IV — domstolen, avsnitt V — revisionsrätten, avsnitt VI — ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII — regionkommittén avsnitt VIII — del A — europeiska ombudsmannen, avsnitt VIII — del B — Europeiska datatillsynsmannen (7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: TOUT |
| rättslig grund: | artikel 272 i EG-fördraget, artikel 177 i Euratomfördraget |

—

Förslag till ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 allmän inkomst- och utgiftsberäkning avsnitt I — parlamentet,avsnitt II — rådet, avsnitt III — kommissionen,avsnitt IV — domstolen, avsnitt V — revisionsrätten, avsnitt VI — ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII — regionkommittén avsnitt VIII — del A — europeiska ombudsmannen, avsnitt VIII — del B — Europeiska datatillsynsmannen (7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: TOUT

rättslig grund:

artikel 272 i EG-fördraget, artikel 177 i Euratomfördraget

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring DEC2/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 18, 19, 25, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0168/2004 — 2004/2017(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring DEC2/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 18, 19, 25, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0168/2004 — 2004/2017(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om driftskompatibla alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (KOM(2004) 219 — C5-0169/2004 — 2003/0147(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, LIBE |
| rättslig grund: | artikel 156 i EG-fördraget |

—

Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 tredje stycket c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om driftskompatibla alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC) (KOM(2004) 219 — C5-0169/2004 — 2003/0147(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, LIBE

rättslig grund:

artikel 156 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (KOM(2004) 179 — C5-0170/2004 — 2003/0126(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: JURI |
| rättslig grund: | artikel 285.1 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (KOM(2004) 179 — C5-0170/2004 — 2003/0126(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: JURI

rättslig grund:

artikel 285.1 i EG-fördraget

| — | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om informationsamhället (KOM(2004) 216 — C5-0171/2004 — 2003/0199(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, ECON |
| rättslig grund: | artikel 285.1 i EG-fördraget |

—

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om informationsamhället (KOM(2004) 216 — C5-0171/2004 — 2003/0199(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, ECON

rättslig grund:

artikel 285.1 i EG-fördraget

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring DEC3/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0172/2004 — 2004/2018(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring DEC3/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 04, 15, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0172/2004 — 2004/2018(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring DEC4/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 07, 09, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0173/2004 — 2004/2019(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring DEC4/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 07, 09, 31 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0173/2004 — 2004/2019(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| — | Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring DEC5/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 01, 03, 05, 13, 25, 27 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0174/2004 — 2004/2024(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| rättslig grund: | artikel 274 i EG-fördraget |

—

Yttrande från rådet om förslag till anslagsöverföring DEC5/2004 — avsnitt III — kommissionen — avdelningarna 01, 03, 05, 13, 25, 27 — Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (C5-0174/2004 — 2004/2024(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rättslig grund:

artikel 274 i EG-fördraget

| 2) | från ledamöterna

  resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen)






  — | Cristiana Muscardini om den växande ”spekulationsbubblan” och krisen i finanssystemet (B5-0159/2004).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ITRE |

2)

från ledamöterna

resolutionsförslag (artikel 48 i arbetsordningen)

—

Cristiana Muscardini om den växande ”spekulationsbubblan” och krisen i finanssystemet (B5-0159/2004).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: ITRE

3.   Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (debatt)

Betänkande om kommissionens återkommande rapport 2003 om de framsteg som gjorts av Turkiet på vägen mot anslutning [KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Arie M. Oostlander (A5-0204/2004)

Arie M. Oostlander redogjorde för betänkandet.

Talare: Günther Verheugen (ledamot av kommissionen)

Talare: Geoffrey Van Orden, Miet Smet (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Harald Ettl (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Karl Erik Olsson (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Renate Sommer (föredragande av yttrande från utskottet RETT), Anna Karamanou (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Ilkka Suominen för PPE-DE-gruppen, Johannes (Hannes) Swoboda för PSE-gruppen, Andrew Nicholas Duff för ELDR-gruppen, Sylviane H. Ainardi för GUE/NGL-gruppen, Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, Luís Queiró för UEN-gruppen, Bastiaan Belder för EDD-gruppen, Philip Claeys, grupplös, Elmar Brok, Günther Verheugen, Giorgos Katiforis, Joan Vallvé, Efstratios Korakas, Eurig Wyn, Mogens N.J. Camre, Véronique Mathieu, Markus Ferber, Catherine Lalumière, Ole Andreasen och Bent Hindrup Andersen

ORDFÖRANDESKAP: Catherine LALUMIÈRE

Vice talman

Talare: Georges Berthu, James E.M. Elles, Jo Leinen, Mario Borghezio, Ursula Stenzel, Reino Paasilinna, Jean-Thomas Nordmann, Werner Langen, Ozan Ceyhun, Johan Van Hecke, Michl Ebner, Martine Roure, Ursula Schleicher, Jules Maaten och Cristina Gutiérrez-Cortines

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.28

ORDFÖRANDESKAP: Renzo IMBENI

Vice talman

Talare: Michel Rocard, ordförande för utskottet CULT, begärde på PSE-gruppens vägnar och på grundval av artikel 146 i arbetsordningen, att debatten om hans betänkande A5-0148/2004 skulle skjutas upp till nästa sammanträdesperiod.

Parlamentet godkände denna begäran.

Talare: Charles Tannock, som begärde att talmanskonferensen skulle ta ställning till två betänkanden som den hade mottagit om EU:s finansiering av den palestinska myndigheten samt att en plenardebatt skulle hållas om frågan och Franz Turchi som anslöt sig till föregående talare. (Talmannen noterade begäran.)

4.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

4.1.   Godkännande av kommissionen i dess nya sammansättning (omröstning)

Förslag till beslut B5-0184/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P5_TA(2004)0247)

Inlägg om omröstningen:

| — | Margot Wallström (ledamot av kommissionen) redogjorde före omröstningen för kommissionens inställning. |
| --- | --- |

—

Margot Wallström (ledamot av kommissionen) redogjorde före omröstningen för kommissionens inställning.

4.2.   Ändringsbudget nr 4/2004 (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 — omarbetning av tjänsteföreskrifterna [7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD)] — Budgetutskottet.Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 — omarbetning av tjänsteföreskrifterna [7683/2004 — C5-0165/2004 — 2004/2022(BUD)] — Budgetutskottet.

Föredraganden: Jan Mulder och Neena Gill (A5-0175/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0248)

4.3.   Punktskatter ***I (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslagen till:

| 1. | Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter [KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD)] |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter [KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD)]

| 2. | Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier, och om ändring av rådets direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor [KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier, och om ändring av rådets direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor [KOM(2003) 797 — C5-0661/2003 — 2003/0310(COD)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Christa Randzio-Plath (A5-0157/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

FÖRSLAG FRÅN KOMMISSIONEN och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0249 och P5_TA(2004)0250)

4.4.   Långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet *** (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet [KOM(2003) 855 — KOM(2003) 855 — 2003/0332(AVC)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A5-0174/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0251)

4.5.   Genetiska resurser inom jordbruket * (artikel 110a i arbetsordningen)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett program för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket [KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS)] — Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A5-0149/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0252)

4.6.   Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av ändringar av protokollet om fastställande, för perioden 16 juni 2001-15 juni 2006, av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissaus regering om fiske längs Guinea-Bissaus kust, och om rådets beslut av den 26 februari 2001 om fastställande av reglerna för beviljande av ekonomiskt stöd på fiskeområdet till Guinea-Bissau [KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Struan Stevenson (A5-0163/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0253)

4.7.   Gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn [KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Hugues Martin (A5-0168/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0254)

4.8.   Ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll [KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Elspeth Attwooll (A5-0166/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0255)

4.9.   Gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 3069/95 om ett inspektionssystem i gemenskapens regi för gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) [KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Niels Busk (A5-0165/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0256)

4.10.   Fisekavtal mellan EG och Republiken Guinea * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust [KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Patricia McKenna (A5-0164/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0257)

4.11.   Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt * (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslagen

| 1. | till rådets förordning om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt [KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS)] |
| --- | --- |

1.

till rådets förordning om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt [KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS)]

| 2. | till rådets förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr [...] om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt till att gälla även icke-deltagande medlemsstater [KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

2.

till rådets förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr [...] om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt till att gälla även icke-deltagande medlemsstater [KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS)] — Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: José Javier Pomés Ruiz (A5-0156/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

FÖRSLAG FRÅN KOMMISSIONEN och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0258 och P5_TA(2004)0259)

4.12.   Tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (artikel 110a i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem [KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Luís Marinho (A5-0144/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P5_TA(2004)0260)

4.13.   Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen ***III (omröstning)

Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen [PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD)] — Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén.

Föredragande: Nelly Maes (A5-0125/2004)

(Enkel majoritet erfordrades för godkännande)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

GEMENSAMT UTKAST

Antogs (P5_TA(2004)0261)

4.14.   Förslag till ändringsbudget nr 3/2004 (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 (Avsnitt III — kommissionen (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD)). Föredragande: Jan Mulder och Neena Gill (A5-0173/2004)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

Ändringsbudget nr 3

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

Antagna ändringsförslag. (se bilaga 1) (P5_TA(2004)0262)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

(Enkel majoritet erfordrades)

Antogs (P5_TA(2004)0263)

4.15.   Allmänna regler om flerspråkighet (ändring av arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i fråga om försiktighetsåtgärder vid tillämpning av de allmänna reglerna om flerspråkighet [2003/2227(REG)] — Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Gianfranco Dell'Alba (A5-0153/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

ARBETSORDNINGEN

Antagna ändringsförslag. (se bilaga 1)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P5_TA(2004)0264)

Inlägg om omröstningen:

| — | Jo Leinen, som ersatte föredraganden, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 2. |
| --- | --- |

—

Jo Leinen, som ersatte föredraganden, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 2.

De nya bestämmelserna skulle träda i kraft den 1 maj 2004.

4.16.   Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser [16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD)] — Utskottet för regionalpolitik, transport och turism.

Föredragande: Ulrich Stockmann (A5-0217/2004)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P5_TA(2004)0265)

4.17.   SIS — registreringsbevis för fordon ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna [KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Carlos Coelho (A5-0205/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 17)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0266)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0266)

4.18.   Fiskeavtal EEG/Danmark och Grönland * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om ändring av det fjärde protokollet om villkor för fiske enligt fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan [KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A5-0060/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 18)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0267)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0267)

4.19.   Europeiska rådet/Säkerhet i Europa (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0165/2004, B5-0178/2004, B5-0179/2004, B5-0180/2004, B5-0182/2004 och B5-0183/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 19)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC5-0165/2004

(ersätter B5-0165/2004, B5-0182/2004 och B5-0183/2004):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Hans-Gert Poettering, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Íñigo Méndez de Vigo, Elmar Brok, Jorge Salvador Hernández Mollar, Othmar Karas, Arie M. Oostlander, Philippe Morillon och Hubert Pirker för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Ilkka Suominen, W.G. van Velzen, Íñigo Méndez de Vigo, Elmar Brok, Jorge Salvador Hernández Mollar, Othmar Karas, Arie M. Oostlander, Philippe Morillon och Hubert Pirker för PPE-DE-gruppen,

| — | Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo för PSE-gruppen,

| — | Andrew Nicholas Duff, Jules Maaten, Sarah Ludford, Cecilia Malmström, Karin Riis-Jørgensen och Luciana Sbarbati för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Andrew Nicholas Duff, Jules Maaten, Sarah Ludford, Cecilia Malmström, Karin Riis-Jørgensen och Luciana Sbarbati för ELDR-gruppen,

| — | Gerard Collins |
| --- | --- |

—

Gerard Collins

Antogs (P5_TA(2004)0268)

(Resolutionsförslagen B5-0178/2004, B5-0179/2004 och B5-0180/2004 bortföll.)

4.20.   Skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare * (omröstning)

Betänkande om Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets direktiv om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare [6620/2004 — C5-0111/2004 — 2003/0809(CNS)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Ingo Schmitt (A5-0211/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 20)

INITIATIV

Förkastades

Initiativet återförvisades till ansvarigt utskott.

Inlägg om omröstningen:

Efter det att initiativet förkastats begärde Anna Terrón i Cusí, på grundval av artikel 68.3 i arbetsordningen, att initiativet skulle återförvisas till ansvarigt utskott och Ingo Schmitt (föredragande) begärde att förslaget till lagstiftningsresolution skulle gå till omröstning. Parlamentet avvisade föredragandens begäran.

4.21.   Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001 [KOM(2003) 589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Giorgio Lisi (A5-0159/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 21)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Förkastades

Ärendet återförvisades till ansvarigt utskott på grundval av artikel 68.3 i arbetsordningen.

Inlägg om omröstningen:

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen), som meddelade att kommissionen inte tänkte dra tillbaka sitt förslag, Struan Stevenson (ordförande för utskottet PECH) som begärde att ärendet inte skulle återförvisas till utskottet eftersom valperioden nästan var slut, och Giorgio Lisi (föredragande) som på grundval av artikel 68.3 i arbetsordningen begärde att ärendet skulle återförvisas till utskottet utan att förslaget till lagstiftningsresolution gick till omröstning.

4.22.   Regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättandet av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken [KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS)] — Fiskeriutskottet.

Föredragande: Seán Ó Neachtain (A5-0167/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 22)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P5_TA(2004)0269)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P5_TA(2004)0269)

Inlägg om omröstningen:

Seán Ó Neachtain, föredragande, gjorde ett inlägg före omröstningen.

4.23.   Olympisk fred (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0177/2004

Debatten hölls den 25 februari 2004.

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 23)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0270)

4.24.   Situationen i Kosovo (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0160/2004, B5-0162/2004, B5-0163/2004, B5-0164/2004, B5-0168/2004 och B5-0172/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 24)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0160/2044

(ersätter B5-0160/2004, B5-0162/2004, B5-0163/2004, B5-0164/2004 och B5-0172/2004):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Doris Pack för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Doris Pack för PPE-DE-gruppen,

| — | Johannes (Hannes) Swoboda, Jan Marinus Wiersma och Jannis Sakellariou för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Johannes (Hannes) Swoboda, Jan Marinus Wiersma och Jannis Sakellariou för PSE-gruppen,

| — | Cecilia Malmström och Sarah Ludford för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström och Sarah Ludford för ELDR-gruppen,

| — | Joost Lagendijk och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen

| — | Cristiana Muscardini och Luís Queiró för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini och Luís Queiró för UEN-gruppen

Antogs (P5_TA(2004)0271)

(Resolutionsförslag B5-0168/2004 bortföll.)

4.25.   Utvinningsindustrin (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0161/2004, B5-0166/2004, B5-0167/2004, B5-0169/2004, B5-0170/2004 och B5-0171/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 25)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B5-0161/2004

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B5-0166/2004

(ersätter B5-0166/2004, B5-0167/2004, B5-0169/2004, B5-0170/2004 och B5-0171/2004):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen,

| — | Richard Howitt, Linda McAvan och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Richard Howitt, Linda McAvan och Margrietus J. van den Berg för PSE-gruppen,

| — | Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Maria Johanna (Marieke) Sanders-ten Holte för ELDR-gruppen,

| — | Monica Frassoni, Didier Rod, Caroline Lucas, Paul A.A.J.G. Lannoye, Claude Turmes, Nelly Maes, Pierre Jonckheer, Patricia McKenna och Nuala Ahern för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, Didier Rod, Caroline Lucas, Paul A.A.J.G. Lannoye, Claude Turmes, Nelly Maes, Pierre Jonckheer, Patricia McKenna och Nuala Ahern för Verts/ALE-gruppen,

| — | Yasmine Boudjenah för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Yasmine Boudjenah för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P5_TA(2004)0272)

4.26.   Situationen för de grundläggande rättigheterna i EU (2003) (omröstning)

Betänkande om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2003) [2003/2006(INI)] — Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Alima Boumediene-Thiery (A5-0207/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 26)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Förkastades

Inlägg om omröstningen:

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 74.

4.27.   Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionen (omröstning)

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen [2003/2254(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Alexandros Baltas (A5-0206/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 27)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P5_TA(2004)0273)

4.28.   Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (omröstning)

Betänkande om kommissionens återkommande rapport 2003 om de framsteg som gjorts av Turkiet på vägen mot anslutning [KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 — C5-0535/2003 — 2003/2204(INI)] — Utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik.

Föredragande: Arie M. Oostlander (A5-0204/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 28)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0274)

Inlägg om omröstningen:

| — | Arie M. Oostlander (föredragande) gjorde en terminologisk precisering i punkt 37. |
| --- | --- |

—

Arie M. Oostlander (föredragande) gjorde en terminologisk precisering i punkt 37.

| — | Johannes (Hannes) Swoboda för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 23. |
| --- | --- |

—

Johannes (Hannes) Swoboda för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 23.

4.29.   Införlivande av EUF i budgeten (omröstning)

Betänkande om införlivande av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) i budgeten [2003/2163(INI)] — Utskottet för utveckling och samarbete.

Föredragande: Michel-Ange Scarbonchi (A5-0143/2004)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 29)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P5_TA(2004)0275)

Inlägg om omröstningen:

Michel-Ange Scarbonchi (föredragande) föreslog en teknisk korrigering av skäl I.

5.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 137.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Dell'Alba — A5-0153/2004

| — | Jean-Maurice Dehousse |
| --- | --- |

—

Jean-Maurice Dehousse

Europeiska rådet/Säkerhet (RC5-0165/2004)

| — | Jean-Maurice Dehousse |
| --- | --- |

—

Jean-Maurice Dehousse

Situationen i Kosovo (RC5-0160/2004)

| — | Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt

Betänkande Baltas — A5-0206/2004

| — | Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt

Betänkande Oostlander — A5-0204/2004

| — | Jean-Louis Bourlanges, Jean-Maurice Dehousse, Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Jean-Louis Bourlanges, Jean-Maurice Dehousse, Bernd Posselt

6.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade haft för avsikt att rösta enligt följande:

Betänkande McKenna — A5-0164/2004

| — | en enda omröstning

  ja: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

en enda omröstning

ja: Hubert Pirker

Betänkande Miguélez Ramos — A5-0060/2004

| — | lagstiftningsresolution

  ja: Brigitte Langenhagen, Ieke van den Burg |
| --- | --- |

—

lagstiftningsresolution

ja: Brigitte Langenhagen, Ieke van den Burg

Europeiska rådet/Säkerhet — RC5-0165/2004

| — | ändringsförslag 8

  ja: Martine Roure, Georges Garot,

  nej: Gary Titley, Richard Corbett, Seán Ó Neachtain, Eurig Wyn, Ioannis Patakis

  nedlagd röst: Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 8

ja: Martine Roure, Georges Garot,

nej: Gary Titley, Richard Corbett, Seán Ó Neachtain, Eurig Wyn, Ioannis Patakis

nedlagd röst: Sylvia-Yvonne Kaufmann

| — | ändringsförslag 12

  ja: Alejo Vidal-Quadras Roca, Fernando Fernández Martín, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Eurig Wyn, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Salvador Garriga Polledo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Manuel Pérez Álvarez

  nej: Ioannis Patakis |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 12

ja: Alejo Vidal-Quadras Roca, Fernando Fernández Martín, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Eurig Wyn, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Salvador Garriga Polledo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Manuel Pérez Álvarez

nej: Ioannis Patakis

| — | ändringsförslag 9

  ja: Eurig Wyn, Ioannis Patakis, Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 9

ja: Eurig Wyn, Ioannis Patakis, Sylvia-Yvonne Kaufmann

| — | ändringsförslag 3

  ja: Christine De Veyrac |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

ja: Christine De Veyrac

| — | ändringsförslag 6

  nej: Efstratios Korakas, Konstantinos Alyssandrakis |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 6

nej: Efstratios Korakas, Konstantinos Alyssandrakis

| — | ändringsförslag 14

  ja: Jan Dhaene |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 14

ja: Jan Dhaene

| — | punkt 32

  ja: Seán Ó Neachtain

  nej: Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

punkt 32

ja: Seán Ó Neachtain

nej: Sylvia-Yvonne Kaufmann

| — | punkt 43, första delen

  ja: Richard Corbett, Harlem Désir, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Elizabeth Lynne

  nej: Bob van den Bos, Karin Riis-Jørgensen |
| --- | --- |

—

punkt 43, första delen

ja: Richard Corbett, Harlem Désir, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Elizabeth Lynne

nej: Bob van den Bos, Karin Riis-Jørgensen

| — | punkt 43, andra delen

  ja: Nicole Thomas-Mauro, Michael Gahler, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Elizabeth Lynne

  nej: Bob van den Bos |
| --- | --- |

—

punkt 43, andra delen

ja: Nicole Thomas-Mauro, Michael Gahler, Johanna L.A. Boogerd-Quaak, Elizabeth Lynne

nej: Bob van den Bos

Olympisk fred — B5-0177/2004

| — | ändringsförslag 2

  nej: Hugues Martin, Torben Lund |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

nej: Hugues Martin, Torben Lund

Betänkande Boumediene-Thiery — A5-0207/2004

| — | ändringsförslag 1

  nej: Francesco Fiori |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

nej: Francesco Fiori

| — | punkt 12

  ja: Miet Smet

  nej: Françoise Grossetête

  nedlagda röster: Christine De Veyrac, Per-Arne Arvidsson, Charlotte Cederschiöld, Per Stenmarck, Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

punkt 12

ja: Miet Smet

nej: Françoise Grossetête

nedlagda röster: Christine De Veyrac, Per-Arne Arvidsson, Charlotte Cederschiöld, Per Stenmarck, Anders Wijkman

| — | punkt 89

  ja: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

punkt 89

ja: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | punkt 109

  ja: Marie-Françoise Garaud |
| --- | --- |

—

punkt 109

ja: Marie-Françoise Garaud

| — | punkt 130

  ja: Véronique De Keyser, Per Stenmarck, Dominique Vlasto, Marie-Hélène Descamps, Marie-Thérèse Hermange, Hugues Martin, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, |
| --- | --- |

—

punkt 130

ja: Véronique De Keyser, Per Stenmarck, Dominique Vlasto, Marie-Hélène Descamps, Marie-Thérèse Hermange, Hugues Martin, Godelieve Quisthoudt-Rowohl,

| — | punkt 136

  ja: Marie-Françoise Garaud |
| --- | --- |

—

punkt 136

ja: Marie-Françoise Garaud

| — | ändringsförslag 23

  nej: Jan Andersson, Elizabeth Lynne, Richard Corbett, Linda McAvan |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 23

nej: Jan Andersson, Elizabeth Lynne, Richard Corbett, Linda McAvan

| — | punkt 154

  nej: Neena Gill, Linda McAvan och Richard Corbett |
| --- | --- |

—

punkt 154

nej: Neena Gill, Linda McAvan och Richard Corbett

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Phillip Whitehead

  nedlagd röst: Neena Gill |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Phillip Whitehead

nedlagd röst: Neena Gill

Betänkande Oostlander — A5-0204/2004

| — | ändringsförslag 7

  ja: Elizabeth Montfort |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 7

ja: Elizabeth Montfort

| — | ändringsförslag 8

  ja: Elizabeth Montfort |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 8

ja: Elizabeth Montfort

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Elmar Brok

  nej: Charles Pasqua

  nedlagd röst: Doris Pack |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Elmar Brok

nej: Charles Pasqua

nedlagd röst: Doris Pack

Ledamöter som meddelat att de inte deltagit i omröstningen:

Arlette Laguiller, Chantal Cauquil och Armonia Bordes hade varit närvarande, men hade inte deltagit i omröstningen om det gemensamma resolutionsförslaget Europeiska rådet/Säkerhet (RC-B %-0165/2004) om ändringsförslagen 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 och 12 samt punkterna 32 och 43.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.40 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Alonso José PUERTA

Vice talman

7.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

Talare: Elizabeth Lynne gladde sig över att en majoritet av parlamentets ledamöter nu hade skrivit under den skriftliga förklaringen 1/2004 om dövblinda personers rättigheter.

8.   Förebyggande och återvinning av avfall (debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande Mot en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall [KOM(2003) 301 — C5-0385/2003 — 2003/2145(INI)] — Utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor.

Föredragande: Karl-Heinz Florenz (A5-0176/2004)

Karl-Heinz Florenz redogjorde för betänkandet.

Talare: Margot Wallström (ledamot av kommissionen)

Talare: María del Pilar Ayuso González (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Eija-Riitta Anneli Korhola för PPE-DE-gruppen, Jan Dhaene för PSE-gruppen, Patricia McKenna för Verts/ALE-gruppen, och Margot Wallström

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: protokollet, 20.4.2004, punkt 10.32.

9.   Internationell konferens om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (uttalande följt av debatt)

Uttalande av kommissionen: Internationell konferens om förnybar energi (Bonn, juni 2004)

Margot Wallström (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: María del Pilar Ayuso González för PPE-DE-gruppen, Mechtild Rothe för PSE-gruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, Eija-Riitta Anneli Korhola, Rolf Linkohr och Margot Wallström

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 37.2 i arbetsordningen):

| — | Mihail Papayannakis för GUE/NGL-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (B5-0173/2004) |
| --- | --- |

—

Mihail Papayannakis för GUE/NGL-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (B5-0173/2004)

| — | Eryl Margaret McNally och Mechtild Rothe för PSE-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (B5-0174/2004) |
| --- | --- |

—

Eryl Margaret McNally och Mechtild Rothe för PSE-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (B5-0174/2004)

| — | Nuala Ahern, Danielle Auroi, Marie Anne Isler Béguin, Hiltrud Breyer, Monica Frassoni, Caroline Lucas, Paul A.A.J.G. Lannoye, Alain Lipietz och Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi i Bonn i juni 2004 (B5-0175/2004) |
| --- | --- |

—

Nuala Ahern, Danielle Auroi, Marie Anne Isler Béguin, Hiltrud Breyer, Monica Frassoni, Caroline Lucas, Paul A.A.J.G. Lannoye, Alain Lipietz och Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi i Bonn i juni 2004 (B5-0175/2004)

| — | Giles Bryan Chichester och Peter Michael Mombaur för PPE-DE-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (B5-0176/2004) |
| --- | --- |

—

Giles Bryan Chichester och Peter Michael Mombaur för PPE-DE-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (B5-0176/2004)

| — | Nicholas Clegg för ELDR-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (B5-0181/2004) |
| --- | --- |

—

Nicholas Clegg för ELDR-gruppen, om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (B5-0181/2004)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 10.1

Talare: Bernd Posselt, som gjorde ett inlägg om organisationen av arbetet under innevarande sammanträde.

10.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

10.1.   Internationell konferens om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (omröstning)

Resolutionsförslag B5-0173/2004, B5-0174/2004, B5-0175/2004, B5-0176/2004 och B5-0181/2004

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 30)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC5-0173/2004

(ersätter resolutionsförslag B5-0173/2004, B5-0174/2004, B5-0175/2004, B5-0176/2004 och B5-0181/2004)

inlämnat av följande ledamöter:

| — | María del Pilar Ayuso González, Anders Wijkman och Peter Liese för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

María del Pilar Ayuso González, Anders Wijkman och Peter Liese för PPE-DE-gruppen,

| — | Mechtild Rothe för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Mechtild Rothe för PSE-gruppen,

| — | Nicholas Clegg för ELDR-gruppen, |
| --- | --- |

—

Nicholas Clegg för ELDR-gruppen,

| — | Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen,

| — | Mihail Papayannakis för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Mihail Papayannakis för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P5_TA(2004)0275)

*

- *

Talare: Karsten Knolle, som beklagade sig över brister i ledamöternas chaufförstjänst. (Talmannen noterade inlägget och skulle hänvisa frågan till presidiet.)

11.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet behandlade vid sammanträdet den 30 mars 2004 förslaget från revisionsrätten om en anslagsöverföring (V/03/AB/2004).

Budgetutskottet har, i enlighet med artikel 22 i budgetförordningen, beslutat att inte göra någon invändning när det gäller 50 procent av begäran, som uppgår till 493 000 euro:

| MEDLEN ÖVERFÖRS FRÅN | | |
| --- | --- | --- |
| — Punkt 1100 Grundlöner | ÅB/BB | - 493 000 |
| MEDLEN ÖVERFÖRS TILL | | |
| — Punkt 1110 Hjälppersonal | ÅB/BB | 493 000 |

MEDLEN ÖVERFÖRS FRÅN

— Punkt 1100 Grundlöner

ÅB/BB

- 493 000

MEDLEN ÖVERFÖRS TILL

— Punkt 1110 Hjälppersonal

ÅB/BB

493 000

Budgetutskottet har emellertid, i enlighet med artikel 22 i budgetförordningen, beslutat att göra en invändning när det gäller återstående 50 procent av begäran, som uppgår till 493 000 euro, av följande vederbörligen motiverade skäl:

| — | i förslaget görs ingen åtskillnad mellan de tjänster för hjälppersonal som införts i budgeten för 2004 och den nya begäran om tjänster, och |
| --- | --- |

—

i förslaget görs ingen åtskillnad mellan de tjänster för hjälppersonal som införts i budgeten för 2004 och den nya begäran om tjänster, och

| — | förslaget innebär nästan en fördubbling av de belopp som ursprungligen anslagits, delvis beroende på att en del felaktiga bedömningar gjordes under budgetförfarandet och att vissa uppgifter förbisågs. Revisionsrätten bör därför lägga fram mer detaljerade redogörelser för dessa misstag. |
| --- | --- |

—

förslaget innebär nästan en fördubbling av de belopp som ursprungligen anslagits, delvis beroende på att en del felaktiga bedömningar gjordes under budgetförfarandet och att vissa uppgifter förbisågs. Revisionsrätten bör därför lägga fram mer detaljerade redogörelser för dessa misstag.

När det gäller det återstående beloppet uppmanas revisionsrätten därför lägga fram en begäran om anslagsöverföring enligt artikel 24 i budgetförordningen.

*

- *

Budgetutskottet behandlade vid sammanträdet den 30 mars 2004 förslag till anslagsöverföring nr 2/2004 (C5-0112/2004 — (SEK(2004) 248).

Utskottet har, i enlighet med artiklarna 24.3 och 181.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 beslutat att godkänna överföringen enligt följande fördelning:

| MEDLEN ÖVERFÖRS FRÅN | | |
| --- | --- | --- |
| Kapitel 31.02 — Reserver för åtgärdsanslag | | |
| — | Artikel 31 02 41 — 04 04 09 Stöd till löpande utgifter för plattformen för europeiska icke-statliga organisationer på det sociala området |

MEDLEN ÖVERFÖRS FRÅN

Kapitel 31.02 — Reserver för åtgärdsanslag

—

Artikel 31 02 41 — 04 04 09 Stöd till löpande utgifter för plattformen för europeiska icke-statliga organisationer på det sociala området

ÅB

-1 000 000 EUR

BB

-1 000 000 EUR

— Artikel 31.0241 — 04.0501 Europeiska kvinnoforumet

ÅB

- 750 000 EUR

BB

- 750 000 EUR

| — | Punkt 31.0241 — 15.020108 Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd |
| --- | --- |

—

Punkt 31.0241 — 15.020108 Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd

ÅB

- 750 000 EUR

BB

- 750 000 EUR

— Punkt 31.0241 — 15.060101 Åtgärder till förmån för det civila samhället

ÅB

-4 150 000 EUR

BB

-1 830 000 EUR

— Punkt 31.0241 — 15.060102 Sammanslutningen ”Vårt Europa”

ÅB

- 600 000 EUR

BB

- 600 000 EUR

— Punkt 31.0241 — 15.070101 Europeiskt ungdomsforum

ÅB

-2 000 000 EUR

BB

-2 000 000 EUR

— Artikel 31.0241 — 18.0301 Europeiska rådet för flyktingar och fördrivna

ÅB

- 450 000 EUR

BB

- 450 000 EUR

| — | Artikel 31.0241 — 18.0603 Sammanslutning av de högsta administrativa domstolarna i Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

Artikel 31.0241 — 18.0603 Sammanslutning av de högsta administrativa domstolarna i Europeiska unionen

ÅB

- 300 000 EUR

BB

- 300 000 EUR

— Artikel 31.0241 — 19.0401 — Europeiska centret för universitetssamarbete

ÅB

-1 732 000 EUR

BB

-1 732 000 EUR

— Punkt 31.0241 — 25.020101 — Europeiska unionens historiska arkiv

ÅB

-1 600 000 EUR

BB

-1 600 000 EUR

Kapitel 04.04 — Åtgärder för att främja ett samhälle för alla

| — | Artikel— 04.0409 Stöd till löpande utgifter för plattformen för europeiska ickestatliga organisationer på det sociala området |
| --- | --- |

—

Artikel— 04.0409 Stöd till löpande utgifter för plattformen för europeiska ickestatliga organisationer på det sociala området

ÅB

1 000 000 EUR

BB

1 000 000 EUR

Kapitel 04.05 — Jämställdhet mellan kvinnor och män

— Artikel— 04.0501 Europeiska kvinnoforumet

ÅB

750 000 EUR

BB

750 000 EUR

Kapitel 15.02 — Utbildning

| — | Artikel 15.0201 — Stöd till verksamhet och organ som verkar på europeisk nivå inom utbildningsområdet |
| --- | --- |

—

Artikel 15.0201 — Stöd till verksamhet och organ som verkar på europeisk nivå inom utbildningsområdet

| — | Punkt 15.020108 — Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd |
| --- | --- |

—

Punkt 15.020108 — Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd

ÅB

750 000 EUR

BB

750 000 EUR

Kapitel 15.06 — Medborgardialog

| — | Artikel 15.0601 — Stöd till verksamhet och organisationer på europeisk nivå för ett aktivt samhällsengagemang |
| --- | --- |

—

Artikel 15.0601 — Stöd till verksamhet och organisationer på europeisk nivå för ett aktivt samhällsengagemang

— Punkt 15.060101 — Åtgärder till förmån för det civila samhället

ÅB

4 150 000 EUR

BB

1 830 000 EUR

— Punkt 15.060102 — Sammanslutningen ”Vårt Europa”

ÅB

600 000 EUR

BB

600 000 EUR

Kapitel 15.07 — Ungdom

| — | Artikel 15.0701 — Stöd till organ som verkar på europeisk nivå inom ungdomsområdet |
| --- | --- |

—

Artikel 15.0701 — Stöd till organ som verkar på europeisk nivå inom ungdomsområdet

— Punkt 15.070101 — Europeiskt ungdomsforum

ÅB

2 000 000 EUR

BB

2 000 000 EUR

Kapitel 18.03 — Allmän invandrings- och asylpolitik

— Artikel 18.0301 — Europeiska rådet för flyktingar och fördrivna

ÅB

450 000 EUR

BB

450 000 EUR

Kapitel 18.06 — Upprätta ett Europeiskt område med verklig rättvisa i brottmål och tvistemål

| — | Artikel 18.0603 — Sammanslutning av de högsta administrativa domstolarna i Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

Artikel 18.0603 — Sammanslutning av de högsta administrativa domstolarna i Europeiska unionen

ÅB

300 000 EUR

BB

300 000 EUR

Kapitel 19.04 — Mänskliga rättigheter och demokratisering

— Artikel 19.0401 — Europeiska centret för universitetssamarbete

ÅB

1 732 000 EUR

BB

1 732 000 EUR

Kapitel 25 02 — Relationer med Civilsamhället, öppenhet och information

— Artikel 25.02.01 — Institutioner av europeiskt intresse

— Punkt 25.020101 — Europeiska unionens historiska arkiv

ÅB

1 600 000 EUR

BB

1 600 000 EUR

12.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PPE-DE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

Delegationen för förbindelserna med Schweiz, Island och Norge: Meropi Kaldi

Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Ukraina och EU-Republiken Moldavien samt för förbindelserna med Vitryssland: Meropi Kaldi

13.   Parlamentets sammansättning

Maria del Carmen Ortiz Rivas hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 1 april 2004.

María Rodríguez Ramos hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 1 april 2004.

Carles-Alfred Gasòliba i Böhm hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 2 april 2004.

Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 2 april 2004.

Alexandros Alavanos hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 15 april 2004.

I enlighet med artikel 8 i arbetsordningen och artikel 12.2 andra stycket i akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, fastställde parlamentet att dessa platser var vakanta och skulle underrätta de berörda medlemsstaterna härom.

14.   Skriftliga förklaringar införda i register (artikel 51 i arbetsordningen)

Talmanen informerade, i enlighet med artikel 51.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Dokument nr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 1/2004 | Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna och Ilda Figueiredo | 320 |
| 2/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 35 |
| 3/2004 | Philip Claeys och Koenraad Dillen | 21 |
| 4/2004 | Hiltrud Breyer, Alexander de Roo, Marie Anne Isler Béguin, Paul A.A.J.G. Lannoye och Caroline Lucas | 48 |
| 5/2004 | Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig och Alejandro Cercas | 51 |
| 6/2004 | Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda och Nelly Maes | 60 |
| 7/2004 | Ward Beysen | 7 |
| 8/2004 | Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch och Mario Borghezio | 12 |
| 9/2004 | Marie Anne Isler Béguin och Jean Lambert | 23 |
| 10/2004 | Mario Borghezio | 11 |
| 11/2004 | Marie-Thérèse Hermange, Neena Gill, Joseph Daul, Giorgio Lisi och Georges Garot | 95 |
| 12/2004 | Thierry Cornillet, Monica Frassoni, Jo Leinen, Mariotto Segni och Diana Wallis | 130 |
| 13/2004 | Gary Titley, Richard Corbett, Martin Schulz och Olivier Duhamel | 40 |
| 14/2004 | Michl Ebner, Alima Boumediene-Thiery, Neena Gill och Ingo Schmitt | 35 |
| 15/2004 | Philip Bushill-Matthews, Bashir Khanbhai och Nirj Deva | 20 |
| 17/2004 | Glenys Kinnock, Michael Gahler, Johan Van Hecke, Nelly Maes och Pernille Frahm | 61 |
| 18/2004 | Anne E.M. Van Lancker, Jan Dhaene, Saïd El Khadraoui och Nelly Maes | 29 |
| 19/2004 | Sebastiano (Nello) Musumeci | 5 |
| 20/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 12 |
| 21/2004 | Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu och Jean Saint-Josse | 42 |
| 22/2004 | Dana Rosemary Scallon, Hiltrud Breyer, Patsy Sörensen och Johannes (Hans) Blokland | 31 |
| 23/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 7 |
| 24/2004 | Jean-Thomas Nordmann, Glyn Ford och Lennart Sacrédeus | 37 |
| 25/2004 | Caroline Lucas, Jean Lambert och Paul A.A.J.G. Lannoye | 15 |
| 26/2004 | Marie Anne Isler Béguin, Jan Marinus Wiersma, Hans Modrow, Charles Tannock och Samuli Pohjamo | 25 |
| 27/2004 | Marie Anne Isler Béguin | 11 |
| 28/2004 | Hans-Gert Poettering, Enrique Barón Crespo, Graham R. Watson och Charles Pasqua | 92 |

Dokument nr

Från

Underskrifter

1/2004

Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna och Ilda Figueiredo

320

2/2004

Marie Anne Isler Béguin

35

3/2004

Philip Claeys och Koenraad Dillen

21

4/2004

Hiltrud Breyer, Alexander de Roo, Marie Anne Isler Béguin, Paul A.A.J.G. Lannoye och Caroline Lucas

48

5/2004

Claude Moraes, Stephen Hughes, Imelda Mary Read, Marie-Hélène Gillig och Alejandro Cercas

51

6/2004

Piia-Noora Kauppi, Sarah Ludford, Johannes (Hannes) Swoboda och Nelly Maes

60

7/2004

Ward Beysen

7

8/2004

Philip Claeys, Koenraad Dillen, Bruno Gollnisch och Mario Borghezio

12

9/2004

Marie Anne Isler Béguin och Jean Lambert

23

10/2004

Mario Borghezio

11

11/2004

Marie-Thérèse Hermange, Neena Gill, Joseph Daul, Giorgio Lisi och Georges Garot

95

12/2004

Thierry Cornillet, Monica Frassoni, Jo Leinen, Mariotto Segni och Diana Wallis

130

13/2004

Gary Titley, Richard Corbett, Martin Schulz och Olivier Duhamel

40

14/2004

Michl Ebner, Alima Boumediene-Thiery, Neena Gill och Ingo Schmitt

35

15/2004

Philip Bushill-Matthews, Bashir Khanbhai och Nirj Deva

20

17/2004

Glenys Kinnock, Michael Gahler, Johan Van Hecke, Nelly Maes och Pernille Frahm

61

18/2004

Anne E.M. Van Lancker, Jan Dhaene, Saïd El Khadraoui och Nelly Maes

29

19/2004

Sebastiano (Nello) Musumeci

5

20/2004

Marie Anne Isler Béguin

12

21/2004

Jean-Louis Bernié, Yves Butel, Alain Esclopé, Véronique Mathieu och Jean Saint-Josse

42

22/2004

Dana Rosemary Scallon, Hiltrud Breyer, Patsy Sörensen och Johannes (Hans) Blokland

31

23/2004

Marie Anne Isler Béguin

7

24/2004

Jean-Thomas Nordmann, Glyn Ford och Lennart Sacrédeus

37

25/2004

Caroline Lucas, Jean Lambert och Paul A.A.J.G. Lannoye

15

26/2004

Marie Anne Isler Béguin, Jan Marinus Wiersma, Hans Modrow, Charles Tannock och Samuli Pohjamo

25

27/2004

Marie Anne Isler Béguin

11

28/2004

Hans-Gert Poettering, Enrique Barón Crespo, Graham R. Watson och Charles Pasqua

92

15.   Beslut om vissa dokument

Hänvisningar till utskott

Utskottet DEVE som ansvarigt utskott:

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 975/1999 om att fastställa krav för genomförande av åtgärder för utvecklingssamarbete som bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. (KOM(2003) 639 — C5-0507/2003 — 2003/0250(COD))
  (Rådgivande utskott: AFET, BUDG)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 1 april 2004)
  (Ursprungligen hänvisat till utskottet AFET som ansvarigt utskott — protokollet av den 5 november 2003) |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 975/1999 om att fastställa krav för genomförande av åtgärder för utvecklingssamarbete som bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. (KOM(2003) 639 — C5-0507/2003 — 2003/0250(COD))

(Rådgivande utskott: AFET, BUDG)

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 1 april 2004)

(Ursprungligen hänvisat till utskottet AFET som ansvarigt utskott — protokollet av den 5 november 2003)

Tillstånd att utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 180 i arbetsordningen

Utskottet AFCO:

| — | Europaparlamentets arbetsordning: eventuellt uppskjutande av omröstningen för att uppnå en överenskommelse vid första behandlingen (2004/2027(REG))
  (Till följd av en skrivelse från talmannen av den 11 mars 2004) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets arbetsordning: eventuellt uppskjutande av omröstningen för att uppnå en överenskommelse vid första behandlingen (2004/2027(REG))

(Till följd av en skrivelse från talmannen av den 11 mars 2004)

Samarbete mellan parlamentets utskott

Artikel 162a i arbetsordningen tillämpas på följande betänkande:

Från utskottet JURI:

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktv om tjänster på den inre marknaden (KOM(2004) 2 — C5-0069/2004 — 2004/0001(COD))
  Förfarande i enlighet med artikel 162a mellan JURI och EMPL
  (Till följd av talmanskonferensens beslut den 25 mars 2004) |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktv om tjänster på den inre marknaden (KOM(2004) 2 — C5-0069/2004 — 2004/0001(COD))

Förfarande i enlighet med artikel 162a mellan JURI och EMPL

(Till följd av talmanskonferensens beslut den 25 mars 2004)

Ändring av titel på betänkande som redan godkänts av talmanskonferensen

Utskottet RETT:

| — | Tredje rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen (2004/2005(INI)) — C5-0092/2004)
  (protokollet av den 29 januari 2004)
  (Ursprunglig titel: Tredje sammanhållningsrapporten: Strukturfonder efter 2005) |
| --- | --- |

—

Tredje rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen (2004/2005(INI)) — C5-0092/2004)

(protokollet av den 29 januari 2004)

(Ursprunglig titel: Tredje sammanhållningsrapporten: Strukturfonder efter 2005)

16.   Dövblinda personers rättigheter (skriftlig förklaring)

Den skriftliga förklaringen nr 1/2004 som ingivits av Richard Howitt, Mario Mantovani, Elizabeth Lynne, Patricia McKenna och Ilda Figueiredo om dövblinda personers rättigheter har den 1 april 2004 undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter och kommer följaktligen, i enlighet med artikel 51.4 i arbetsordningen, att översändas till mottagarna. Förklaringen offentliggörs, tillsammans med namnen på undertecknarna, i dokumentet Antagna texter från innevarande sammanträde (P5_TA(2004)0277).

17.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

I enlighet med artikel 148.2 i arbetsordningen skulle protokollet från innevarande sammanträde föreläggas kammaren för justering vid inledningen av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skulle de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

18.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 19-22 april 2004.

19.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.15.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Pat Cox

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Aaltonen, Abitbol, Adam, Nuala Ahern, Ainardi, Almeida Garrett, Alyssandrakis, Andersen, Andersson, Andreasen, Aparicio Sánchez, Arvidsson, Atkins, Auroi, Averoff, Avilés Perea, Ayuso González, Bakopoulos, Balfe, Baltas, Banotti, Barón Crespo, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Belder, Berend, Berès, van den Berg, Bergaz Conesa, Berger, Berlato, Bernié, Berthu, Beysen, Bigliardo, Blak, Bodrato, Böge, Bösch, von Boetticher, Bonde, Boogerd-Quaak, Bordes, Borghezio, van den Bos, Boudjenah, Boumediene-Thiery, Bouwman, Bowe, Bowis, Bradbourn, Bremmer, Breyer, Brok, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Campos, Camre, Cappato, Cardoso, Carnero González, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Cederschiöld, Cercas, Cerdeira Morterero, Ceyhun, Chichester, Claeys, Clegg, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Cossutta, Cox, Crowley, van Dam, Dary, Daul, Davies, Dehousse, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, De Veyrac, Dhaene, Di Lello Finuoli, Dillen, Doorn, Dover, Doyle, Dührkop Dührkop, Duff, Duhamel, Duin, Duthu, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Elles, Eriksson, Esclopé, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert J.E. Evans, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernández Martín, Ferrández Lezaun, Ferrer, Fiebiger, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flautre, Flesch, Florenz, Foster, Fourtou, Frassoni, Gahler, Gahrton, Garaud, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garot, Garriga Polledo, Gasòliba i Böhm, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Glase, Goebbels, Goepel, Görlach, Gollnisch, Gomolka, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gouveia, Graefe zu Baringdorf, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hänsch, Hager, Hannan, Hansenne, Harbour, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Hieronymi, Honeyball, Hortefeux, Hudghton, Hughes, van Hulten, Hyland, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Izquierdo Rojo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jové Peres, Junker, Kaldi, Karamanou, Karas, Karlsson, Katiforis, Kaufmann, Keppelhoff-Wiechert, Keßler, Khanbhai, Kindermann, Glenys Kinnock, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korakas, Korhola, Koukiadis, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krivine, Kronberger, Kuckelkorn, Kuhne, Kuntz, Lage, Lagendijk, Laguiller, Lalumière, Lamassoure, Lang, Lange, Langen, Langenhagen, Lannoye, de La Perriere, Laschet, Lavarra, Lechner, Lehne, Leinen, Liese, Linkohr, Lisi, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCartin, MacCormick, McKenna, McMillan-Scott, McNally, Maes, Malliori, Manders, Manisco, Erika Mann, Thomas Mann, Marchiani, Marinho, Marinos, Markov, Marques, Marset Campos, Martens, David W. Martin, Hans-Peter Martin, Hugues Martin, Martinez, Martínez Martínez, Mastella, Mastorakis, Mathieu, Matikainen-Kallström, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Mayol i Raynal, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Menrad, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Modrow, Mombaur, Monsonís Domingo, Montfort, Moraes, Morillon, Müller, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Myller, Naïr, Napoletano, Naranjo Escobar, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Nisticò, Nobilia, Nogueira Román, Nordmann, Obiols i Germà, Olsson, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Oostlander, Ortuondo Larrea, O'Toole, Paasilinna, Paciotti, Pack, Papayannakis, Pasqua, Pastorelli, Patakis, Patrie, Paulsen, Perry, Pesälä, Piecyk, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pohjamo, Poignant, Pomés Ruiz, Poos, Posselt, Prets, Puerta, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Randzio-Plath, Rapkay, Raschhofer, Raymond, Read, Ribeiro, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Ripoll y Martínez de Bedoya, Rocard, Rod, Rothe, Roure, Rousseaux, Rovsing, Rübig, Rühle, Sacconi, Sacrédeus, Saint-Josse, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scapagnini, Scarbonchi, Scheele, Schierhuber, Schleicher, Herman Schmid, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schörling, Ilka Schröder, Jürgen Schröder, Schroedter, Schwaiger, Seppänen, Simpson, Sjöstedt, Skinner, Smet, Sörensen, Sommer, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Staes, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stirbois, Stockmann, Stockton, Sturdy, Suominen, Swiebel, Swoboda, Sørensen, Tannock, Terrón i Cusí, Theato, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titley, Torres Marques, Trakatellis, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Vachetta, Väyrynen, Vairinhos, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varaut, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vattimo, Vermeer, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Volcic, Wachtmeister, Walter, Watson, Watts, Wenzel-Perillo, Wieland, Wiersma, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Wyn, Wynn, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener, Zorba, Zrihen

Observatörer

A. Nagy, Bastys, Biela, Kazys Jaunutis Bobelis, Chronowski, Cybulski, Czinege, Demetriou, Drzęla, Fazakas, Germič, Golde, Genowefa Grabowska, Hegyi, Heriban, Kelemen, Kłopotek, Klukowski, Kriščiūnas, Kubovič, Kuzmickas, Kvietkauskas, Laar, Laštvka, Litwiniec, Maldeikis, Mallotová, Matsakis, Plokšto, Podgórski, Szabó, Szájer, Szczygło, Tabajdi, Tomczak, Vadai, Valys, Vastagh, Vella, Vėsaitė, Wittbrodt, Żenkiewicz, Žiak

---

BILAGA 1

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| art | artikel |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

art

artikel

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Godkännande av kommissionen med dess nya sammansättning *

Förslag till beslut: (B5-0184/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag B5-0184/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN) |
| Omröstning: beslut (i sin helhet) | ONU | + | 324, 12, 65 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

resolutionsförslag B5-0184/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN)

Omröstning: beslut (i sin helhet)

ONU

+

324, 12, 65

2.   Ändringsbudget nr 4/2004

Betänkande: MULDER + GILL (A5-0175/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | kvalificerad majoritet |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

kvalificerad majoritet

3.   Punktskatter ***I

Betänkande: RANDZIO-PLATH (A5-0157/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet ***

Betänkande: MIGUELEZ RAMOS (A5-0174/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Genetiska resurser inom jordbruket *

Betänkande: GRAEFE ZU BARINGDORF (A5-0149/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau *

Betänkande: STEVENSON (A5-0163/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   Gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn *

Betänkande: HUGHES MARTIN (A5-0168/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll *

Betänkande: ATTWOOLL (A5-0166/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) *

Betänkande: BUSK (A5-0165/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

10.   Fiskeavtal mellan EG och Republiken Guinea *

Betänkande: MCKENNA (A5-0164/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 378, 5, 39 |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

378, 5, 39

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

11.   Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt *

Betänkande: POMÉS RUIZ (A5-0156/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

12.   Asylsystem *

Betänkande: MARINHO (A5-0144/2004)

| Avser | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

endast en omröstning

+

13.   Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen ***III

Betänkande: MAES (A5-0125/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omröstning: gemensamt förslag | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Omröstning: gemensamt förslag

+

14.   Förslag till ändringsbudget nr 3/2004

Betänkande: MULDER + GILL (A5-0202/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| förslag till ändringsbudget nr 3 |
| Kommissionen | 6 | PPE-DE | | - | |
| 1 | utskottet | | + | |
| Domstolen | 2 | utskottet | | + | |
| Revisionsrätten | 3 | utskottet | | + | |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 4 | utskottet | | + | |
| Regionkommittén | 5 | utskottet | | + | |
| resolutionsförslag |
| punkt 5 | | originaltexten | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

förslag till ändringsbudget nr 3

Kommissionen

6

PPE-DE

-

1

utskottet

+

Domstolen

2

utskottet

+

Revisionsrätten

3

utskottet

+

Ekonomiska och sociala kommittén

4

utskottet

+

Regionkommittén

5

utskottet

+

resolutionsförslag

punkt 5

originaltexten

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 5

15.   Allmänna regler om flerspråkighet (ändring av arbetsordningen)

Betänkande: DELL'ALBA (A5-0153/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| text i arbetsordningen |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1-2
  4-5 | utskottet | | + | 2 ändrat muntligen |
| efter artikel 117 | 6 | Verts/ALE | ONU | - | 94, 317, 9 |
| 3 | utskottet | | + | |
| förslag till beslut |
| skäl D | 7 | EDD m.fl. | | - | |
| Omröstning: förslag till beslut | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

text i arbetsordningen

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1-2

4-5

utskottet

+

2 ändrat muntligen

efter artikel 117

6

Verts/ALE

ONU

-

94, 317, 9

3

utskottet

+

förslag till beslut

skäl D

7

EDD m.fl.

-

Omröstning: förslag till beslut

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: ÄF 6

Övrigt

M. Leinen, ersättare för föredraganden, lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att lägga till en mening i slutet av ändringsförslag 2 med följande lydelse: ”Avsteg från dessa regler får göras undantagsvis med godkännande från ledamöterna i utskottet eller delegationen.
  Om man inte kan nå en överenskommelse skall presidiet avgöra frågan.
  ”.

16.   Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***II

Andrabehandlingsrekommendation: STOCKMANN (A5-0217/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkännande utan omröstning | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

godkännande utan omröstning

+

17.   SIS — registreringsbevis för fordon ***I

Betänkande: COELHO (A5-0205/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 2-3
  5-7
  10-11 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 4 | utskottet | särsk. | + | |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 9 | utskottet | ONU | - | 190, 197, 38 |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

2-3

5-7

10-11

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott — särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

4

utskottet

särsk.

+

8

utskottet

särsk.

+

9

utskottet

ONU

-

190, 197, 38

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: ÄF 9

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL ÄF 1, 4, 8

18.   Fiskeavtal EEG/Danmark och Grönland *

Betänkande: MIGUELEZ RAMOS (A5-0060/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning | 1
  3-4 | utskottet | | + | |
| artikel 3 | 2 | utskottet | EO | + | 271, 137, 6 |
| 5 | MIGUELEZ RAMOS ea | | ↓ | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 299, 101, 16 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott — sammanslagen omröstning

1

3-4

utskottet

+

artikel 3

2

utskottet

EO

+

271, 137, 6

5

MIGUELEZ RAMOS ea

↓

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

299, 101, 16

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

19.   Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004

Resolutionsförslag: B5-0165/2004, B5-0178/2004, B5-0179/2004, B5-0180/2004, B5-0182/2004, B5-0183/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0165/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, COLLINS) |
| efter punkt 2 | 8 | Verts/ALE | ONU | - | 78,285, 29 |
| efter punkt 4 | 12 | ELDR, PSE, GUE/NGL + Verts/ALE | ONU | + | 197, 173, 15 |
| efter punkt 5 | 1 | PPE-DE | | + | |
| 9 | Verts/ALE | ONU | + | 385, 6, 21 |
| punkt 6 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 7 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 8 | 11 | ELDR | | + | |
| efter punkt 18 | 10 | PSE | | + | |
| punkt 21 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 24 | 13 | PSE | | - | |
| punkt 25 | | originaltexten | ONU | + | 362, 33, 18 |
| punkt 27 | 2 | Verts/ALE | ONU | - | 93, 313, 5 |
| efter punkt 28 | 3 | Verts/ALE | ONU | + | 211, 172, 22 |
| punkt 29 | 4 | Verts/ALE | ONU | - | 95, 299, 17 |
| efter punkt 29 | 5 | Verts/ALE | ONU | - | 74, 315, 24 |
| 6 | Verts/ALE | ONU | - | 84, 307, 21 |
| efter punkt 30 | 14 | PSE | ONU | - | 196, 220, 7 |
| punkt 32 | 7 | Verts/ALE | ONU | - | 184, 219, 9 |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 309, 101, 8 |
| punkt 41 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 204, 194, 11 |
| 3 | + | |
| punkt 43 | | originaltexten | delad/ ONU | | |
| 1 | - | 194, 204, 14 |
| 2 | + | 295, 70, 20 |
| efter punkt 43 | 15 | PSE | EO | + | 191, 183, 14 |
| 16 | PSE | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0165/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0178/2004 | | UEN | | ↓ | |
| B5-0179/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0180/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0182/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0183/2004 | | PSE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0165/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, COLLINS)

efter punkt 2

8

Verts/ALE

ONU

-

78,285, 29

efter punkt 4

12

ELDR, PSE, GUE/NGL + Verts/ALE

ONU

+

197, 173, 15

efter punkt 5

1

PPE-DE

+

9

Verts/ALE

ONU

+

385, 6, 21

punkt 6

originaltexten

särsk.

+

punkt 7

originaltexten

särsk.

+

punkt 8

11

ELDR

+

efter punkt 18

10

PSE

+

punkt 21

originaltexten

särsk.

+

punkt 24

13

PSE

-

punkt 25

originaltexten

ONU

+

362, 33, 18

punkt 27

2

Verts/ALE

ONU

-

93, 313, 5

efter punkt 28

3

Verts/ALE

ONU

+

211, 172, 22

punkt 29

4

Verts/ALE

ONU

-

95, 299, 17

efter punkt 29

5

Verts/ALE

ONU

-

74, 315, 24

6

Verts/ALE

ONU

-

84, 307, 21

efter punkt 30

14

PSE

ONU

-

196, 220, 7

punkt 32

7

Verts/ALE

ONU

-

184, 219, 9

punkt

originaltexten

ONU

+

309, 101, 8

punkt 41

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

204, 194, 11

3

+

punkt 43

originaltexten

delad/ ONU

1

-

194, 204, 14

2

+

295, 70, 20

efter punkt 43

15

PSE

EO

+

191, 183, 14

16

PSE

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0165/2004

ELDR

↓

B5-0178/2004

UEN

↓

B5-0179/2004

Verts/ALE

↓

B5-0180/2004

GUE/NGL

↓

B5-0182/2004

PPE-DE

↓

B5-0183/2004

PSE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: ÄF 12, punkt 43

PSE: ÄF 12 och 14

Verts/ALE: alla ändringsförslag från Verts/ALE, punkterna 25, 32

Begäran om särskild omröstning

ELDR: punkt 43

Verts/ALE: punkterna 6, 7, 21

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 43

Första delen:”Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang ... den 10 april 2002 [och]”

Andra delen:”uppmanar rådet och kommissionen ... utom rättsligt dödande”

PPE-DE, UEN

punkt 41

Första delen:”Europaparlamentet upprepar sitt fördömande ... mot civilbefolkningen”

Andra delen:”som begåtts av båda sidor”

Tredje delen:”och uppmanar palestinierna ... terrorismen kan upphöra”

20.   Skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare *

Betänkande: INGO SCHMITT (A5-0211/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omröstning: initiativtexten | | - | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

Omröstning: initiativtexten

-

Initiativet återförvisades till ansvarigt utskott.

21.   Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet *

Betänkande: LISI (A5-0159/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 1-10 | KINDERMANN m.fl. | EO | - | 152, 227, 11 |
| Omröstning: förslaget | EO | - | 170, 202, 10 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

texten i sin helhet

1-10

KINDERMANN m.fl.

EO

-

152, 227, 11

Omröstning: förslaget

EO

-

170, 202, 10

I enlighet med artikel 68.3 i arbetsordningen återförvisades frågan på nytt till ansvarigt utskott.

22.   Regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken *

Betänkande: O'NEACHTAIN (A5-0167/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott _ sammanslagen omröstning block 1 | 1-2
  4-7
  10-15
  17-21
  23-28
  30
  32-33
  35
  37
  39-45
  47-50 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott _ sammanslagen omröstning block 2 | 3
  8-9
  16
  22
  29
  31
  36
  38
  46
  51 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 6 | 52 | ELDR, | | - | |
| 34 | utskottet | | + | |
| artikel 11 | 53 | ELDR | | - | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott _ sammanslagen omröstning block 1

1-2

4-7

10-15

17-21

23-28

30

32-33

35

37

39-45

47-50

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott _ sammanslagen omröstning block 2

3

8-9

16

22

29

31

36

38

46

51

utskottet

särsk.

+

artikel 6

52

ELDR,

-

34

utskottet

+

artikel 11

53

ELDR

-

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: ÄF 3, 8, 9, 16, 22, 29, 31, 36, 38, 46, 51 (block)

23.   Olympisk fred

Resolutionsförslag: B5-0177/ändr/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag från grupperna PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN




  (B5-0177/ändr/2004) |
| texten i sin helhet | 1 | ELDR | | + | |
| efter punkt 1 | 2 | GUE/NGL | ONU | - | 65, 297, 15 |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

resolutionsförslag från grupperna PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN

(B5-0177/ändr/2004)

texten i sin helhet

1

ELDR

+

efter punkt 1

2

GUE/NGL

ONU

-

65, 297, 15

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 2

24.   Kosovo

Resolutionsförslag: B5-0160/2004, B5-0162/2004, B5-0163/2004, B5-0164/2004, B5-0168/2004, B5-0172/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0160/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN) |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0160/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0162/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0163/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0164/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0168/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0172/2004 | | UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0160/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, UEN)

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0160/2004

ELDR

↓

B5-0162/2004

PSE

↓

B5-0163/2004

PPE-DE

↓

B5-0164/2004

Verts/ALE

↓

B5-0168/2004

GUE/NGL

↓

B5-0172/2004

UEN

↓

25.   Översyn av utvinningsindustrin på uppdrag av Världsbanken

Resolutionsförslag: B5-0161/2004, B5-0166/2004, B5-0167/2004, B5-0169/2004, B5-0170/2004, B5-0171/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0161/2004 | | UEN | | - | |
| gemensamt resolutionsförlag RC5-0166/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| punkt 1 | 1 | PPE-DE | | + | |
| punkt 8 | 2 | PPE-DE | | + | |
| punkt 9 | 3 | PPE-DE | | + | |
| punkt 10, led c), strecksats 3 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| skäl I | | originaltexten | särsk. | - | |
| skäl P | | originaltexten | särsk. | - | |
| skäl Q | | originaltexten | särsk. | - | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0166/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0167/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0169/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0170/2004 | | ELDR | | ↓ | |
| B5-0171/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0161/2004

UEN

-

gemensamt resolutionsförlag RC5-0166/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

punkt 1

1

PPE-DE

+

punkt 8

2

PPE-DE

+

punkt 9

3

PPE-DE

+

punkt 10, led c), strecksats 3

originaltexten

delad

1

+

2

-

skäl I

originaltexten

särsk.

-

skäl P

originaltexten

särsk.

-

skäl Q

originaltexten

särsk.

-

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0166/2004

PSE

↓

B5-0167/2004

PPE-DE

↓

B5-0169/2004

GUE/NGL

↓

B5-0170/2004

ELDR

↓

B5-0171/2004

Verts/ALE

↓

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: skäl P, Q

ELDR: skäl I, Q

Begäran om delad omröstning

PPE-DE, ELDR

punkt 10, led c), strecksats 3

Första delen: hela texten utom orden ”samt se till att ... och ursprungsfolken”

Andra delen: dessa ord

26.   Situationen för de grundläggande rättigheterna i EU (2003)

Betänkande: BOUMEDIENE-THIERY (A5-0207/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 7 | 1 | Verts/ALE | ONU | - | 97, 279, 3 |
| efter punkt 8 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| efter punkt 9 | 16 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 12 | | originaltexten | ONU | + | 205, 162, 13 |
| efter punkt 12 | 17 | GUE/NGL | | + | |
| efter punkt 14 | 15 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 21 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 22 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 26 | | originaltexten | särsk./EO | + | 191, 177, 2 |
| punkt 27 | 18 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 28 | | originaltexten | särsk. | - | |
| efter punkt 29 | 19 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 47 | | originaltexten | särsk./EO | + | 259, 90, 7 |
| punkt 48 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 57 | 4 | PSE | | + | |
| punkt 58 | 12S | PPE-DE | | - | |
| punkt 59 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 60 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 63 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 64 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 70 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 71 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 73 | 20 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 74 | | originaltexten | särsk. | + | ändrat muntligen |
| punkt 76 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 78 | | originaltexten | ONU | + | 185, 184, 5 |
| punkt 82 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 88 | | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 89 | | originaltexten | ONU | + | 320, 35, 22 |
| efter punkt 89 | 3 | Verts/ALE | ONU | - | 103, 258, 8 |
| punkt 97 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 98 | 13 | PPE-DE | | - | |
| punkt | originaltexten | delad/ ONU | | |
| 1 | + | 353, 13, 10 |
| 2 | + | 189, 176, 8 |
| efter punkt 98 | 5 | ELDR | | - | |
| efter punkt 99 | 21 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 102 | 7 | PPE-DE | | - | |
| punkt 103 | 8S =
  10S = | PPE-DE | | - | |
| punkt | originaltexten | delad/ ONU | | |
| 1 | + | 192, 164, 14 |
| 2 | + | 175, 169, 19 |
| punkt 104 | 11 | PPE-DE | | - | |
| 9 | PPE-DE | EO | - | 176, 191, 7 |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 188, 178, 7 |
| punkt 106 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 109 | | originaltexten | ONU | + | 344, 31, 5 |
| efter punkt 129 | 22 | GUE/NGL | ONU | + | 195, 170, 8 |
| punkt 130 | | originaltexten | ONU | + | 311, 58, 2 |
| punkt 136 | | originaltexten | ONU | + | 203, 161, 13 |
| punkt 139 | 23 | GUE/NGL | ONU | - | 75, 278, 9 |
| punkt 143 | 24 | GUE/NGL | | + | |
| punkt | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| punkt 146 | 14S | PPE-DE | | - | |
| 25 | GUE/NGL | ONU | + | 186, 182, 8 |
| punkt | originaltexten | ONU | ↓ | |
| punkt 147 | | originaltexten | särsk. | - | |
| efter punkt 152 | 6 | ELDR | | + | |
| punkt 154 | | originaltexten | ONU | + | 184, 182, 12 |
| punkt 155 | | originaltexten | särsk. | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | - | 177, 184, 13 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

efter punkt 7

1

Verts/ALE

ONU

-

97, 279, 3

efter punkt 8

2

Verts/ALE

-

efter punkt 9

16

GUE/NGL

delad

1

+

2

-

punkt 12

originaltexten

ONU

+

205, 162, 13

efter punkt 12

17

GUE/NGL

+

efter punkt 14

15

GUE/NGL

+

punkt 21

originaltexten

särsk.

+

punkt 22

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 26

originaltexten

särsk./EO

+

191, 177, 2

punkt 27

18

GUE/NGL

-

punkt 28

originaltexten

särsk.

-

efter punkt 29

19

GUE/NGL

-

punkt 47

originaltexten

särsk./EO

+

259, 90, 7

punkt 48

originaltexten

särsk.

+

punkt 57

4

PSE

+

punkt 58

12S

PPE-DE

-

punkt 59

originaltexten

särsk.

+

punkt 60

originaltexten

särsk.

+

punkt 63

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 64

originaltexten

särsk.

+

punkt 70

originaltexten

delad

1

+

2

-

punkt 71

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 73

20

GUE/NGL

-

punkt 74

originaltexten

särsk.

+

ändrat muntligen

punkt 76

originaltexten

särsk.

+

punkt 78

originaltexten

ONU

+

185, 184, 5

punkt 82

originaltexten

särsk.

+

punkt 88

originaltexten

särsk.

+

punkt 89

originaltexten

ONU

+

320, 35, 22

efter punkt 89

3

Verts/ALE

ONU

-

103, 258, 8

punkt 97

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 98

13

PPE-DE

-

punkt

originaltexten

delad/ ONU

1

+

353, 13, 10

2

+

189, 176, 8

efter punkt 98

5

ELDR

-

efter punkt 99

21

GUE/NGL

+

punkt 102

7

PPE-DE

-

punkt 103

8S =

10S =

PPE-DE

-

punkt

originaltexten

delad/ ONU

1

+

192, 164, 14

2

+

175, 169, 19

punkt 104

11

PPE-DE

-

9

PPE-DE

EO

-

176, 191, 7

punkt

originaltexten

ONU

+

188, 178, 7

punkt 106

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 109

originaltexten

ONU

+

344, 31, 5

efter punkt 129

22

GUE/NGL

ONU

+

195, 170, 8

punkt 130

originaltexten

ONU

+

311, 58, 2

punkt 136

originaltexten

ONU

+

203, 161, 13

punkt 139

23

GUE/NGL

ONU

-

75, 278, 9

punkt 143

24

GUE/NGL

+

punkt

originaltexten

särsk.

↓

punkt 146

14S

PPE-DE

-

25

GUE/NGL

ONU

+

186, 182, 8

punkt

originaltexten

ONU

↓

punkt 147

originaltexten

särsk.

-

efter punkt 152

6

ELDR

+

punkt 154

originaltexten

ONU

+

184, 182, 12

punkt 155

originaltexten

särsk.

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

-

177, 184, 13

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: punkt 154, slutomröstning

GUE/NGL: ÄF 22, 23, 25, slutomröstning

Verts/ALE: punkterna 78, 98, 109, 136, 146, ÄF 1, 3

EDD: punkterna 12, 89, 103, 104, 130

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 12, 21, 22, 26, 28, 59, 60, 63, 64, 74, 76, 78, 82, 88, 104, 143, 146, 155

PSE: punkterna 28, 47, 48, 147

UEN: punkterna 12, 21, 26, 28, 64, 103, 104

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 98

Första delen:”Europaparlamentet oroas över ... asyl och invandring”

Andra delen:”(exempelvis länder som Spanien och Portugal)”

PSE

punkt 70

Första delen:”Europaparlamentet upprepar att yttrandefriheten ... i vissa politiska grupper”

Andra delen:”och tillbakavisar ... ord som uttrycksmedel”

ELDR

punkt 103

Första delen: hela texten utom ordet ”adoption”

Andra delen: detta ord

ÄF 16

Första delen:”Europaparlamentet upprepar sin kritik ... mänskliga rättigheterna”

Andra delen:”Europaparlamentet poängterar på nytt ... bevisupptagningsbeslutet antagits.”

Verts/ALE

punkt 70

Första delen:”Europaparlamentet upprepar att yttrandefriheten ... i vissa politiska grupper”

Andra delen:”och tillbakavisar ... ord som uttrycksmedel”

UEN

punkt 22

Första delen:”Europaparlamentet upprepar kravet ... i samhället fullbordats”

Andra delen:”Det italienska fallet ... framförts av många jurister”

punkt 63

Första delen:”Europaparlamentet beklagar att man ... de grundläggande rättigheterna”

Andra delen:”Europaparlamentet erinrar om sin resolution ... undvika intressekonflikter”

punkt 71

Första delen: hela texten utom orden ”under den italienska ordförandeperioden”

Andra delen: dessa ord

punkt 97

Första delen: hela texten utom orden ”som Grekland och Italien”

Andra delen: dessa ord

punkt 106

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar med kraft ... gränsarbetarnas situation”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar Nederländerna ... att vite utdöms.”

Övrigt

Föredraganden hade föreslagit ett muntligt ändringsförslag till punkt 74, syftande till att ändra texten enligt följande:

Europaparlamentet återupprepar sin begäran om att medlemsstaterna och EU tilldelar flyktingstatus till personer som förföljs av icke statliga agenter i ett läge då staten inte kan — eller inte vill — ge dem skydd på grund av deras
  kön,
  sexuella läggning eller som riskerar att tvingas till könsstympning.

27.   Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionen

Betänkande: BALTAS (A5-0206/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1, led e) | | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| punkt 1, led q) | | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl Q | 1 | PSE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Omröstning: rekommendation (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

punkt 1, led e)

originaltexten

+

ändrat muntligen

punkt 1, led q)

originaltexten

särsk.

+

skäl Q

1

PSE

delad

1

+

2

-

Omröstning: rekommendation (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

PSE: punkt 1, led q)

ELDR: punkt 1, led q)

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

ÄF 1

Första delen: hela texten utom orden ”förslagen i gränsavtalet ... och Kroatien och”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

Föredraganden hade föreslagit ett muntligt ändringsförslag till punkt 1, led e), syftande till att ändra texten enligt följande:

erinra om behovet av att internationell rätt följs och vikten av att upprätthålla
  det regionala samarbetet och
  goda förbindelser till grannländerna, genom att inta en kompromissvillig och dialoginriktad hållning
  i syfte att uppnå en multilateral förvaltning av fiskbeståndet i och miljön runt
  Adriatiska havet,

28.   Turkiets framsteg på vägen mot anslutning

Betänkande: OOSTLANDER (A5-0204/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 2 | 7 | EDD | ONU | - | 53, 286, 8 |
| 8 | EDD | ONU | - | 51, 277, 10 |
| punkt 3 | 39 | ELDR | | - | |
| punkt 4 | 13 | PPE-DE | | + | |
| punkt 5 | 14 | PPE-DE | | + | |
| 4 | PSE | | + | |
| punkt 7 | 9=
  38= | Verts/ALE
  ELDR | | - | |
| efter punkt 7 | 17 | FERBER m.fl. | EO | - | 87, 237, 10 |
| 41 | PPE-DE | EO | - | 105, 212, 18 |
| 1 | PPE-DE | | - | |
| 18 | FERBER m.fl. | | - | |
| 19 | FERBER m.fl. | | - | |
| 31 | ELDR | | + | |
| punkt 8 | 10=
  37= | Verts/ALE
  ELDR | | - | |
| efter punkt 17 | 5 | PSE | | + | |
| efter punkt 20 | 21 | FERBER m.fl. | EO | - | 130, 187, 20 |
| punkt 22 | 11=
  36= | Verts/ALE
  ELDR | | + | |
| punkt 24 | 22 | FERBER m.fl. | | + | |
| efter punkt 33 | 23 | FERBER m.fl. | | + | ändrat muntligen |
| punkt 36 | 35 | ELDR | | - | |
| efter punkt 36 | 16 | PPE-DE | | + | |
| 2 | PPE-DE | | ↓ | |
| 20 | FERBER m.fl. | | ↓ | |
| 24 | FERBER m.fl. | | - | |
| punkt 37 | 34 | ELDR | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 38 | 25S | FERBER m.fl. | EO | + | 165, 160, 12 |
| punkt 39 | 15 | PPE-DE | | + | |
| punkt 40 | 6 | PSE | | + | ÄF 6 antaget = 26 andra delen bortfaller |
| efter punkt 40 | 26 | FERBER m.fl. | | + | |
| punkt 41 | 12 =
  33 = | Verts/ALE
  ELDR | | - | |
| efter punkt 43 | 40 | ROURE m.fl. | | - | |
| punkt 44 | 3S | PSE | | + | |
| punkt 47 | 32 | ELDR | | - | |
| efter punkt 47 | 28 | FERBER m.fl. | | - | |
| 27 | FERBER m.fl. | | - | |
| skäl B | 29 | FERBER m.fl. | | - | |
| efter skäl E | 30 | FERBER m.fl. | | - | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 211, 84, 46 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

efter punkt 2

7

EDD

ONU

-

53, 286, 8

8

EDD

ONU

-

51, 277, 10

punkt 3

39

ELDR

-

punkt 4

13

PPE-DE

+

punkt 5

14

PPE-DE

+

4

PSE

+

punkt 7

9=

38=

Verts/ALE

ELDR

-

efter punkt 7

17

FERBER m.fl.

EO

-

87, 237, 10

41

PPE-DE

EO

-

105, 212, 18

1

PPE-DE

-

18

FERBER m.fl.

-

19

FERBER m.fl.

-

31

ELDR

+

punkt 8

10=

37=

Verts/ALE

ELDR

-

efter punkt 17

5

PSE

+

efter punkt 20

21

FERBER m.fl.

EO

-

130, 187, 20

punkt 22

11=

36=

Verts/ALE

ELDR

+

punkt 24

22

FERBER m.fl.

+

efter punkt 33

23

FERBER m.fl.

+

ändrat muntligen

punkt 36

35

ELDR

-

efter punkt 36

16

PPE-DE

+

2

PPE-DE

↓

20

FERBER m.fl.

↓

24

FERBER m.fl.

-

punkt 37

34

ELDR

delad

1

+

2

-

punkt 38

25S

FERBER m.fl.

EO

+

165, 160, 12

punkt 39

15

PPE-DE

+

punkt 40

6

PSE

+

ÄF 6 antaget = 26 andra delen bortfaller

efter punkt 40

26

FERBER m.fl.

+

punkt 41

12 =

33 =

Verts/ALE

ELDR

-

efter punkt 43

40

ROURE m.fl.

-

punkt 44

3S

PSE

+

punkt 47

32

ELDR

-

efter punkt 47

28

FERBER m.fl.

-

27

FERBER m.fl.

-

skäl B

29

FERBER m.fl.

-

efter skäl E

30

FERBER m.fl.

-

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

211, 84, 46

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

EDD: ÄF 7, 8 + slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PPE-DE, PSE

ÄF 34

Första delen:”Europaparlamentet anser att EU ... geopolitiskt känslig region”

Andra delen: (text som utgår)

Övrigt

M. Swoboda för PSE-gruppen, hade föreslagit ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 23, syftande till att ersätta ordet ”behov” med ”rättigheter”.

Föredraganden påpekade att en teknisk justering behövde göras av punkt 37, där ordet ”förbund” skulle bytas ut mot ”union”.

29.   Införlivande av EUF i budgeten

Betänkande: SCARBONCHI (A5-0143/2004)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 11 | 1/ändr. | PPE-DE | | + | |
| punkt 32 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 39 | 2 | PPE-DE | EO | + | 84, 77, 3 |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

punkt 11

1/ändr.

PPE-DE

+

punkt 32

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 39

2

PPE-DE

EO

+

84, 77, 3

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

ELDR

punkt 32

Första delen:”Europaparlamentet anser att outnyttjade anslag ... AVS-ländernas svaga förvaltningskapacitet.”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar EG ... kapacitet att genomföra budgeten;”

Föredraganden hade begärt att följande ord i skäl I skall utgå ”och den gemensamma parlamentariska AVSEU-församlingen”.

30.   Den internationella konferensen om förnybar energi

Resolutionsförslag: B5-0173/2004, B5-0174/2004, B5-0175/2004, B5-0176/2004, B5-0181/2004

| Avser | ÄF nr | Från | ONU etc. | Omröstning | ONU/EO anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gemensamt resolutionsförslag RC5-0173/2004




  (PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| punkt 3 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| 2 | Verts/ALE | | - | |
| efter punkt 3 | 3 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B5-0173/2004 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B5-0174/2004 | | PSE | | ↓ | |
| B5-0175/2004 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B5-0176/2004 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B5-0181/2004 | | ELDR | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU etc.

Omröstning

ONU/EO anmärkningar

gemensamt resolutionsförslag RC5-0173/2004

(PPE-DE, PSE, ELDR, Verts/ALE, GUE/NGL)

punkt 3

1

Verts/ALE

-

2

Verts/ALE

-

efter punkt 3

3

Verts/ALE

↓

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B5-0173/2004

GUE/NGL

↓

B5-0174/2004

PSE

↓

B5-0175/2004

Verts/ALE

↓

B5-0176/2004

PPE-DE

↓

B5-0181/2004

ELDR

↓

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   B5-184/2004 — Godkännande av kommissionen

Ja-röster: 324

ELDR: Andreasen, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Caudron, Herzog, Kaufmann, Marset Campos, Modrow, Papayannakis, Puerta

NI: Beysen

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, De Keyser, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Nogueira Román, Onesta, Schörling, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 12

EDD: Abitbol, Kuntz, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Fiebiger, Figueiredo, Korakas, Krarup, Meijer, Ribeiro

NI: de La Perriere, Varaut

Nedlagda röster: 65

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Sandbæk

GUE/NGL: Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Jové Peres, Krivine, Laguiller, Manisco, Naïr, Patakis, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Turco

PPE-DE: Balfe, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Foster, Goodwill, Harbour, Inglewood, Khanbhai, Nicholson, Purvis, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

PSE: Dehousse

UEN: Camre, Pasqua

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, Rod, Schroedter

2.   Betänkande McKenna A5-0164/2004

Ja-röster: 378

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Caudron, Dary, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miller, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 5

EDD: Esclopé, Saint-Josse

ELDR: Paulsen, Schmidt

PPE-DE: Pirker

Nedlagda röster: 39

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bordes, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Patakis, Vachetta

NI: Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Garaud, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Turco, Varaut

PPE-DE: Atkins, Balfe, Callanan, Chichester, Dover, Foster, Goodwill, Harbour, Inglewood, Khanbhai, Nicholson, Perry, Purvis, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

3.   Betänkande Dell'Alba A5-0153/2004

Ja-röster: 94

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Thors

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Salafranca Sánchez-Neyra

PSE: Dhaene, Duhamel, van Hulten, Katiforis, Vairinhos

UEN: Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Ortuondo Larrea, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 317

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Eriksson, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Della Vedova, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Theorin, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

Nedlagda röster: 9

EDD: Abitbol, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Herzog, Puerta

NI: Cappato, Garaud

PSE: McAvan

4.   Betänkande Coelho A5-0205/2004

Ja-röster: 190

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Figueiredo, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Bodrato

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Piecyk, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 197

EDD: Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Pirker, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 38

EDD: Abitbol

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Vachetta

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Foster, Goodwill, Harbour, Khanbhai, Nicholson, Perry, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers

5.   Betänkande Miguelez Ramos A5-0060/2004

Ja-röster: 299

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Blak, Caudron, Eriksson, Krarup, Meijer, Modrow, Naïr, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Ferrer, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Nicholson, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Perry, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vatanen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Bowe, Bullmann, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Duin, El Khadraoui, Evans Robert J.E., Gebhardt, Gill, Glante, Görlach, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karlsson, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lange, Leinen, McAvan, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Murphy, Paasilinna, Piecyk, Poos, Rapkay, Read, Rothley, Sandberg-Fries, dos Santos, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swiebel, Thorning-Schmidt, Titley, Van Lancker, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 101

EDD: Abitbol

ELDR: Manders, Sanders-ten Holte

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Dary, Di Lello Finuoli, Figueiredo, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Manisco, Marset Campos, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PPE-DE: Almeida Garrett, Avilés Perea, Ayuso González, Bastos, Bodrato, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Fernández Martín, Fiori, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Gouveia, Graça Moura, Hernández Mollar, Herranz García, Lisi, Naranjo Escobar, Nisticò, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Zabell

PSE: Aparicio Sánchez, Baltas, Berger, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Corbett, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, Ettl, Fava, Garot, Gillig, Goebbels, Hänsch, Hazan, Karamanou, Katiforis, Koukiadis, Lage, Lalumière, Lavarra, Linkohr, Malliori, Martínez Martínez, Mastorakis, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Poignant, Prets, Randzio-Plath, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sauquillo Pérez del Arco, Souladakis, Sousa Pinto, Swoboda, Terrón i Cusí, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo

Nedlagda röster: 16

EDD: Kuntz

ELDR: Paulsen, Schmidt

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Fiebiger, Herzog, Krivine, Laguiller, Vachetta

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Kronberger, Turco

PSE: Bösch

6.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 78

ELDR: De Clercq

GUE/NGL: Caudron, Modrow, Naïr, Scarbonchi

NI: Cappato, Dillen, Kronberger, Turco

PPE-DE: Avilés Perea, Ferrer

PSE: Berès, van den Berg, Berger, Bowe, Carnero González, Corbett, Corbey, Dehousse, Désir, Dhaene, El Khadraoui, Garot, Gill, Gillig, Hazan, van Hulten, Kinnock, Koukiadis, Lavarra, Leinen, Napoletano, Paciotti, Randzio-Plath, Read, Rocard, Rothley, Sacconi, Scheele, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Weiler, Whitehead, Zrihen

UEN: Camre, Muscardini, Ó Neachtain, Pasqua

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, Maes, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 285

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Bergaz Conesa, Blak, Dary, Korakas, Krarup, Manisco, Ribeiro, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Bösch, Campos, Cercas, Ceyhun, De Keyser, Dührkop Dührkop, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Gebhardt, Glante, Görlach, Hänsch, Haug, Honeyball, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Linkohr, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Paasilinna, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Roure, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Vairinhos, Walter, Watts, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Evans Jillian, Gahrton, Mayol i Raynal

Nedlagda röster: 29

EDD: Kuntz, Mathieu

ELDR: Monsonís Domingo

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Krivine, Marset Campos, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Vachetta

NI: Borghezio, Claeys, Della Vedova, Stirbois

PPE-DE: Scapagnini

PSE: Piecyk

UEN: Berlato, Mussa, Nobilia, Turchi

7.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 197

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Ayuso González, Bayona de Perogordo, Bremmer, Camisón Asensio, Ferrer, García-Orcoyen Tormo, Hernández Mollar, Herranz García, Naranjo Escobar, Pomés Ruiz, Varela Suanzes-Carpegna, Zabell

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Carnero González, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Dührkop Dührkop, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lange, Lavarra, Linkohr, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 173

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

GUE/NGL: Alyssandrakis, Blak, Eriksson, Korakas, Krarup, Seppänen

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Balfe, Banotti, Bastos, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Brok, Callanan, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro

Nedlagda röster: 15

ELDR: Monsonís Domingo

GUE/NGL: Krivine, Patakis, Vachetta

NI: Garaud

UEN: Berlato, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Gahrton

8.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 385

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Hager, Kronberger, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Carnero González, Cercas, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Camre, Crowley, Hyland, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 6

EDD: Belder, Blokland, van Dam

NI: Varaut

PPE-DE: Menrad, Mombaur

Nedlagda röster: 21

EDD: Abitbol, Kuntz

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

UEN: Berlato, Caullery, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Pasqua, Thomas-Mauro, Turchi

9.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 362

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Hyland, Marchiani, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Buitenweg, Echerer, Maes, Onesta

Nej-röster: 33

EDD: Abitbol

PPE-DE: Lehne, Montfort

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nedlagda röster: 18

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Krivine, Patakis, Ribeiro, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Konrad

UEN: Muscardini, Queiró, Ribeiro e Castro

10.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 93

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Callanan, Korhola, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Andersson, Carnero González, Dehousse, De Keyser, Dhaene, El Khadraoui, Karlsson, Lavarra, Lund, Myller, Napoletano, Paciotti, Randzio-Plath, Sacconi, Sornosa Martínez, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 313

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Désir, Duhamel, Duin, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Linkohr, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Walter, Watts, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 5

ELDR: van den Bos

NI: Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Turco

11.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 211

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Marset Campos, Meijer, Naïr, Papayannakis, Puerta, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 172

EDD: Abitbol, Kuntz

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Garaud, Hager, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 22

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Krivine, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Marques

UEN: Muscardini, Mussa, Nobilia, Turchi

12.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 95

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Boogerd-Quaak, Calò, Thors, Väyrynen

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Callanan, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Dehousse, Fava, Linkohr, Lund, Napoletano, Paciotti, Patrie, Sacconi, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Thorning-Schmidt, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 299

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, van den Bos, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Skinner, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 17

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa, Nobilia, Turchi

13.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 74

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

PSE: Dehousse, Lund, Roure, Thorning-Schmidt, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 315

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Kuntz, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Cossutta, Scarbonchi

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Garaud, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 24

GUE/NGL: Alyssandrakis, Herzog, Korakas, Krivine, Patakis, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Varaut

PSE: Dhaene, Fava, Napoletano, Paciotti, Sacconi, Sornosa Martínez, Vattimo, Volcic

14.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 84

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Sandbæk

ELDR: Thors

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Florenz, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Dehousse, Kuckelkorn, Linkohr, Lund, Myller, Roure, Thorning-Schmidt, Van Lancker, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 307

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Cossutta, Patakis

NI: Beysen, Borghezio, Hager

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 21

GUE/NGL: Herzog

NI: Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Turco, Varaut

PSE: Fava, Lavarra, Napoletano, Paciotti, Sacconi, Vattimo, Volcic

15.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 196

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Mathieu, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Dillen, Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Bodrato, Callanan, Sacrédeus, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 220

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Hager, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dhaene, Marinho, Swiebel

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Nedlagda röster: 7

EDD: Saint-Josse

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Della Vedova, Martin Hans-Peter

16.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 184

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Cossutta, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Krarup, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Seppänen, Sjöstedt

NI: Berthu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Stirbois

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Sauquillo Pérez del Arco, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 219

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Hager, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 9

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Krivine, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Borghezio, Garaud, Martin Hans-Peter

17.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 309

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Andreasen, Calò, De Clercq, Monsonís Domingo, Mulder, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Rousseaux, Schmidt, Thors

GUE/NGL: Cossutta, Kaufmann

NI: Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Skinner, Sornosa Martínez, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Gahrton, MacCormick, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta

Nej-röster: 101

EDD: Abitbol, Andersen, Bonde, Mathieu, Saint-Josse, Sandbæk

ELDR: van den Bos, Clegg, Davies, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Newton Dunn, Olsson, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Jové Peres, Korakas, Krivine, Manisco, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Ebner, Koch, Mastella

PSE: Dehousse, Zorba, Zrihen

UEN: Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nedlagda röster: 8

EDD: Esclopé, Kuntz

GUE/NGL: Herzog

NI: Berthu, de La Perriere, Martin Hans-Peter

PSE: dos Santos

UEN: Marchiani

18.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 194

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Calò, Clegg, Duff, Manders, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Caudron, Dary, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martin Hans-Peter, Stirbois

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gillig, Glante, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Marinho, Martin David W., Martínez Martínez, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Nogueira Román, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 204

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Boogerd-Quaak, van den Bos, De Clercq, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Mulder, Nordmann, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski

GUE/NGL: Blak, Schröder Ilka

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Della Vedova, Hager, de La Perriere, Turco

PPE-DE: Almeida Garrett, Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, García-Orcoyen Tormo, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Herranz García, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Perry, Piscarreta, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis, Zimmerling

PSE: Désir, dos Santos, Stockmann, Zimeray

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Mussa, Nobilia, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 14

ELDR: Paulsen, Rousseaux

GUE/NGL: Di Lello Finuoli, Manisco, Papayannakis

NI: Claeys, Dillen, Martinez, Varaut

PPE-DE: Wijkman

PSE: Corbett, Gill, Mann Erika, Skinner

19.   B5-0165/2004 — Gemensam resolution — Europeiska rådets möte

Ja-röster: 295

EDD: Andersen, Bonde, Sandbæk

ELDR: Andreasen, Calò, Clegg, Duff, Jensen, Monsonís Domingo, Olsson, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Bergaz Conesa, Boudjenah, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Marset Campos, Meijer, Modrow, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Beysen, Claeys, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Stirbois

PPE-DE: Almeida Garrett, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bastos, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Bourlanges, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Fourtou, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Pérez Álvarez, Piscarreta, Podestà, Poettering, Posselt, Pronk, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Santer, Santini, Scapagnini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Theato, Thyssen, Trakatellis, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zabell, Zacharakis

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Cercas, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gillig, Glante, Goebbels, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Izquierdo Rojo, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, Sauquillo Pérez del Arco, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Van Lancker, Vattimo, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Wynn, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley, Hyland, Ó Neachtain

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lannoye, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 70

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: van den Bos, De Clercq, Flesch, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Vallvé, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Blak, Schröder Ilka

NI: Berthu, Cappato, Della Vedova, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Balfe, Bowis, Cederschiöld, Chichester, Dover, Elles, Foster, Gahler, García-Orcoyen Tormo, Goodwill, Harbour, Herranz García, Inglewood, Khanbhai, Nicholson, Perry, Purvis, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Villiers, Wachtmeister, Zimmerling

PSE: Gebhardt, Görlach, Lange, dos Santos, Stockmann, Zimeray

UEN: Berlato, Camre, Marchiani, Muscardini, Mussa, Nobilia, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 20

ELDR: Maaten, Paulsen, Rousseaux, Vermeer

GUE/NGL: Manisco

NI: Borghezio, Gollnisch

PSE: Corbett, Evans Robert J.E., Gill, Honeyball, Kinnock, Mann Erika, Murphy, Read, Skinner, Titley, Watts, Whitehead

Verts/ALE: Nogueira Román

20.   B5-0177/2004/ändr. — Olympisk fred

Ja-röster: 65

EDD: Andersen, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Jové Peres, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Marset Campos, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Lund

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, McKenna, Maes, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-röster: 297

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Virrankoski, Watson

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Bodrato, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, Campos, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Kuhne, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Linkohr, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Murphy, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rocard, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Sandberg-Fries, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: Seppänen

NI: Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Turco

PSE: Dehousse

UEN: Queiró

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

21.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 97

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Papayannakis, Puerta, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Sacrédeus, Wijkman

PSE: Désir, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-röster: 279

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Dary, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Campos, Ceyhun, Corbett, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, McAvan, McCarthy, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zimeray, Zorba

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

22.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 205

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, van den Bos, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Maaten, Manders, Mulder, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Beysen, Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Atkins, Balfe, Matikainen-Kallström, Perry, Pomés Ruiz, Rovsing, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert J.E., Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Wyn

Nej-röster: 162

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz

ELDR: Lynne, Newton Dunn, Nordmann, Thors

NI: Berthu, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Bodrato, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grosch, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mastella, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Nisticò, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Wynn

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 13

NI: Kronberger

PPE-DE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, Foster, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Inglewood, Khanbhai, Nicholson, Twinn, Van Orden

PSE: Dehousse

23.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 185

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Fatuzzo, Sacrédeus, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Campos, Ceyhun, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Scheele, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 184

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Pesälä, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Corbett, Honeyball, Kinnock, Martin David W., Read, dos Santos, Titley, Whitehead

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 5

ELDR: Manders

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Matikainen-Kallström

PSE: Bowe, Souladakis

24.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 320

EDD: Andersen, Bonde, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger, Lang, Martinez, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Fava, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 35

EDD: Belder, Blokland, van Dam

ELDR: Lynne

PPE-DE: Atkins, Avilés Perea, Balfe, Bowis, Callanan, Chichester, Dover, Elles, Foster, Goodwill, Harbour, Hieronymi, Inglewood, Khanbhai, Kratsa-Tsagaropoulou, Nicholson, Oomen-Ruijten, Perry, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Vatanen, Villiers

PSE: Paasilinna

UEN: Berlato, Camre, Marchiani

Nedlagda röster: 22

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gollnisch, Hager, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Varaut

UEN: Caullery, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

25.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 103

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PSE: Linkohr, Marinho, Zorba

UEN: Berlato, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 258

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Garaud, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Campos, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lange, Leinen, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Randzio-Plath, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zrihen

UEN: Camre, Marchiani, Pasqua, Thomas-Mauro

Nedlagda röster: 8

EDD: Kuntz

ELDR: Manders

GUE/NGL: Herzog, Puerta

PPE-DE: Wijkman

PSE: Dehousse, Zimeray

UEN: Caullery

26.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 353

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Crowley, Hyland, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 13

EDD: Abitbol

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Montfort, Oomen-Ruijten

PSE: Corbey

UEN: Marchiani

Nedlagda röster: 10

EDD: Kuntz

NI: Berthu, Beysen, de La Perriere, Martin Hans-Peter

PSE: Dehousse

UEN: Camre, Caullery, Pasqua, Thomas-Mauro

27.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 189

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Blak, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 176

EDD: Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Bordes, Cauquil, Laguiller

NI: Kronberger

PSE: Dehousse, Koukiadis, Malliori, Souladakis

28.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 192

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Mulder, Olsson, Paulsen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Balfe, Bowis, Bremmer, Harbour, Inglewood, Keppelhoff-Wiechert, Perry, Smet, Thyssen, Twinn, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 164

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 14

EDD: Esclopé, Mathieu

ELDR: Manders, Newton Dunn

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goodwill, Khanbhai, Matikainen-Kallström, Purvis, Sturdy, Suominen, Tannock, Van Orden

PSE: Souladakis

29.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 175

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Lynne, Maaten, Mulder, Olsson, Sanders-ten Holte, Thors, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Turco

PPE-DE: Bowis, Perry, Sturdy, Twinn

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 169

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz, Saint-Josse

ELDR: Calò, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Nordmann, Pesälä, Pohjamo, Väyrynen, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Tannock, Theato, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Duthu

Nedlagda röster: 19

EDD: Andersen, Bonde, Esclopé, Mathieu

ELDR: Manders, Paulsen, Rousseaux, Schmidt

GUE/NGL: Alyssandrakis, Patakis

NI: Kronberger, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Harbour, Inglewood, Matikainen-Kallström, Purvis, Suominen, Thyssen

PSE: Koukiadis

30.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 188

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Cornillet, Dover, Villiers, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 178

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: De Clercq, Nordmann, Pesälä

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Dehousse, Paasilinna

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 7

ELDR: Manders

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Kronberger

PPE-DE: Matikainen-Kallström, Suominen

31.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 344

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Beysen, Cappato, Della Vedova, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Suominen, Theato, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Vattimo, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 31

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Atkins, Balfe, Bowis, Callanan, Dover, Elles, Foster, Goodwill, Harbour, Inglewood, Khanbhai, Marques, Nicholson, Perry, Purvis, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Vatanen, Villiers

UEN: Camre

Nedlagda röster: 5

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

PPE-DE: Montfort

PSE: Dehousse

32.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 195

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Garaud, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Dover, Santini

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 170

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann, Pesälä, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Hager, de La Perriere, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 8

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Turco

PPE-DE: Matikainen-Kallström

PSE: Dehousse, Koukiadis, Souladakis

33.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 311

EDD: Abitbol, Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam, Esclopé, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Cappato, Claeys, Della Vedova, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Stirbois, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, De Veyrac, Doorn, Ebner, Fatuzzo, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Fourtou, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langenhagen, Lechner, Lehne, Lisi, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Marques, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Posselt, Pronk, Radwan, Rübig, Sacrédeus, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenzel, Suominen, Theato, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 58

EDD: Saint-Josse

NI: Hager, Martinez

PPE-DE: Atkins, Ayuso González, Balfe, Bremmer, Brok, Callanan, Descamps, Dover, Doyle, Elles, Ferber, Foster, Gahler, Goodwill, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Klaß, Knolle, Konrad, Langen, Laschet, Liese, Maat, Martens, Martin Hugues, Mombaur, Nicholson, Niebler, Perry, Pomés Ruiz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rovsing, Santer, Schierhuber, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Twinn, Van Orden, Vatanen, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Zacharakis

PSE: De Keyser, Lalumière

UEN: Camre, Pasqua

Nedlagda röster: 2

EDD: Mathieu

PSE: Dehousse

34.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 203

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Gorostiaga Atxalandabaso, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois

PPE-DE: Florenz, Graça Moura, McCartin

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 161

EDD: Abitbol, Kuntz

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Hager

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Smet, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 13

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Cappato, Della Vedova, Garaud, de La Perriere, Turco, Varaut

PPE-DE: Wijkman

PSE: Dehousse, Koukiadis, Souladakis

35.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 75

EDD: Andersen

ELDR: Lynne

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Gorostiaga Atxalandabaso

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Bowe, Corbett, Gill, Honeyball, Kinnock, Krehl, Lage, Marinho, Martin David W., Paasilinna, Prets, Read, Skinner, Thorning-Schmidt, Watts

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Rod, Schroedter, Sörensen, Staes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 278

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Nordmann, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Gollnisch, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martin Hans-Peter, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Koukiadis, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Rapkay, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Verts/ALE: Flautre

Nedlagda röster: 9

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Borghezio, Cappato, Della Vedova, Turco

PSE: Dehousse

Verts/ALE: Ferrández Lezaun

36.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 186

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, Duff, Jensen, Lynne, Maaten, Monsonís Domingo, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Fiori, Korhola, Matikainen-Kallström

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 182

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: De Clercq, Nordmann, Pesälä, Van Hecke, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 8

ELDR: Flesch, Manders, Mulder, Sanders-ten Holte

PPE-DE: Suominen

PSE: Dehousse, Koukiadis, Souladakis

37.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 184

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Alyssandrakis, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Korakas, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Patakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schmid Herman, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Borghezio, Gorostiaga Atxalandabaso, Martin Hans-Peter

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Weiler, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 182

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Kuntz

ELDR: Nordmann

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schierhuber, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Honeyball, Kinnock, Martin David W., Read, Skinner, Titley, Watts, Whitehead

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Marchiani, Muscardini, Mussa, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 12

EDD: Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

NI: Cappato, Della Vedova, Kronberger, Turco

PSE: Koukiadis, Souladakis

UEN: Crowley, Hyland, Ó Neachtain

38.   Betänkande Boumediene-Thiery A5-0207/2004

Ja-röster: 177

EDD: Andersen

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, Duff, Flesch, Jensen, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Vermeer, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Caudron, Cauquil, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Herzog, Kaufmann, Krarup, Krivine, Laguiller, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Puerta, Ribeiro, Scarbonchi, Schröder Ilka, Seppänen, Sjöstedt, Vachetta

NI: Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Turco

PSE: Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, Duin, El Khadraoui, Ettl, Garot, Gebhardt, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Karlsson, Katiforis, Keßler, Kindermann, Kinnock, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuckelkorn, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Piecyk, Poignant, Poos, Prets, Rapkay, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Wiersma, Zimeray, Zorba, Zrihen

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lannoye, Lucas, MacCormick, McKenna, Maes, Mayol i Raynal, Onesta, Rod, Rühle, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nej-röster: 184

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: De Clercq, Nordmann, Van Hecke, Virrankoski

NI: Berthu, Beysen, Borghezio, Claeys, Dillen, Garaud, Hager, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Arvidsson, Atkins, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Gomolka, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Grossetête, Hansenne, Harbour, Hermange, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Martin Hugues, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Morillon, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Santini, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, de Veyrinas, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vlasto, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis, Zimmerling, Zissener

PSE: Gill, Skinner, Watts, Whitehead

UEN: Berlato, Camre, Caullery, Crowley, Hyland, Marchiani, Muscardini, Mussa, Ó Neachtain, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro, Turchi

Nedlagda röster: 13

ELDR: Lynne, Pesälä

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Gorostiaga Atxalandabaso, Kronberger

PPE-DE: Smet, Thyssen, Wijkman

PSE: Adam, Bowe, Read

39.   Betänkande Oostlander A5-0204/2004

Ja-röster: 53

EDD: Abitbol, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Nordmann

GUE/NGL: Caudron, Dary, Meijer

NI: Berthu, Beysen, Claeys, Dillen, Garaud, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bébéar, Bourlanges, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Ferrer, Fourtou, Grossetête, Hermange, Kaldi, Karas, Lamassoure, Martin Hugues, Morillon, Posselt, Rübig, Stenzel, de Veyrinas, Vlasto

PSE: Dehousse, Marinho, Patrie, Poignant, Zorba

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Nej-röster: 286

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Eriksson, Fiebiger, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Modrow, Naïr, Papayannakis, Ribeiro, Scarbonchi, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Della Vedova, Hager, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Berend, Böge, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Dell'Utri, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Hansenne, Harbour, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Montfort, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Sacrédeus, Santer, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Paasilinna, Paciotti, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Berlato, Crowley, Muscardini, Mussa

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Isler Béguin, MacCormick, Maes, Onesta, Rod, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber, Wyn

Nedlagda röster: 8

EDD: Belder, Blokland, van Dam

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PPE-DE: Santini, Zacharakis

40.   Betänkande Oostlander A5-0204/2004

Ja-röster: 51

EDD: Abitbol, Belder, Blokland, van Dam, Esclopé, Kuntz, Mathieu, Saint-Josse

GUE/NGL: Caudron, Dary, Krarup, Meijer, Naïr, Scarbonchi

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bébéar, Bourlanges, Cornillet, Daul, Deprez, Descamps, De Veyrac, Ferrer, Grossetête, Hermange, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Martin Hugues, Morillon, Vatanen, de Veyrinas, Vlasto

PSE: Patrie, Poignant

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Pasqua, Queiró, Ribeiro e Castro, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Evans Jillian, Maes, Wyn

Nej-röster: 277

EDD: Andersen, Bonde

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Monsonís Domingo, Mulder, Newton Dunn, Olsson, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Rousseaux, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Blak, Bordes, Boudjenah, Cauquil, Eriksson, Fiebiger, Kaufmann, Krivine, Laguiller, Modrow, Papayannakis, Ribeiro, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Della Vedova, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Bayona de Perogordo, Berend, von Boetticher, Bowis, Bremmer, Brok, Callanan, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Dell'Utri, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fiori, Florenz, Foster, Fourtou, Gahler, García-Margallo y Marfil, Glase, Goepel, Goodwill, Gouveia, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Hansenne, Harbour, Hieronymi, Inglewood, Jeggle, Kaldi, Karas, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Klamt, Klaß, Knolle, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Langenhagen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lisi, Lulling, Maat, McCartin, Mann Thomas, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Menrad, Mombaur, Naranjo Escobar, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pack, Pastorelli, Perry, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Pronk, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rovsing, Rübig, Sacrédeus, Santer, Schleicher, Schmitt, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Schwaiger, Smet, Sommer, Stenmarck, Stenzel, Stevenson, Stockton, Sturdy, Suominen, Tannock, Theato, Thyssen, Trakatellis, Twinn, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Wachtmeister, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zimmerling, Zissener

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Ceyhun, Corbett, Corbey, De Keyser, Désir, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lage, Lalumière, Leinen, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Rothley, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Whitehead, Wiersma, Zorba, Zrihen

UEN: Crowley

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Boumediene-Thiery, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Ferrández Lezaun, Flautre, Frassoni, Gahrton, Isler Béguin, MacCormick, Rod, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

PPE-DE: Montfort, Santini, Zacharakis

PSE: Dehousse

UEN: Berlato, Muscardini, Mussa

41.   Betänkande Oostlander A5-0204/2004

Ja-röster: 211

EDD: Andersen, Belder, Blokland, Bonde, van Dam

ELDR: Andreasen, Boogerd-Quaak, Calò, Clegg, Davies, De Clercq, Duff, Flesch, Jensen, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Paulsen, Pesälä, Pohjamo, Riis-Jørgensen, Sanders-ten Holte, Schmidt, Thors, Väyrynen, Vallvé, Van Hecke, Vermeer, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ainardi, Bakopoulos, Boudjenah, Caudron, Dary, Di Lello Finuoli, Eriksson, Fiebiger, Kaufmann, Meijer, Modrow, Naïr, Papayannakis, Ribeiro, Scarbonchi, Seppänen, Sjöstedt

NI: Cappato, Della Vedova, Martin Hans-Peter, Turco

PPE-DE: Arvidsson, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Bayona de Perogordo, Bowis, Bremmer, Camisón Asensio, Cardoso, Cederschiöld, Coelho, Doorn, Doyle, Fernández Martín, Ferrer, Fiori, García-Margallo y Marfil, Graça Moura, Grönfeldt Bergman, Grosch, Kaldi, Knolle, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lisi, Maat, Marques, Martens, Matikainen-Kallström, Menrad, Naranjo Escobar, Oomen-Ruijten, Oostlander, Pastorelli, Piscarreta, Podestà, Pomés Ruiz, Pronk, Purvis, Rovsing, Santini, Smet, Stenmarck, Suominen, Thyssen, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Wachtmeister, Wijkman

PSE: Adam, Andersson, Aparicio Sánchez, Baltas, van den Berg, Berger, Bösch, Bowe, Bullmann, van den Burg, Corbett, Corbey, Dehousse, De Keyser, Dhaene, Duhamel, El Khadraoui, Gebhardt, Gill, Gillig, Goebbels, Görlach, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, van Hulten, Jöns, Junker, Karamanou, Katiforis, Keßler, Kindermann, Koukiadis, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lage, Lalumière, Lavarra, Leinen, Linkohr, Lund, McAvan, Malliori, Mann Erika, Marinho, Martin David W., Mastorakis, Miguélez Ramos, Miranda de Lage, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Paciotti, Patrie, Poos, Prets, Rapkay, Read, Rothe, Roure, Sacconi, dos Santos, Scheele, Skinner, Souladakis, Stockmann, Swiebel, Swoboda, Terrón i Cusí, Thorning-Schmidt, Titley, Torres Marques, Vairinhos, Volcic, Walter, Watts, Weiler, Wiersma, Zrihen

UEN: Crowley, Queiró, Ribeiro e Castro

Verts/ALE: Aaltonen, Ahern, Auroi, Bouwman, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Duthu, Echerer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Gahrton, Isler Béguin, Lucas, MacCormick, Maes, Onesta, Schörling, Schroedter, Sörensen, Staes, Turmes, Wyn

Nej-röster: 84

EDD: Abitbol, Esclopé, Mathieu, Saint-Josse

ELDR: Monsonís Domingo

GUE/NGL: Alyssandrakis, Korakas, Patakis

NI: Berthu, Beysen, Garaud, Gorostiaga Atxalandabaso, Hager, Kronberger, Lang, de La Perriere, Martinez, Stirbois, Varaut

PPE-DE: Bébéar, Berend, Böge, von Boetticher, Bourlanges, Brok, Cornillet, Daul, Dell'Utri, Deprez, Descamps, De Veyrac, Ebner, Ferber, Florenz, Fourtou, Gahler, Glase, Goepel, Grossetête, Hansenne, Hermange, Hieronymi, Jeggle, Karas, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Lamassoure, Langen, Lehne, Lulling, McCartin, Mann Thomas, Martin Hugues, Mombaur, Montfort, Morillon, Nassauer, Niebler, Pack, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Rübig, Schleicher, Schnellhardt, Schröder Jürgen, Stenzel, de Veyrinas, Vlasto, Wenzel-Perillo, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zacharakis

PSE: Ceyhun, Rothley

UEN: Camre, Caullery, Marchiani, Mussa, Thomas-Mauro

Verts/ALE: Voggenhuber

Nedlagda röster: 46

GUE/NGL: Blak, Bordes, Cauquil, Krivine, Laguiller

NI: Claeys, Dillen

PPE-DE: Banotti, Callanan, Dover, Elles, Fatuzzo, Foster, Goodwill, Harbour, Inglewood, Kastler, Keppelhoff-Wiechert, Khanbhai, Langenhagen, Laschet, Lechner, Liese, Mayer Hans-Peter, Mayer Xaver, Nicholson, Perry, Sacrédeus, Santer, Schmitt, Sommer, Stevenson, Stockton, Tannock, Theato, Twinn, Van Orden, Villiers, Zimmerling

PSE: Ettl, Poignant

UEN: Berlato, Muscardini

Verts/ALE: Boumediene-Thiery, McKenna, Rod

---

ANTAGNA TEXTER

P5_TA(2004)0247

Godkännande av kommissionen i dess nya sammansättning

Europaparlamentets beslut om godkännande av kommissionen med dess nya sammansättning

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 214.2, tredje stycket samt artikel 215 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 214.2, tredje stycket samt artikel 215 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 33.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 33.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att Anna Diamantopoulou den 10 mars 2004 meddelade att hon kommer att avgå från sin post som ledamot av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Anna Diamantopoulou den 10 mars 2004 meddelade att hon kommer att avgå från sin post som ledamot av kommissionen,

| — | med beaktande av att Republiken Greklands regering den 12 mars 2004 utsåg Stavros Dimas till ledamot av kommissionen (1210/B/1975), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Republiken Greklands regering den 12 mars 2004 utsåg Stavros Dimas till ledamot av kommissionen (1210/B/1975),

| — | med beaktande av den utfrågning som de behöriga utskotten hållit av den föreslagna kommissionsledamoten, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av den utfrågning som de behöriga utskotten hållit av den föreslagna kommissionsledamoten, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen bör fullt ut respektera andan av lojalt interinstitutionellt samarbete och undvika att på något sätt ge intryck av att föregå parlamentets godkännande av kommissionens nya sammansättning. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen bör fullt ut respektera andan av lojalt interinstitutionellt samarbete och undvika att på något sätt ge intryck av att föregå parlamentets godkännande av kommissionens nya sammansättning.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionen med dess nya sammansättning för den mandattid som återstår fram till den 31 oktober 2004. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionen med dess nya sammansättning för den mandattid som återstår fram till den 31 oktober 2004.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till medlemsstaternas regeringar.

P5_TA(2004)0248

Ändringsbudget nr 4/2004

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4 för budgetåret 2004 — omarbetning av tjänsteföreskrifterna (7683/2004 — C5-0165/2004-2004/ 2022(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38 i denna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, slutgiltigt antagen den 18 december 2003 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, slutgiltigt antagen den 18 december 2003 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet, och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet, och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2004 för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 9 mars 2004 (SEK(2004) 277), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2004 för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 9 mars 2004 (SEK(2004) 277),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2004 för budgetåret 2004 som rådet fastställde den 26 mars 2004 (7683/2004 — C5-0165/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2004 för budgetåret 2004 som rådet fastställde den 26 mars 2004 (7683/2004 — C5-0165/2004),

| — | med beaktande artikel 92 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 92 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av budgetutskottets betänkande (A5-0175/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetutskottets betänkande (A5-0175/2004), och av följande skäl:

| A. | Syftet med ändringsbudgeten är att anpassa alla avsnitt i budgeten för 2004 till den ändring som gjordes genom omarbetningen av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. |
| --- | --- |

A.

Syftet med ändringsbudgeten är att anpassa alla avsnitt i budgeten för 2004 till den ändring som gjordes genom omarbetningen av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

| B. | Denna ändringsbudget rör huvudsakligen tjänsteförteckningarna, som måste ändras inför den reform av tjänsteföreskrifterna som skall ske den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

B.

Denna ändringsbudget rör huvudsakligen tjänsteförteckningarna, som måste ändras inför den reform av tjänsteföreskrifterna som skall ske den 1 maj 2004.

| C. | Ändringarna i budgeten skall träda i kraft på samma gång som de nya tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

C.

Ändringarna i budgeten skall träda i kraft på samma gång som de nya tjänsteföreskrifterna.

| 1. | Europaparlamentet betonar att alla institutioner bör göra samma anpassning av sina tjänsteförteckningar till de nya tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att alla institutioner bör göra samma anpassning av sina tjänsteförteckningar till de nya tjänsteföreskrifterna.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes vid trepartsmötet den 16 mars 2004 om reglerna för rekrytering under 2004, före och efter ikraftträdandet av de nya tjänsteföreskrifterna, vilket redogörs för i den bifogade gemensamma förklaringen från budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes vid trepartsmötet den 16 mars 2004 om reglerna för rekrytering under 2004, före och efter ikraftträdandet av de nya tjänsteföreskrifterna, vilket redogörs för i den bifogade gemensamma förklaringen från budgetmyndigheten.

| 3. | Europaparlamentet anser att varje institution bör ha tydliga regler om inrättandet av nya enheter. Parlamentet betonar att budgetmyndigheten bör informeras om inrättandet av nya enheter eftersom dessa kommer att ge följder för budgeten och att varje institution bör ta med en förteckning över enheter i sina beräkningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att varje institution bör ha tydliga regler om inrättandet av nya enheter. Parlamentet betonar att budgetmyndigheten bör informeras om inrättandet av nya enheter eftersom dessa kommer att ge följder för budgeten och att varje institution bör ta med en förteckning över enheter i sina beräkningar.

| 4. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 4/2004 utan ändringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 4/2004 utan ändringar.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt övriga berörda institutioner och organ. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt övriga berörda institutioner och organ.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002.

(2)  EGT L 53, 23.2.2004.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet såsom ändrat genom beslut 2003/429/EG (EGT L 147, 14.6.2003, s. 25).

BILAGA I

Gemensam förklaring från budgetmyndigheten om ändringsbudget nr 4/2004

Europaparlamentet och rådet har godkänt följande förklaring i samband med antagandet av ändringsbudget nr 4/2004 angående de omarbetade tjänsteförteckningarna:

| | Rekryteringen av personal regleras av de relevanta bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna. I enlighet därmed skall samtliga institutioner tillämpa följande regler under 2004:






  — | Alla tjänstemän som rekryteras före den 1 maj 2004 kommer att placeras i enlighet med artikel 2 i bilaga XIII i de nya tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- | --- |

Rekryteringen av personal regleras av de relevanta bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna. I enlighet därmed skall samtliga institutioner tillämpa följande regler under 2004:

—

Alla tjänstemän som rekryteras före den 1 maj 2004 kommer att placeras i enlighet med artikel 2 i bilaga XIII i de nya tjänsteföreskrifterna.

| — | Alla tjänstemän som rekryteras efter den 1 maj 2004 kommer att placeras i enlighet med de nya tjänsteföreskrifterna, i synnerhet artiklarna 5, 12 och 13 i bilaga XIII, oavsett om det handlar om nya eller lediga tjänster. |
| --- | --- |

—

Alla tjänstemän som rekryteras efter den 1 maj 2004 kommer att placeras i enlighet med de nya tjänsteföreskrifterna, i synnerhet artiklarna 5, 12 och 13 i bilaga XIII, oavsett om det handlar om nya eller lediga tjänster.

| | Under förberedelserna inför den första behandlingen av budgeten för 2005 och i tid inför de beslut som skall fattas vid budgetmedlingsmötet i juli, kommer varje institution, kontor eller byrå att uppmanas att informera budgetmyndigheten om genomförandet av lönegradstrukturen för personal och effekterna för respektive tjänsteförteckning. Om detta behövs under 2004 skall varje institution, kontor eller byrå föreslå en justering av sin tjänsteförteckning om det verkliga antalet tillsatta tjänster skiljer sig från den omarbetade tjänsteförteckningen, såsom godkänd i april 2004. Sådana förslag kommer att beakta ovan nämnda krav och behovet av lediga tjänster i varje lönegrad i tjänsteförteckningen för normal rekrytering och befordran i enlighet med tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

Under förberedelserna inför den första behandlingen av budgeten för 2005 och i tid inför de beslut som skall fattas vid budgetmedlingsmötet i juli, kommer varje institution, kontor eller byrå att uppmanas att informera budgetmyndigheten om genomförandet av lönegradstrukturen för personal och effekterna för respektive tjänsteförteckning. Om detta behövs under 2004 skall varje institution, kontor eller byrå föreslå en justering av sin tjänsteförteckning om det verkliga antalet tillsatta tjänster skiljer sig från den omarbetade tjänsteförteckningen, såsom godkänd i april 2004. Sådana förslag kommer att beakta ovan nämnda krav och behovet av lediga tjänster i varje lönegrad i tjänsteförteckningen för normal rekrytering och befordran i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

P5_TA(2004)0249

Punktskatter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter (KOM(2003) 797 — C5-0660/2003 — 2003/0309(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 797) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 797) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0660/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0660/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0157/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0157/2004), och av följande skäl:

| A. | Harmonisering av indirekt beskattning går knappast att åstadkomma genom lagstiftning i nuläget. Närmare samarbete och samordning mellan skattemyndigheterna bör ses som en tillfällig lösning som bevarar den nationella beslutanderätten och är nödvändig för att lösa problemen med minskade moms- och punktskatteintäkter orsakade av skattebedrägeri och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

A.

Harmonisering av indirekt beskattning går knappast att åstadkomma genom lagstiftning i nuläget. Närmare samarbete och samordning mellan skattemyndigheterna bör ses som en tillfällig lösning som bevarar den nationella beslutanderätten och är nödvändig för att lösa problemen med minskade moms- och punktskatteintäkter orsakade av skattebedrägeri och organiserad brottslighet.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0250

Punktskatter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier, och om ändring av rådets direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2003) 797 — C5-0661/ 2003 — 2003/0310(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 797) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 797) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0661/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0661/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0157/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden (A5-0157/2004), och av följande skäl:

| A. | Harmonisering av indirekt beskattning går knappast att åstadkomma genom lagstiftning i nuläget. Närmare samarbete och samordning mellan skattemyndigheterna bör ses som en tillfällig lösning som bevarar den nationella beslutanderätten och är nödvändig för att lösa problemen med minskade moms- och punktskatteintäkter orsakade av skattebedrägeri och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

A.

Harmonisering av indirekt beskattning går knappast att åstadkomma genom lagstiftning i nuläget. Närmare samarbete och samordning mellan skattemyndigheterna bör ses som en tillfällig lösning som bevarar den nationella beslutanderätten och är nödvändig för att lösa problemen med minskade moms- och punktskatteintäkter orsakade av skattebedrägeri och organiserad brottslighet.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0251

Fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresoltuion om förslaget till rådets beslut om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet KOM(2003) 855 — C5-0127/2004 — 2003/0332(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 855) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 855) (1),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artiklarna 300.3 andra stycket, tillsammans med artikel 37 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget (C5-0127/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artiklarna 300.3 andra stycket, tillsammans med artikel 37 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget (C5-0127/2004),

| — | med beaktande av artikel 86 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 86 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A5-0174/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A5-0174/2004).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Nya Zeelands regering, i egenskap av depositarie till denna konvention, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Nya Zeelands regering, i egenskap av depositarie till denna konvention, parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0252

Genetiska resurser inom jordbruket *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett program för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket (KOM(2003) 817 — C5-0025/2004 — 2003/0321(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 817) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 817) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0025/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0025/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A5-0149/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A5-0149/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0253

Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av ändringar av protokollet om fastställande, för perioden 16 juni 2001-15 juni 2006, av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissaus regering om fiske längs Guinea-Bissaus kust, och om rådets beslut av den 26 februari 2001 om fastställande av reglerna för beviljande av ekonomiskt stöd på fiskeområdet till Guinea-Bissau (KOM(2003) 593 — C5-0498/2003 — 2003/0227(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning (KOM(2003) 593) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning (KOM(2003) 593) (1),

| — | med beaktande av artikel 37, artikel 300.2 och artikel 300.3, första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0498/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37, artikel 300.2 och artikel 300.3, första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0498/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0163/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0163/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förordning med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förordning med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, och medlemsstaternas och Guinea-Bissaus regeringar och parlament, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, och medlemsstaternas och Guinea-Bissaus regeringar och parlament, parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 2a (nytt) |
| | (2a) Det är viktigt att Europaparlamentet och rådet hålls underrättade om hur avtalet förvaltas. Kommissionen bör utarbeta en årlig rapport om avtalets genomförande. |
| Ändring 2 |
| Artikel 2a (ny) |
| | Artikel 2a




  Under protokollets sista giltighetsår, och innan ett avtal om att förnya protokollet ingås, skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om hur avtalet tilllämpats samt under vilka förutsättningar det genomförts, med speciell hänvisning till de särskilda åtgärderna. |
| Ändring 3 |
| Artikel 2b (ny) |
| | Artikel 2b




  På grundval av dessa rapporter, och efter att ha hört Europaparlamentet, skall rådet ge kommissionen mandat att förhandla fram nya avtal. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 2a (nytt)

(2a) Det är viktigt att Europaparlamentet och rådet hålls underrättade om hur avtalet förvaltas. Kommissionen bör utarbeta en årlig rapport om avtalets genomförande.

Ändring 2

Artikel 2a (ny)

Artikel 2a

Under protokollets sista giltighetsår, och innan ett avtal om att förnya protokollet ingås, skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om hur avtalet tilllämpats samt under vilka förutsättningar det genomförts, med speciell hänvisning till de särskilda åtgärderna.

Ändring 3

Artikel 2b (ny)

Artikel 2b

På grundval av dessa rapporter, och efter att ha hört Europaparlamentet, skall rådet ge kommissionen mandat att förhandla fram nya avtal.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0254

Gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (KOM(2003) 658 — C5-0547/2003 — 2003/0261(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 658) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 658) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0547/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0547/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A5-0168/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A5-0168/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 4 |
| (4) Ökning av produktionen utöver den troliga efterfrågeutvecklingen bör inte uppmuntras. Bättre saluföringsstrategier bör uppmuntras, men tillförlitlig statistik om fiskkonsumtionen saknas ofta, liksom också ekonomisk analys av marknaderna och saluföringen av vattenbruksprodukter. | (4) Ökning av produktionen utöver den troliga efterfrågeutvecklingen bör inte uppmuntras. Bättre saluföringsstrategier bör uppmuntras, men tillförlitlig statistik om fiskkonsumtionen saknas ofta, liksom också ekonomisk analys av marknaderna och saluföringen av vattenbruksprodukter.
  Finansieringsnivån bör dock upprätthållas för de vattenbrukssektorer och vattenbruksprojekt som på grundval av tillförlitliga uppgifter har uppvisat en konsekvent expansion och ytterligare tillväxtmarginal. |
| Ändring 2 |
| SKÄL 5 |
| (5) Den skadliga algblomningen är bland de allvarligaste hoten mot den framtida skaldjursodlingen i Europa. Ibland kan blomningen pågå under exceptionellt långa perioder och ersättning till de berörda skaldjursodlarna kan vara berättigad
  , om det inte rör sig om återkommande fenomen
  . | (5) Den skadliga algblomningen är bland de allvarligaste hoten mot den framtida skaldjursodlingen i Europa. Ibland kan blomningen pågå under exceptionellt långa perioder och ersättning till de berörda skaldjursodlarna kan vara berättigad. |
| Ändring 3 |
| SKÄL 5A (nytt) |
| | (5a) För att bekämpa hotet från toxiska alger bör forskningen inom detta område gå vidare för att öka kunskaperna om detta fenomen och om möjligheterna att skydda sig. |
| Ändring 4 |
| ARTIKEL 1, LED - 1 (nytt)
  Artikel 12, punkt 3, led da (nytt) (förordning (EG) nr 2792/1999) |
| | - 1. | I artikel 12.3 skall följande införas som led da:









  da) | Om rådet antar en återhämtningsplan eller om kommissionen eller en eller flera av medlemsstaterna vidtar nödåtgärder skall de högsta beloppen för de stöd som avses under b) och c) ökas med 20 %.



  Det fiskefartyg som transporterar förmånstagarna skall inte omfattas av några åtgärder som gäller definitivt upphörande av verksamheten i enlighet med b). |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 4

(4) Ökning av produktionen utöver den troliga efterfrågeutvecklingen bör inte uppmuntras. Bättre saluföringsstrategier bör uppmuntras, men tillförlitlig statistik om fiskkonsumtionen saknas ofta, liksom också ekonomisk analys av marknaderna och saluföringen av vattenbruksprodukter.

(4) Ökning av produktionen utöver den troliga efterfrågeutvecklingen bör inte uppmuntras. Bättre saluföringsstrategier bör uppmuntras, men tillförlitlig statistik om fiskkonsumtionen saknas ofta, liksom också ekonomisk analys av marknaderna och saluföringen av vattenbruksprodukter.
  Finansieringsnivån bör dock upprätthållas för de vattenbrukssektorer och vattenbruksprojekt som på grundval av tillförlitliga uppgifter har uppvisat en konsekvent expansion och ytterligare tillväxtmarginal.

Ändring 2

SKÄL 5

(5) Den skadliga algblomningen är bland de allvarligaste hoten mot den framtida skaldjursodlingen i Europa. Ibland kan blomningen pågå under exceptionellt långa perioder och ersättning till de berörda skaldjursodlarna kan vara berättigad
  , om det inte rör sig om återkommande fenomen
  .

(5) Den skadliga algblomningen är bland de allvarligaste hoten mot den framtida skaldjursodlingen i Europa. Ibland kan blomningen pågå under exceptionellt långa perioder och ersättning till de berörda skaldjursodlarna kan vara berättigad.

Ändring 3

SKÄL 5A (nytt)

(5a) För att bekämpa hotet från toxiska alger bör forskningen inom detta område gå vidare för att öka kunskaperna om detta fenomen och om möjligheterna att skydda sig.

Ändring 4

ARTIKEL 1, LED - 1 (nytt)

Artikel 12, punkt 3, led da (nytt) (förordning (EG) nr 2792/1999)

- 1.

da)

Det fiskefartyg som transporterar förmånstagarna skall inte omfattas av några åtgärder som gäller definitivt upphörande av verksamheten i enlighet med b).

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)

Artikel 15, punkt 3, led g (förordning (EG) nr 2792/1999)

| 1a) | I artikel 15.3 skall led g ersättas med följande:









  g) | Utrotning av sjukdomsriskerna vid uppfödning av fisk samt av parasiter i avrinningsområdena och i kustområdenas ekosystem samt stöd till forskning för att utrota toxiska alger. |
| --- | --- | --- |

1a)

g)

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 3, LED A

Artikel 16, punkt 1a (förordning (EG) nr 2792/1999)

1a. Medlemsstaterna får bevilja ekonomisk ersättning till skaldjursodlare i de fall där
  förorening
  på grund av växt av toxiska alger gör det nödvändigt att, för att skydda människors hälsa, ställa in skörden i mer än
  sex månader
  i följd. Ersättning får endast täcka sex månaders inställd skörd under hela tiden från det att den här förordningen träder i kraft fram till och med utgången av 2006.

1a. Medlemsstaterna får bevilja ekonomisk ersättning till skaldjursodlare i de fall där
  ackumulering av toxiner
  på grund av växt av toxiska alger gör det nödvändigt att, för att skydda människors hälsa, ställa in skörden i mer än
  15 dagar
  i följd
  under viktiga försäljningsperioder, under förutsättning att detta faktiskt inverkat negativt på företagen i det berörda området och att en produktionsförlust har kunnat konstateras på objektiva grunder med hänsyn såväl till verksamhetens ekonomiska cykel som till produktionscykeln
  . Ersättning får endast täcka sex månaders inställd skörd under hela tiden från det att den här förordningen träder i kraft fram till och med utgången av 2006.

Ändring 7

ARTIKEL 1, LED 3, LED BA (nytt)

Artikel 16, punkt 3, stycke 4a (nytt) (förordning (EG) nr 2792/1999)

| ba) | I punkt 3 skall följande stycke läggas till:



  Om rådet antar en återhämtningsplan eller om kommissionen eller en eller flera av medlemsstaterna vidtar nödåtgärder skall varken artikel 10.3 a eller 10.3 b ii tillämpas. |
| --- | --- |

ba)

Om rådet antar en återhämtningsplan eller om kommissionen eller en eller flera av medlemsstaterna vidtar nödåtgärder skall varken artikel 10.3 a eller 10.3 b ii tillämpas.

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED 3, LED C

Artikel 16, punkt 4 (förordning (EG) nr 2792/1999)

4. Återkommande säsongsanknutet upphörande av fiske
  och vattenbruk
  får inte berättiga till ersättning enligt punkterna 1,
  1a,
  2 och 3.

4. Återkommande säsongsanknutet upphörande av fiske får inte berättiga till ersättning enligt punkterna 1, 2 och 3.

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED 4

Artikel 17, punkt 2, stycke 3 (förordning (EG) nr 2792/1999)

Småskaliga projekt inom tillämpad forskning som inte överskrider 150 000 euro i totalkostnad och tre års varaktighet, som utförs av en ekonomisk aktör
  eller
  ett vetenskapligt eller ett annat behörigt organ, skall vara stödberättigande som pilotprojekt, under förutsättning att de bidrar till målet en hållbar utveckling av vattenbruket i gemenskapen.

Småskaliga projekt inom tillämpad forskning som inte överskrider 150 000 euro i totalkostnad och tre års varaktighet, som utförs av en ekonomisk aktör, ett vetenskapligt eller tekniskt organ, en representativ fackorganisation
  eller ett annat behörigt organ, skall vara stödberättigande som pilotprojekt, under förutsättning att de bidrar till målet en hållbar utveckling av vattenbruket i gemenskapen.

Ändring 10

ARTIKEL 1, LED 5, LED B

Bilaga III, punkt 2.2, led c (förordning (EG) nr 2792/1999)

| c) | De initialkostnader som uppstår när vattenbruksföretag går med i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) som inrättas genom förordning (EG) nr 761/2001 skall, liksom investeringar för att installera eller förbättra vattencirkulationen vid vattenbruksföretag eller på
  vattenbruksfartyg
  , vara bidragsberättigande. |
| --- | --- |

c)

De initialkostnader som uppstår när vattenbruksföretag går med i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) som inrättas genom förordning (EG) nr 761/2001 skall, liksom investeringar för att installera eller förbättra vattencirkulationen vid vattenbruksföretag eller på
  vattenbruksfartyg
  , vara bidragsberättigande.

| c) | De initialkostnader som uppstår när vattenbruksföretag går med i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) som inrättas genom förordning (EG) nr 761/2001 skall, liksom investeringar för att installera eller förbättra vattencirkulationen vid vattenbruksföretag eller på
  fartyg som används för vattenbruk
  , vara bidragsberättigande. |
| --- | --- |

c)

De initialkostnader som uppstår när vattenbruksföretag går med i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) som inrättas genom förordning (EG) nr 761/2001 skall, liksom investeringar för att installera eller förbättra vattencirkulationen vid vattenbruksföretag eller på
  fartyg som används för vattenbruk
  , vara bidragsberättigande.

Ändring 11

ARTIKEL 1, LED 5, LED B

Bilaga III, punkt 2.2, led d (förordning (EG) nr 2792/1999)

| d) | Fiskefartyg enligt artikel 3 c i förordning (EG) nr 2371/2002 skall inte anses vara vattenbruksfartyg även om de bara används för vattenbruk. |
| --- | --- |

d)

Fiskefartyg enligt artikel 3 c i förordning (EG) nr 2371/2002 skall inte anses vara vattenbruksfartyg även om de bara används för vattenbruk.

| d) | Fiskefartyg enligt artikel 3 c i förordning (EG) nr 2371/2002 skall
  endast
  anses vara
  bruksfartyg
  om de bara används för vattenbruk. |
| --- | --- |

d)

Fiskefartyg enligt artikel 3 c i förordning (EG) nr 2371/2002 skall
  endast
  anses vara
  bruksfartyg
  om de bara används för vattenbruk.

Ändring 12

ARTIKEL 1, LED 5, LED B

Bilaga III, punkt 2.2, led e, led ii (förordning (EG) nr 2792/1999)

| ii) | förbättring av traditionellt vattenbruk, som blötdjursodling, som är viktigt när det gäller att bevara den sociala och miljömässiga sammanhållningen i vissa områden, |
| --- | --- |

ii)

förbättring av traditionellt vattenbruk, som blötdjursodling, som är viktigt när det gäller att bevara den sociala och miljömässiga sammanhållningen i vissa områden,

| ii) | förbättring av traditionellt vattenbruk, som blötdjursodling
  och vattenbruk i damm
  , som är viktigt när det gäller att bevara den sociala och miljömässiga sammanhållningen i vissa områden, |
| --- | --- |

ii)

förbättring av traditionellt vattenbruk, som blötdjursodling
  och vattenbruk i damm
  , som är viktigt när det gäller att bevara den sociala och miljömässiga sammanhållningen i vissa områden,

Ändring 13

ARTIKEL 1, LED 5, LED B

Bilaga III, punkt 2.2, led e, led va (nytt) (förordning (EG) nr 2792/1999)

| (va | produktionsökning genom att nya företag som sysslar med arter vars marknad inte är näst intill mättad tas i bruk; produktionen får under inga omständigheter överstiga den sannolika utvecklingen av efterfrågan, |
| --- | --- |

(va

Ändring 14

ARTIKEL 1, LED 5, LED B

Bilaga III, punkt 2.2, led e, led vb (nytt) (förordning (EG) nr 2792/1999)

vb) inrättande av öppna odlingar till havs.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0255

Ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll (KOM(2003) 706 — C5-0602/2003 — 2003/0281(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 706) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 706) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0602/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0602/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0166/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0166/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 9a (nytt) |
| | (9a) Det verkar som om mycket ännu kan göras för att förbättra övervakningen på land av landade fångster och råda bot på de enligt uppgift allvarliga problemen med illegalt landade fångster. |
| Ändring 2 |
| Skäl 12 |
| (12) Ett finansiellt referensbelopp enligt punkt 34 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet införs i detta beslut för hela den tid då ekonomiskt stöd skall lämnas, utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt fördraget. | (12) Ett
  vägledande
  finansiellt referensbelopp enligt punkt 34 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet införs i detta beslut för hela den tid då ekonomiskt stöd skall lämnas, utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt fördraget. |
| Ändring 3 |
| Skäl 12a (nytt) |
| | (12a) Tidigare har det visat sig vara svårt att utvärdera hur effektiva programmen är eftersom det inte fastställts mål och indikatorer för att övervaka kontrollernas och övervakningsprojektens effekt. |
| Ändring 4 |
| Artikel 3, punkt 1, inledningen |
| 1. Medlemsstater som önskar erhålla ett ekonomiskt bidrag skall senast den 31 januari
  varje år
  översända ett årligt program för fiskerikontroll till kommissionen med följande innehåll: | 1. Medlemsstater som önskar erhålla ett ekonomiskt bidrag skall
  senast den 1 juni för år 2004 och
  senast den 31 januari
  för år 2005
  översända ett årligt program för fiskerikontroll till kommissionen med följande innehåll: |
| Ändring 5 |
| Artikel 3, punkt 1, led ga (nytt) |
| | ga) | En förteckning över indikatorer som skall användas för att utvärdera hur effektivt programmet är. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 9a (nytt)

(9a) Det verkar som om mycket ännu kan göras för att förbättra övervakningen på land av landade fångster och råda bot på de enligt uppgift allvarliga problemen med illegalt landade fångster.

Ändring 2

Skäl 12

(12) Ett finansiellt referensbelopp enligt punkt 34 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet införs i detta beslut för hela den tid då ekonomiskt stöd skall lämnas, utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt fördraget.

(12) Ett
  vägledande
  finansiellt referensbelopp enligt punkt 34 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet införs i detta beslut för hela den tid då ekonomiskt stöd skall lämnas, utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt fördraget.

Ändring 3

Skäl 12a (nytt)

(12a) Tidigare har det visat sig vara svårt att utvärdera hur effektiva programmen är eftersom det inte fastställts mål och indikatorer för att övervaka kontrollernas och övervakningsprojektens effekt.

Ändring 4

Artikel 3, punkt 1, inledningen

1. Medlemsstater som önskar erhålla ett ekonomiskt bidrag skall senast den 31 januari
  varje år
  översända ett årligt program för fiskerikontroll till kommissionen med följande innehåll:

1. Medlemsstater som önskar erhålla ett ekonomiskt bidrag skall
  senast den 1 juni för år 2004 och
  senast den 31 januari
  för år 2005
  översända ett årligt program för fiskerikontroll till kommissionen med följande innehåll:

Ändring 5

Artikel 3, punkt 1, led ga (nytt)

ga)

Ändring 6

Artikel 3, punkt 2

2. Nya medlemsstater skall lämna in sitt program för fiskerikontroll för 2004 senast den 1 juni 2004.

utgår

Ändring 7

Artikel 4, punkt 1, led g

| g) | Initiativ omfattande seminarier
  och
  mediaverktyg som syftar till att ge fiskare och andra aktörer, såsom inspektörer, allmänna åklagare och domare samt allmänheten en större medvetenhet om behovet av att bekämpa oansvarigt och illegalt fiske
  och
  om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. |
| --- | --- |

g)

Initiativ omfattande seminarier
  och
  mediaverktyg som syftar till att ge fiskare och andra aktörer, såsom inspektörer, allmänna åklagare och domare samt allmänheten en större medvetenhet om behovet av att bekämpa oansvarigt och illegalt fiske
  och
  om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser.

| g) | Initiativ omfattande seminarier
  ,
  mediaverktyg
  och informationsutbyten
  som syftar till att ge fiskare och andra aktörer, såsom inspektörer, allmänna åklagare och domare samt allmänheten en större medvetenhet om behovet av att bekämpa oansvarigt och illegalt fiske
  ,
  om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser
  samt, vid överträdelser, om vikten av att införa effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner
  . |
| --- | --- |

g)

Initiativ omfattande seminarier
  ,
  mediaverktyg
  och informationsutbyten
  som syftar till att ge fiskare och andra aktörer, såsom inspektörer, allmänna åklagare och domare samt allmänheten en större medvetenhet om behovet av att bekämpa oansvarigt och illegalt fiske
  ,
  om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser
  samt, vid överträdelser, om vikten av att införa effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner
  .

Ändring 8

Artikel 4, punkt 1, led h

| h) | Inköp och modernisering av fartyg och flygplan som används för inspektion och övervakning av fiskeverksamhet av de behöriga myndigheterna i
  de nya
  medlemsstaterna. |
| --- | --- |

h)

Inköp och modernisering av fartyg och flygplan som används för inspektion och övervakning av fiskeverksamhet av de behöriga myndigheterna i
  de nya
  medlemsstaterna.

| h) | Inköp och modernisering av fartyg och flygplan som används för inspektion och övervakning av fiskeverksamhet av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

h)

Inköp och modernisering av fartyg och flygplan som används för inspektion och övervakning av fiskeverksamhet av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Ändring 9

Artikel 4, punkt 1, led ha (nytt)

| ha) | Startkostnader för innovativa nya metoder för övervakning på land. |
| --- | --- |

ha)

Ändring 10

Artikel 5, punkt 1

1. Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de åtgärder som får ekonomiskt stöd under perioden 2004-2005
  skall vara
  70 miljoner euro. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

1. Det
  vägledande
  finansiella referensbeloppet för genomförandet av de åtgärder som får ekonomiskt stöd under perioden 2004-2005
  är
  70 miljoner euro. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för
  taket för utgiftskategori 3 i
  budgetplanen
  som anpassats för 2005
  .

Ändring 11

Artikel 6, punkt 2, led b

| b) | för de åtgärder som avses i artikel 4.1 c och g får kommissionen besluta om en stödnivå som är
  högre än 50%
  av de stödberättigande utgifterna, |
| --- | --- |

b)

för de åtgärder som avses i artikel 4.1 c och g får kommissionen besluta om en stödnivå som är
  högre än 50%
  av de stödberättigande utgifterna,

| b) | för de åtgärder som avses i artikel 4.1 c och g får kommissionen besluta om en stödnivå som är
  upp till 100%
  av de stödberättigande utgifterna, |
| --- | --- |

b)

för de åtgärder som avses i artikel 4.1 c och g får kommissionen besluta om en stödnivå som är
  upp till 100%
  av de stödberättigande utgifterna,

Ändring 12

Artikel 6, punkt 2, led c

| c) | för de åtgärder som avses i artikel 4.1 h får stödnivån inte överskrida
  35%
  av de stödberättigande utgifterna. |
| --- | --- |

c)

för de åtgärder som avses i artikel 4.1 h får stödnivån inte överskrida
  35%
  av de stödberättigande utgifterna.

| c) | för de åtgärder som avses i artikel 4.1 h får stödnivån inte överskrida
  50%
  av de stödberättigande utgifterna. |
| --- | --- |

c)

för de åtgärder som avses i artikel 4.1 h får stödnivån inte överskrida
  50%
  av de stödberättigande utgifterna.

Ändring 13

Artikel 11, punkt 1, led c

| c) | röra projekt med en kostnad som överskrider 50 000 euro för åtgärder som avses i artikel 4.1 d och g, |
| --- | --- |

c)

röra projekt med en kostnad som överskrider 50 000 euro för åtgärder som avses i artikel 4.1 d och g,

| c) | röra projekt
  eller projektdelar som rör samma åtgärd enligt artikel 4
  med en kostnad som överskrider 50 000 euro för åtgärder som avses i artikel 4.1 d och g, |
| --- | --- |

c)

röra projekt
  eller projektdelar som rör samma åtgärd enligt artikel 4
  med en kostnad som överskrider 50 000 euro för åtgärder som avses i artikel 4.1 d och g,

Ändring 14

Artikel 16, stycke 2, led a, led iii

| iii) | hur programmet för fiskerikontroll har påverkats, genom användning av lämpliga indikatorer, |
| --- | --- |

iii)

hur programmet för fiskerikontroll har påverkats, genom användning av lämpliga indikatorer,

| iii) | hur programmet för fiskerikontroll har påverkats, genom användning av lämpliga indikatorer
  som finns angivna i det årliga programmet
  , |
| --- | --- |

iii)

hur programmet för fiskerikontroll har påverkats, genom användning av lämpliga indikatorer
  som finns angivna i det årliga programmet
  ,

Ändring 15

Artikel 16, stycke 2, led b, led iii

| iii) | hur programmet för fiskerikontroll har påverkats, genom användning av lämpliga indikatorer, |
| --- | --- |

iii)

hur programmet för fiskerikontroll har påverkats, genom användning av lämpliga indikatorer,

| iii) | hur programmet för fiskerikontroll har påverkats, genom användning av lämpliga indikatorer
  som finns angivna i det årliga programmet
  , |
| --- | --- |

iii)

hur programmet för fiskerikontroll har påverkats, genom användning av lämpliga indikatorer
  som finns angivna i det årliga programmet
  ,

Ändring 16

Artikel 17

På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar enligt artikel 16 skall kommissionen senast den 30 juni 2007 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tilllämpningen av detta beslut och beslut 2001/431/EG.

På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar enligt artikel 16
  b)
  skall kommissionen senast den 30 juni 2007 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta beslut och beslut 2001/431/EG.
  På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar enligt artikel 16 a) skall kommissionen på begäran av Europaparlamentet, en medlemsstat eller rådet lämna tillgänglig information om hur beslutet tillämpats fram till dess.

Ändring 17

Bilaga I, del A, punkt 3a (ny)

| 3a) | Förteckningen över indikatorer som skall användas för att utvärdera hur effektivt det totala programmet varit bör innehålla, men får inte begränsas till, följande punkter:









  a) | Antalet överträdelser som upptäcks. |
| --- | --- | --- |

3a)

a)

Antalet överträdelser som upptäcks.

| b) | Andelen överträdelseförfaranden som avslutats jämfört med dem som inletts. |
| --- | --- |

b)

Andelen överträdelseförfaranden som avslutats jämfört med dem som inletts.

| c) | Antalet inspektioner till havs eller i hamn, eller antalet iakttagelser som registreras av flygövervakningen, jämfört med de resurser som finns tillgängliga för sådan verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Antalet inspektioner till havs eller i hamn, eller antalet iakttagelser som registreras av flygövervakningen, jämfört med de resurser som finns tillgängliga för sådan verksamhet.

| d) | Indikatorer som är specifika för varje projekt. |
| --- | --- |

d)

Indikatorer som är specifika för varje projekt.

Ändring 18

Bilaga II, led g

g) seminarier
  och
  medier

| g) | seminarier
  ,
  medier
  och informationsutbyten |
| --- | --- |

g)

seminarier
  ,
  medier
  och informationsutbyten

Ändring 19

Bilaga II, led ha (nytt)

| ha) | Startkostnader för innovativa nya metoder för övervakning på land. |
| --- | --- |

ha)

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0256

Gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 3069/95 om ett inspektionssystem i gemenskapens regi för gemenskapens fiskefartyg som fiskar i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra delar (NAFO) (KOM(2003) 611 — C5-0515/2003 — 2003/0237(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 611) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 611) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0515/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0515/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A5-0165/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A5-0165/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0257

Fisekavtal mellan EG och Republiken Guinea *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust (KOM(2003) 765 — C5-0024/2004 — 2003/0290(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 765) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2003) 765) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 och artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0024/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0024/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling och samarbete (A5-0164/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling och samarbete (A5-0164/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Guinea, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Guinea, parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 4a (nytt) |
| | (4a) Protokollet måste uppfylla samtliga kriterier i tillämpliga avtal rörande fiske, utveckling och miljö som Europeiska unionen har undertecknat. |
| Ändring 2 |
| Skäl 4b (nytt) |
| | (4b) Protokollet måste garantera att ytterligare fiskemöjligheter endast får utnyttjas om lokala fiskare och företag och om det finns påtagliga bevis på en hållbar förvaltning på det ekonomiska, sociala och miljömässiga området inom fisket. |
| Ändring 3 |
| Skäl 4c (nytt) |
| | (4c) Protokollet måste se till att republiken Guineas regering använder den ekonomiska ersättningen till att förbättra den ekonomiska, sociala och miljömässiga situationen för den guineanska befolkningen. |
| Ändring 4 |
| Skäl 4d (nytt) |
| | (4d) Protokollet måste skydda intressena i de lokala kustsamhällen som lever av fiske, eftersom de ofta inte kan göra det själva. |
| Ändring 5 |
| Skäl 4e (nytt) |
| | (4e) Protokollet måste garantera att Europeiska gemenskapen effektivt stöder kampen mot illegalt fiske genom ekonomiska bidrag till ökad fiskeövervakning. |
| Ändring 6 |
| Skäl 4f (nytt) |
| | (4f) Protokollet måste garantera att samriskföretag mellan gemenskapsaktörer och guineanska aktörer främjar de lokala samhällenas deltagande och förbättrar den ekonomiska situationen för den guineanska befolkningen. |
| Ändring 7 |
| Skäl 4g (nytt) |
| | (4g) Protokollet måste skydda däggdjur och fåglar för nät och långrev med hjälp av miljövänliga metoder. |
| Ändring 8 |
| Skäl 4h (nytt) |
| | (4h) I protokollet måste det ges möjligheter att utveckla en övervakningspolitik med angränsande länder för att få till stånd bättre samarbete och skydd av fiskebestånden i området. |
| Ändring 9 |
| Artikel 2a (ny) |
| | Artikel 2a




  Nivåerna för fiskemöjligheterna för samtliga flottsegment i detta protokoll bör på nytt bedömas mot bakgrund av slutsatserna från fiskerikommitténs för östra Centralatlanten (CECAF) vetenskapliga kommittés möte i februari 2004. |
| Ändring 10 |
| Artikel 2b (ny) |
| | Artikel 2b




  Under den tid som protokollet tillämpas och innan förhandlingar inleds om en eventuell förlängning skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en allmän bedömningsrapport som skall innehålla en kostnads-/nyttoanalys och en utvärdering av genomförandet av de målinriktade åtgärderna. |
| Ändring 11 |
| Artikel 2c (ny) |
| | Artikel 2c




  Fiskemöjligheterna för fisktrålare och bläckfisktrålare bör för 2005 eller 2006 beaktas i ljuset av de bevis som finns avseende situationen för samtliga berörda bestånd. |
| Ändring 12 |
| Artikel 2d (ny) |
| | Artikel 2d




  Fiskemöjligheterna för fisktrålare och bläckfisktrålare bör inte ökas under 2005 eller 2006 om det inte finns klara och otvetydiga bevis på en avsevärd förbättring av situationen för alla de bestånd som berörs av dessa flottor. Europaparlamentet bör höras om och erhålla vetenskapliga uppgifter till stöd för varje ökning. |
| Ändring 13 |
| Artikel 2e (ny) |
| | Artikel 2e




  Rådet skall, på grundval av denrapport som nämns i artikel 2b och med hänsyn tagen till Europaparlamentets yttrande om den, ge kommissionen befogenhet att vid behov inleda förhandlingar med avseende på att anta ett nytt protokoll. |
| Ändring 14 |
| Artikel 2f (ny) |
| | Artikel 2f




  Kommissionen skall före utgången av 2004 förelägga en undersökning av möjligheterna att konvertera belopp som för närvarande ingår i form av ”riktade åtgärder” till specifika projekt finansierade av kommissionen och som underställs verklig granskning med kontroller av projektresultaten. |
| Ändring 15 |
| Artikel 2g (ny) |
| | Artikel 2g




  Kommissionen skall förelägga en rapport om möjligheten att finansiera ett samordnat regionalt övervakningsprogram i CECAF:s fiskevatten, vilket skulle omfatta både luft- och sjöburna beståndsdelar. |
| Ändring 16 |
| Artikel 2h (ny) |
| | Artikel 2h




  I de fall medlemsstaterna inte lämnar uppgifter till kommissionen om fångsterna på de fartyg som bär deras flagg, bör kommissionen överväga att inleda rättsliga förfaranden gentemot de berörda medlemsstaterna och, om situationen inte upphör, dra tillbaka tillträdesrättigheterna. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 4a (nytt)

(4a) Protokollet måste uppfylla samtliga kriterier i tillämpliga avtal rörande fiske, utveckling och miljö som Europeiska unionen har undertecknat.

Ändring 2

Skäl 4b (nytt)

(4b) Protokollet måste garantera att ytterligare fiskemöjligheter endast får utnyttjas om lokala fiskare och företag och om det finns påtagliga bevis på en hållbar förvaltning på det ekonomiska, sociala och miljömässiga området inom fisket.

Ändring 3

Skäl 4c (nytt)

(4c) Protokollet måste se till att republiken Guineas regering använder den ekonomiska ersättningen till att förbättra den ekonomiska, sociala och miljömässiga situationen för den guineanska befolkningen.

Ändring 4

Skäl 4d (nytt)

(4d) Protokollet måste skydda intressena i de lokala kustsamhällen som lever av fiske, eftersom de ofta inte kan göra det själva.

Ändring 5

Skäl 4e (nytt)

(4e) Protokollet måste garantera att Europeiska gemenskapen effektivt stöder kampen mot illegalt fiske genom ekonomiska bidrag till ökad fiskeövervakning.

Ändring 6

Skäl 4f (nytt)

(4f) Protokollet måste garantera att samriskföretag mellan gemenskapsaktörer och guineanska aktörer främjar de lokala samhällenas deltagande och förbättrar den ekonomiska situationen för den guineanska befolkningen.

Ändring 7

Skäl 4g (nytt)

(4g) Protokollet måste skydda däggdjur och fåglar för nät och långrev med hjälp av miljövänliga metoder.

Ändring 8

Skäl 4h (nytt)

(4h) I protokollet måste det ges möjligheter att utveckla en övervakningspolitik med angränsande länder för att få till stånd bättre samarbete och skydd av fiskebestånden i området.

Ändring 9

Artikel 2a (ny)

Artikel 2a

Nivåerna för fiskemöjligheterna för samtliga flottsegment i detta protokoll bör på nytt bedömas mot bakgrund av slutsatserna från fiskerikommitténs för östra Centralatlanten (CECAF) vetenskapliga kommittés möte i februari 2004.

Ändring 10

Artikel 2b (ny)

Artikel 2b

Under den tid som protokollet tillämpas och innan förhandlingar inleds om en eventuell förlängning skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en allmän bedömningsrapport som skall innehålla en kostnads-/nyttoanalys och en utvärdering av genomförandet av de målinriktade åtgärderna.

Ändring 11

Artikel 2c (ny)

Artikel 2c

Fiskemöjligheterna för fisktrålare och bläckfisktrålare bör för 2005 eller 2006 beaktas i ljuset av de bevis som finns avseende situationen för samtliga berörda bestånd.

Ändring 12

Artikel 2d (ny)

Artikel 2d

Fiskemöjligheterna för fisktrålare och bläckfisktrålare bör inte ökas under 2005 eller 2006 om det inte finns klara och otvetydiga bevis på en avsevärd förbättring av situationen för alla de bestånd som berörs av dessa flottor. Europaparlamentet bör höras om och erhålla vetenskapliga uppgifter till stöd för varje ökning.

Ändring 13

Artikel 2e (ny)

Artikel 2e

Rådet skall, på grundval av denrapport som nämns i artikel 2b och med hänsyn tagen till Europaparlamentets yttrande om den, ge kommissionen befogenhet att vid behov inleda förhandlingar med avseende på att anta ett nytt protokoll.

Ändring 14

Artikel 2f (ny)

Artikel 2f

Kommissionen skall före utgången av 2004 förelägga en undersökning av möjligheterna att konvertera belopp som för närvarande ingår i form av ”riktade åtgärder” till specifika projekt finansierade av kommissionen och som underställs verklig granskning med kontroller av projektresultaten.

Ändring 15

Artikel 2g (ny)

Artikel 2g

Kommissionen skall förelägga en rapport om möjligheten att finansiera ett samordnat regionalt övervakningsprogram i CECAF:s fiskevatten, vilket skulle omfatta både luft- och sjöburna beståndsdelar.

Ändring 16

Artikel 2h (ny)

Artikel 2h

I de fall medlemsstaterna inte lämnar uppgifter till kommissionen om fångsterna på de fartyg som bär deras flagg, bör kommissionen överväga att inleda rättsliga förfaranden gentemot de berörda medlemsstaterna och, om situationen inte upphör, dra tillbaka tillträdesrättigheterna.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0258

Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (KOM(2004) 39 — C5-0075/2004 — 2004/0010(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004) 39) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004) 39) (1),

| — | med beaktande av att rådet har hört parlamentet (C5-0075/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att rådet har hört parlamentet (C5-0075/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0156/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0156/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 3. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0259

Medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (icke-deltagande medlemsstater) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om utvidgning av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr [...] om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt till att gälla även icke-deltagande medlemsstater (KOM(2004) 39 — C5-0076/2004 — 2004/0011(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004) 39) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004) 39) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0076/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0076/2004),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0156/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0156/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 3. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0260

Asylsystem

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (KOM(2003) 315 — C5-0373/2003 — 2003/2155(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet (KOM(2003) 315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet (KOM(2003) 315),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den gemensamma asylpolitiken och Agendan för internationellt skydd (KOM(2003) 152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den gemensamma asylpolitiken och Agendan för internationellt skydd (KOM(2003) 152),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, antagen av Förenta nationernas generalförsamling den 10 december 1948, särskilt artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, antagen av Förenta nationernas generalförsamling den 10 december 1948, särskilt artikel 14,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilken undertecknades i Rom den 4 november 1950, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilken undertecknades i Rom den 4 november 1950,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, vilken formellt proklamerades den 7 december 2000 (1), särskilt artiklarna 1, 18 och 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, vilken formellt proklamerades den 7 december 2000 (1), särskilt artiklarna 1, 18 och 19,

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (2), vilket antogs av Europeiska konventet den 13 juni och 10 juli 2003 och förelades Europeiska rådets ordförande i Rom den 18 juli 2003, särskilt artiklarna II-1, II-18 och II-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (2), vilket antogs av Europeiska konventet den 13 juni och 10 juli 2003 och förelades Europeiska rådets ordförande i Rom den 18 juli 2003, särskilt artiklarna II-1, II-18 och II-19,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning och det därtill hörande New York-protokollet av den 31 januari 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning och det därtill hörande New York-protokollet av den 31 januari 1967,

| — | med beaktande av den konsoliderade versionen av Fördraget om Europeiska unionen (3), särskilt artikel 2, strecksats 4, och artikel 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade versionen av Fördraget om Europeiska unionen (3), särskilt artikel 2, strecksats 4, och artikel 6,

| — | med beaktande av den konsoliderade versionen av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (4), särskilt artikel 63, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade versionen av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (4), särskilt artikel 63,

| — | med beaktande av rådets och kommissionens handlingsplan om hur man på bästa sätt skall genomföra bestämmelserna i Amsterdamfördraget om upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (5), särskilt punkterna 8, 32, 33, 34, 36 och 37, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens handlingsplan om hur man på bästa sätt skall genomföra bestämmelserna i Amsterdamfördraget om upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (5), särskilt punkterna 8, 32, 33, 34, 36 och 37,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999, särskilt de som anges i punkterna 13, 14, 15, 16 och 17, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999, särskilt de som anges i punkterna 13, 14, 15, 16 och 17,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Laeken den 14-15 december 2001, särskilt de som anges i punkterna 38, 39, 40 och 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Laeken den 14-15 december 2001, särskilt de som anges i punkterna 38, 39, 40 och 41,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Sevilla den 21-22 juni 2002, särskilt de som anges i punkterna 28, 29, 37, 38 och 39, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Sevilla den 21-22 juni 2002, särskilt de som anges i punkterna 28, 29, 37, 38 och 39,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003, särskilt de som anges i punkterna 24, 25, 26 och 27, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003, särskilt de som anges i punkterna 24, 25, 26 och 27,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 16-17 oktober 2003, särskilt de som anges i punkterna 30, 31, 32 och 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 16-17 oktober 2003, särskilt de som anges i punkterna 30, 31, 32 och 33,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status giltig i hela unionen för dem som beviljas asyl (KOM(2000) 755), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status giltig i hela unionen för dem som beviljas asyl (KOM(2000) 755),

| — | med beaktande av Agendan för internationellt skydd, som godkändes av den verkställande kommittén för FN:s högkommissariat för flyktingfrågor och vann gehör hos FN:s generalförsamling 2002 efter globala förhandlingar om internationellt skydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agendan för internationellt skydd, som godkändes av den verkställande kommittén för FN:s högkommissariat för flyktingfrågor och vann gehör hos FN:s generalförsamling 2002 efter globala förhandlingar om internationellt skydd,

| — | med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.2 och artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och utskottet för utveckling och samarbete (A5-0144/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och utskottet för utveckling och samarbete (A5-0144/2004), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen bygger på odelbara och universella värden såsom människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen bygger på odelbara och universella värden såsom människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet.

| B. | Europeiska unionen bygger på den demokratiska principen och rättsstatsprincipen samt på respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Dessa principer är gemensamma för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen bygger på den demokratiska principen och rättsstatsprincipen samt på respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Dessa principer är gemensamma för medlemsstaterna.

| C. | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bekräftas de rättigheter som har sin grund i medlemsstaternas gemensamma författningstraditioner och internationella förpliktelser. Samtidigt fastställs att den mänskliga värdigheten måste respekteras fullt ut och att rätten till asyl skall garanteras under fullständigt iakttagande av Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga status från 1951 och det därtill hörande New York-protokollet från 1967. |
| --- | --- |

C.

I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bekräftas de rättigheter som har sin grund i medlemsstaternas gemensamma författningstraditioner och internationella förpliktelser. Samtidigt fastställs att den mänskliga värdigheten måste respekteras fullt ut och att rätten till asyl skall garanteras under fullständigt iakttagande av Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga status från 1951 och det därtill hörande New York-protokollet från 1967.

| D. | En gemensam asylpolitik, inklusive ett gemensamt europeiskt asylsystem, är ett grundläggande inslag i Europeiska unionens målsättning att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för alla som, tvingade av omständigheterna, söker skydd inom Europeiska gemenskapen på laglig väg. |
| --- | --- |

D.

En gemensam asylpolitik, inklusive ett gemensamt europeiskt asylsystem, är ett grundläggande inslag i Europeiska unionens målsättning att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för alla som, tvingade av omständigheterna, söker skydd inom Europeiska gemenskapen på laglig väg.

| E. | Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors fastställdes, i överensstämmelse med den tidtabell som anges i Amsterdamfördraget och i handlingsplanen från Wien, en strategi för att skapa ett europeiskt asylsystem som på kort sikt skall omfatta ett tydligt och praktiskt genomförbart sätt att fastställa vilken stat som är ansvarig för prövning av en asylansökan, gemensamma miniminormer för ett rättvist och effektivt asylförfarande, miniminormer för mottagande av asylsökande samt gemensamma miniminormer för erkännande och innebörd av flyktingstatus. Denna strategi bör även kompletteras med miniminormer för olika former av subsidiärt skydd som erbjuder en lämplig status för varje person som behöver ett sådant skydd. |
| --- | --- |

E.

Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors fastställdes, i överensstämmelse med den tidtabell som anges i Amsterdamfördraget och i handlingsplanen från Wien, en strategi för att skapa ett europeiskt asylsystem som på kort sikt skall omfatta ett tydligt och praktiskt genomförbart sätt att fastställa vilken stat som är ansvarig för prövning av en asylansökan, gemensamma miniminormer för ett rättvist och effektivt asylförfarande, miniminormer för mottagande av asylsökande samt gemensamma miniminormer för erkännande och innebörd av flyktingstatus. Denna strategi bör även kompletteras med miniminormer för olika former av subsidiärt skydd som erbjuder en lämplig status för varje person som behöver ett sådant skydd.

| F. | Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors fastslogs att asyl och migration är skilda men närbesläktade frågor. Därför är det nödvändigt att utveckla en gemensam EU-politik som omfattar följande inslag:






  a) | samarbete med ursprungsländerna genom en övergripande strategi för migrationsfrågor som också innefattar politiska aspekter, mänskliga rättigheter och utvecklingsfrågor i ursprungs- och transitländerna samt ursprungs- och transitregionerna, |
| --- | --- | --- |

F.

Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors fastslogs att asyl och migration är skilda men närbesläktade frågor. Därför är det nödvändigt att utveckla en gemensam EU-politik som omfattar följande inslag:

a)

samarbete med ursprungsländerna genom en övergripande strategi för migrationsfrågor som också innefattar politiska aspekter, mänskliga rättigheter och utvecklingsfrågor i ursprungs- och transitländerna samt ursprungs- och transitregionerna,

| b) | ett gemensamt europeiskt asylsystem, |
| --- | --- |

b)

ett gemensamt europeiskt asylsystem,

| c) | garantier för en rättvis behandling av de tredjelandsmedborgare som lagligen uppehåller sig på unionens territorium, med hjälp av en mer kraftfull integrationspolitik, |
| --- | --- |

c)

garantier för en rättvis behandling av de tredjelandsmedborgare som lagligen uppehåller sig på unionens territorium, med hjälp av en mer kraftfull integrationspolitik,

| d) | en effektivare hantering av migrationsströmmarna i alla skeden; den olagliga invandringen måste hanteras vid källan, och det är nödvändigt att bekämpa dem som sysslar med människohandel och ekonomiskt utnyttjande av migranter. |
| --- | --- |

d)

en effektivare hantering av migrationsströmmarna i alla skeden; den olagliga invandringen måste hanteras vid källan, och det är nödvändigt att bekämpa dem som sysslar med människohandel och ekonomiskt utnyttjande av migranter.

| G. | Kommissionen har utarbetat förslag och inhämtat yttrande från Europaparlamentet inom alla de områden av asylpolitiken som behandlas i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors. Däremot har rådet efter fem år fortfarande inte fattat något beslut. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har utarbetat förslag och inhämtat yttrande från Europaparlamentet inom alla de områden av asylpolitiken som behandlas i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors. Däremot har rådet efter fem år fortfarande inte fattat något beslut.

| H. | Vid Europeiska rådets möte i Laeken fastslogs att man för att kunna skapa en verkligt gemensam asyloch invandringspolitik bland annat måste se till att politiken vad gäller migrationsströmmarna integreras i Europeiska unionens utrikespolitik och att det utvecklas ett europeiskt system för utbyte av information om asyl, invandring och ursprungsländer. |
| --- | --- |

H.

Vid Europeiska rådets möte i Laeken fastslogs att man för att kunna skapa en verkligt gemensam asyloch invandringspolitik bland annat måste se till att politiken vad gäller migrationsströmmarna integreras i Europeiska unionens utrikespolitik och att det utvecklas ett europeiskt system för utbyte av information om asyl, invandring och ursprungsländer.

| I. | Vid Europeiska rådets möte i Sevilla fastslogs att de åtgärder som vidtas för att gemensamt hantera migrationsströmmarna måste respektera den nödvändiga balansen mellan, å ena sidan, en integrationspolitik för de lagliga invandrarna och en asylpolitik som är förenlig med internationella konventioner och, å andra sidan, beslutsamma åtgärder mot den olagliga invandringen och handeln med människor. Av dessa skäl beslutade Europeiska rådet att






  a) | ta fram en övergripande strategi mot olaglig invandring, |
| --- | --- | --- |

I.

Vid Europeiska rådets möte i Sevilla fastslogs att de åtgärder som vidtas för att gemensamt hantera migrationsströmmarna måste respektera den nödvändiga balansen mellan, å ena sidan, en integrationspolitik för de lagliga invandrarna och en asylpolitik som är förenlig med internationella konventioner och, å andra sidan, beslutsamma åtgärder mot den olagliga invandringen och handeln med människor. Av dessa skäl beslutade Europeiska rådet att

a)

ta fram en övergripande strategi mot olaglig invandring,

| b) | välkomna antagandet av strategin för förvaltning av EU-medlemsstaternas yttre gränser och klargöra vilka åtgärder som bör vidtas för att successivt uppnå en samordnad och integrerad förvaltning av de yttre gränserna, |
| --- | --- |

b)

välkomna antagandet av strategin för förvaltning av EU-medlemsstaternas yttre gränser och klargöra vilka åtgärder som bör vidtas för att successivt uppnå en samordnad och integrerad förvaltning av de yttre gränserna,

| c) | slå fast att kampen mot den olagliga invandringen kräver större insatser från Europeiska unionens sida och att alla relevanta instrument inom ramen för unionens yttre förbindelser med tredje länder därför måste användas för att främja ekonomiskt välstånd i de berörda länderna och på så sätt minska orsakerna till migrationsströmmarna, |
| --- | --- |

c)

slå fast att kampen mot den olagliga invandringen kräver större insatser från Europeiska unionens sida och att alla relevanta instrument inom ramen för unionens yttre förbindelser med tredje länder därför måste användas för att främja ekonomiskt välstånd i de berörda länderna och på så sätt minska orsakerna till migrationsströmmarna,

| d) | uppmana rådet att godkänna det pågående lagstiftningsarbetet i samband med fastställandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik. |
| --- | --- |

d)

uppmana rådet att godkänna det pågående lagstiftningsarbetet i samband med fastställandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik.

| J. | Hänsyn bör tas till att det i detta sammanhang finns människor som befinner sig i tre olika verkligheter: nämligen asylsökande, tillfälligt fördrivna personer och ekonomiska migranter. |
| --- | --- |

J.

Hänsyn bör tas till att det i detta sammanhang finns människor som befinner sig i tre olika verkligheter: nämligen asylsökande, tillfälligt fördrivna personer och ekonomiska migranter.

| K. | Ett viktigt arbete har utförts av den verkställande kommittén för FN:s högkommissariat för flyktingfrågor, som hösten 2002 godkände Agendan för internationellt skydd. Agendan består av två delar. Den första delen innehåller en deklaration från de stater som är parter till Genèvekonventionen och det tillhörande protokollet som antogs vid ministermötet för de konventionsslutande parterna den 11-12 december 2001 i samband med högtidlighållandet av konventionens femtioårsdag. Den andra delen består av ett handlingsprogram med sex målsättningar, som var och en har olika inriktning. |
| --- | --- |

K.

Ett viktigt arbete har utförts av den verkställande kommittén för FN:s högkommissariat för flyktingfrågor, som hösten 2002 godkände Agendan för internationellt skydd. Agendan består av två delar. Den första delen innehåller en deklaration från de stater som är parter till Genèvekonventionen och det tillhörande protokollet som antogs vid ministermötet för de konventionsslutande parterna den 11-12 december 2001 i samband med högtidlighållandet av konventionens femtioårsdag. Den andra delen består av ett handlingsprogram med sex målsättningar, som var och en har olika inriktning.

| L. | Konventionen från 1951 och det tillhörande protokollet från 1967 utgör en hörnsten i den internationella skyddsordningen för flyktingar. Det skydd som konventionen erbjuder är dock inte tillräckligt i sig självt. Tanken är att Agendan för internationellt skydd skall utveckla skyddet genom att bygga på konventionen och anpassa och förstärka den internationella skyddsordningen, så att det blir möjligt att garantera en större solidaritet och förbättra hanteringen av de asylrelaterade migrationsströmmarna med hjälp av modernare instrument och politiska åtgärder. Syftet med Agendan för internationellt skydd är att möta utmaningar att hantera flyktingproblematiken i världen på ett tillfredsställande sätt. Det är idag svårt att tillämpa den internationella skyddsordningen på situationer där det finns blandade migrationsströmmar och där miljontals människor ser sig tvungna att utvandra för att söka skydd mot förföljelse och faror. |
| --- | --- |

L.

Konventionen från 1951 och det tillhörande protokollet från 1967 utgör en hörnsten i den internationella skyddsordningen för flyktingar. Det skydd som konventionen erbjuder är dock inte tillräckligt i sig självt. Tanken är att Agendan för internationellt skydd skall utveckla skyddet genom att bygga på konventionen och anpassa och förstärka den internationella skyddsordningen, så att det blir möjligt att garantera en större solidaritet och förbättra hanteringen av de asylrelaterade migrationsströmmarna med hjälp av modernare instrument och politiska åtgärder. Syftet med Agendan för internationellt skydd är att möta utmaningar att hantera flyktingproblematiken i världen på ett tillfredsställande sätt. Det är idag svårt att tillämpa den internationella skyddsordningen på situationer där det finns blandade migrationsströmmar och där miljontals människor ser sig tvungna att utvandra för att söka skydd mot förföljelse och faror.

| M. | I flera kapitel i Agendan för internationellt skydd efterlyses nya bestämmelser och instrument som erbjuder lösningar på den aktuella flyktingproblematiken i världen. FN:s flyktingkommissariat begärde vid den verkställande kommitténs 53:e möte att dessa instrument skulle utvecklas genom särskilda multilaterala avtal som skulle komplettera konventionen från 1951. Avtalen, som gavs benämningen Konvention Plus, syftade till att förbättra Genèvekonventionen, öka solidariteten och utvidga hanteringen av asylrelaterade migrationsströmmar med hjälp av kompletterande instrument och politiska åtgärder, i synnerhet när det är fråga om människor som behöver särskilt skydd, såsom t.ex. kvinnor och barn. |
| --- | --- |

M.

I flera kapitel i Agendan för internationellt skydd efterlyses nya bestämmelser och instrument som erbjuder lösningar på den aktuella flyktingproblematiken i världen. FN:s flyktingkommissariat begärde vid den verkställande kommitténs 53:e möte att dessa instrument skulle utvecklas genom särskilda multilaterala avtal som skulle komplettera konventionen från 1951. Avtalen, som gavs benämningen Konvention Plus, syftade till att förbättra Genèvekonventionen, öka solidariteten och utvidga hanteringen av asylrelaterade migrationsströmmar med hjälp av kompletterande instrument och politiska åtgärder, i synnerhet när det är fråga om människor som behöver särskilt skydd, såsom t.ex. kvinnor och barn.

| N. | Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 20-21 mars 2003 lämnade Förenade kungariket ett särskilt bidrag i form av ett dokument med titeln ”New international approaches to asylum processing and protection”. I en skrivelse av den 10 mars 2003 uppmanade Förenade kungarikets premiärminister rådets ordförande att föra upp frågan om en ”bättre hantering av asylförfarandet” på dagordningen. Detta väckte en intensiv debatt som fortfarande pågår och som alla huvudaktörer på asylområdet, både i och utanför unionen deltar i. |
| --- | --- |

N.

Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 20-21 mars 2003 lämnade Förenade kungariket ett särskilt bidrag i form av ett dokument med titeln ”New international approaches to asylum processing and protection”. I en skrivelse av den 10 mars 2003 uppmanade Förenade kungarikets premiärminister rådets ordförande att föra upp frågan om en ”bättre hantering av asylförfarandet” på dagordningen. Detta väckte en intensiv debatt som fortfarande pågår och som alla huvudaktörer på asylområdet, både i och utanför unionen deltar i.

| O. | Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki påpekades att rådet före utgången av 2003 måste anta de förslag till direktiv om miniminormer för asyl som ännu inte har antagits. Samtidigt uppmanade man kommissionen att ta reda på alla de parametrar som gör det möjligt att garantera en mer välordnad och väladministrerad inresa i EU för personer som behöver internationellt skydd. Kommissionen uppmanades även att undersöka på vilket sätt ursprungsregionerna skulle kunna tillförsäkra dessa personer ett bättre skydd. |
| --- | --- |

O.

Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki påpekades att rådet före utgången av 2003 måste anta de förslag till direktiv om miniminormer för asyl som ännu inte har antagits. Samtidigt uppmanade man kommissionen att ta reda på alla de parametrar som gör det möjligt att garantera en mer välordnad och väladministrerad inresa i EU för personer som behöver internationellt skydd. Kommissionen uppmanades även att undersöka på vilket sätt ursprungsregionerna skulle kunna tillförsäkra dessa personer ett bättre skydd.

| P. | Detta betänkande bygger på två meddelanden från kommissionen som är daterade den 26 mars 2003 och den 3 juni 2003. Meddelandena har visserligen olika syften, men de bör ändå behandlas samtidigt eftersom de berör de grundläggande förutsättningarna och målen för en möjlig ny strategi för ett mer tillgängligt, rättvist och väladministrerat asylsystem. I meddelandena utforskas nya vägar som kommer att komplettera den strategi i etapper som fastställdes i Tammerfors och användas i samband med genomförandet av Agendan för internationellt skydd. Agendan, som utarbetades av världssamfundet efter två års samråd världen över, är ett svar på asylsystemets nuvarande kris, som delvis beror på att asylförfarandena missbrukas. Krisen är även en följd av ökningen av de blandade migrationsströmmarna, som består av personer som verkligen har ett behov av skydd och migranter som använder möjligheten att söka asyl som ett sätt att ta sig in i unionen för att förbättra sin ekonomiska situation. Merparten av flyktingarna lever dock fortfarande i dåligt utrustade flyktingförläggningar i tredje länder. |
| --- | --- |

P.

Detta betänkande bygger på två meddelanden från kommissionen som är daterade den 26 mars 2003 och den 3 juni 2003. Meddelandena har visserligen olika syften, men de bör ändå behandlas samtidigt eftersom de berör de grundläggande förutsättningarna och målen för en möjlig ny strategi för ett mer tillgängligt, rättvist och väladministrerat asylsystem. I meddelandena utforskas nya vägar som kommer att komplettera den strategi i etapper som fastställdes i Tammerfors och användas i samband med genomförandet av Agendan för internationellt skydd. Agendan, som utarbetades av världssamfundet efter två års samråd världen över, är ett svar på asylsystemets nuvarande kris, som delvis beror på att asylförfarandena missbrukas. Krisen är även en följd av ökningen av de blandade migrationsströmmarna, som består av personer som verkligen har ett behov av skydd och migranter som använder möjligheten att söka asyl som ett sätt att ta sig in i unionen för att förbättra sin ekonomiska situation. Merparten av flyktingarna lever dock fortfarande i dåligt utrustade flyktingförläggningar i tredje länder.

| 1. | Europaparlamentet anser att kommissionens meddelande av den 26 mars 2003 kommer mycket lägligt eftersom det faller inom ramen för tillämpningen av Agendan för internationellt skydd, vilken utarbetats av världssamfundet och godkänts av FN:s flyktingkommissariats verkställande kommitté. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att kommissionens meddelande av den 26 mars 2003 kommer mycket lägligt eftersom det faller inom ramen för tillämpningen av Agendan för internationellt skydd, vilken utarbetats av världssamfundet och godkänts av FN:s flyktingkommissariats verkställande kommitté.

| 2. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över att arbetet med att anta lagstiftningsprogrammet för den första etappen av det gemensamma europeiska asylsystem som beskrevs i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors har dragit ut på tiden och utförts till priset av minskad faktisk verkan av harmoniseringsinsatserna. Det är även djupt oroväckande att rådet fortfarande inte har kunnat anta förslagen till direktiv om flyktingars rättsliga ställning och om asylförfaranden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över att arbetet med att anta lagstiftningsprogrammet för den första etappen av det gemensamma europeiska asylsystem som beskrevs i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors har dragit ut på tiden och utförts till priset av minskad faktisk verkan av harmoniseringsinsatserna. Det är även djupt oroväckande att rådet fortfarande inte har kunnat anta förslagen till direktiv om flyktingars rättsliga ställning och om asylförfaranden.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att rådet har varit oförmöget att respektera de tidsfrister som fastställts vid Europeiska rådets möten i Tammerfors, Laeken, Sevilla och Thessaloniki för att anta, å ena sidan, förslaget till direktiv om europeiska gemensamma miniminormer för beviljande av status som flykting eller som person som av andra skäl behöver internationellt skydd och, å andra sidan, rådets förslag till direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus. Det är dessutom beklagligt att rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 27-28 november 2003 misslyckades med att finna en politisk överenskommelse om dessa grundläggande frågor i den första etappen av harmoniseringen av ett gemensamt asylsystem som grundar sig på miniminormer och att man beslutade att skjuta upp antagandet till 2004. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att rådet har varit oförmöget att respektera de tidsfrister som fastställts vid Europeiska rådets möten i Tammerfors, Laeken, Sevilla och Thessaloniki för att anta, å ena sidan, förslaget till direktiv om europeiska gemensamma miniminormer för beviljande av status som flykting eller som person som av andra skäl behöver internationellt skydd och, å andra sidan, rådets förslag till direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus. Det är dessutom beklagligt att rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 27-28 november 2003 misslyckades med att finna en politisk överenskommelse om dessa grundläggande frågor i den första etappen av harmoniseringen av ett gemensamt asylsystem som grundar sig på miniminormer och att man beslutade att skjuta upp antagandet till 2004.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till följd av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki, och i samråd med FN:s flyktingkommissariat, undersöka alla parametrar för att erbjuda asylsökande mer välordnade och väladministrerade villkor vid inresa till EU och att undersöka olika sätt att förbättra ursprungsregionernas skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till följd av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki, och i samråd med FN:s flyktingkommissariat, undersöka alla parametrar för att erbjuda asylsökande mer välordnade och väladministrerade villkor vid inresa till EU och att undersöka olika sätt att förbättra ursprungsregionernas skyddsåtgärder.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gemenskapen gjort under de senaste månaderna i asylfrågorna, men begär att man så snart som möjligt uppnår enighet ifråga om de båda direktiven om processuella miniminormer respektive flyktingdefinition och subsidiärt skydd, och därvid ägnar särskild uppmärksamhet åt de aktiviteter som avser icke-statliga organisationer för att skapa effektiva förfaranden som fungerar i praktiken. I detta sammanhang hoppas parlamentet att Europeiska flyktingfonden skall förnyas, och begär dessutom att man stöder gemenskapssolidariteten genom att uppmuntra partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna och med de icke-statliga organisationerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gemenskapen gjort under de senaste månaderna i asylfrågorna, men begär att man så snart som möjligt uppnår enighet ifråga om de båda direktiven om processuella miniminormer respektive flyktingdefinition och subsidiärt skydd, och därvid ägnar särskild uppmärksamhet åt de aktiviteter som avser icke-statliga organisationer för att skapa effektiva förfaranden som fungerar i praktiken. I detta sammanhang hoppas parlamentet att Europeiska flyktingfonden skall förnyas, och begär dessutom att man stöder gemenskapssolidariteten genom att uppmuntra partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna och med de icke-statliga organisationerna.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att asylsystemet för närvarande befinner sig i kris i alla medlemsstater och att den allmänna opinionens missnöje växer, eftersom asylsystemen missbrukas och problemet med ”blandade” migrationsströmmar blivit större, ofta på grund av människosmuggling och människohandel. Migrationsströmmarna består både av personer som verkligen har ett behov av internationellt skydd och migranter som använder möjligheten att söka asyl som ett sätt att ta sig in i medlemsstaterna för att söka sig till bättre levnadsvillkor. Detta leder till att många ansökningar om internationellt skydd avslås som ogrundade. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att asylsystemet för närvarande befinner sig i kris i alla medlemsstater och att den allmänna opinionens missnöje växer, eftersom asylsystemen missbrukas och problemet med ”blandade” migrationsströmmar blivit större, ofta på grund av människosmuggling och människohandel. Migrationsströmmarna består både av personer som verkligen har ett behov av internationellt skydd och migranter som använder möjligheten att söka asyl som ett sätt att ta sig in i medlemsstaterna för att söka sig till bättre levnadsvillkor. Detta leder till att många ansökningar om internationellt skydd avslås som ogrundade.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att asylsystemet befinner sig i kris i alla medlemsstater, eftersom myndigheterna tar upp till prövning 3-5 procent av asylansökningarna samtidigt som 30-60 procent av ansökningarna slutligen beviljas i det slutgiltiga asylförfarandet i medlemsstaterna. Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att asylförfarandena tar mellan fyra och fem år, vilket är en lång tid både för berörda personer och för ansvariga myndigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att asylsystemet befinner sig i kris i alla medlemsstater, eftersom myndigheterna tar upp till prövning 3-5 procent av asylansökningarna samtidigt som 30-60 procent av ansökningarna slutligen beviljas i det slutgiltiga asylförfarandet i medlemsstaterna. Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att asylförfarandena tar mellan fyra och fem år, vilket är en lång tid både för berörda personer och för ansvariga myndigheter.

| 8. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att det saknas en politik för laglig invandring i medlemsstaterna, vilket är anledningen till att många invandrare, i ett sökande av bättre levnadsvillkor, utnyttjar asyl och asylförfarandet för att ta sig in på medlemsstaternas territorium. Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillämpa en arbetsmarknadsinriktad invandringspolitik och lägga grunden till en sammanhållen invandringspolitik inom EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att det saknas en politik för laglig invandring i medlemsstaterna, vilket är anledningen till att många invandrare, i ett sökande av bättre levnadsvillkor, utnyttjar asyl och asylförfarandet för att ta sig in på medlemsstaternas territorium. Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillämpa en arbetsmarknadsinriktad invandringspolitik och lägga grunden till en sammanhållen invandringspolitik inom EU.

| 9. | Europaparlamentet anser att det bör föreskrivas om fler situationer som kan utgöra grund för beviljande av asylskydd, exempelvis när det gäller kvinnor och barn som hotas av könsstympning, barnsoldater, offer för de nya formerna av slaveri, etc. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det bör föreskrivas om fler situationer som kan utgöra grund för beviljande av asylskydd, exempelvis när det gäller kvinnor och barn som hotas av könsstympning, barnsoldater, offer för de nya formerna av slaveri, etc.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att det i dagsläget är nödvändigt att på ett mer systematiskt sätt gripa sig an migrations- och asylfrågorna i överensstämmelse med de åtaganden som gjorts av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att det i dagsläget är nödvändigt att på ett mer systematiskt sätt gripa sig an migrations- och asylfrågorna i överensstämmelse med de åtaganden som gjorts av Europeiska unionen.

| 11. | Europaparlamentet vill förelägga kommissionen och rådet följande rekommendationer:






  a) | Man bör utöka stödet för de regioner varifrån flyktingströmmarna kommer genom finansiering av samarbetsprojekt som förbättrar levnadsvillkoren och som medför ett samarbete som leder till minskade flyktingströmmar. |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet vill förelägga kommissionen och rådet följande rekommendationer:

a)

Man bör utöka stödet för de regioner varifrån flyktingströmmarna kommer genom finansiering av samarbetsprojekt som förbättrar levnadsvillkoren och som medför ett samarbete som leder till minskade flyktingströmmar.

| b) | Man bör inrätta och vid behov öka stödet för de säkra regioner som angränsar till de verkliga asylsökandes ursprungsländer och till transitländerna. Om man kan garantera ett skydd för de asylsökande på andra platser kommer trycket att minska vid EU:s gränser. Men för att så skall ske måste man garantera ett sådant skydd, och i detta syfte krävs att man ger stöd åt FN:s flyktingkommissariat, Röda korset m.fl. och ser till att de mänskliga rättigheterna respekteras i flyktingförläggningarna. I detta syfte bör det inrättas särskilda program för finansiellt och tekniskt bistånd som kan bidra till att garantera detta skydd i gräns- och transitområden. |
| --- | --- |

b)

Man bör inrätta och vid behov öka stödet för de säkra regioner som angränsar till de verkliga asylsökandes ursprungsländer och till transitländerna. Om man kan garantera ett skydd för de asylsökande på andra platser kommer trycket att minska vid EU:s gränser. Men för att så skall ske måste man garantera ett sådant skydd, och i detta syfte krävs att man ger stöd åt FN:s flyktingkommissariat, Röda korset m.fl. och ser till att de mänskliga rättigheterna respekteras i flyktingförläggningarna. I detta syfte bör det inrättas särskilda program för finansiellt och tekniskt bistånd som kan bidra till att garantera detta skydd i gräns- och transitområden.

| c) | Man bör underlätta integrationen av personer som befinner sig på Europeiska unionens område och som omfattas av bestämmelserna om skydd för asylsökande genom nödvändigt tekniskt bistånd och med deltagande av behöriga EU-organ, nationella och lokala myndigheter, fackföreningar, arbetsgivarorganisationer, icke-statliga organisationer samt kulturföreningar, hjälporganisationer och idrottsföreningar. |
| --- | --- |

c)

Man bör underlätta integrationen av personer som befinner sig på Europeiska unionens område och som omfattas av bestämmelserna om skydd för asylsökande genom nödvändigt tekniskt bistånd och med deltagande av behöriga EU-organ, nationella och lokala myndigheter, fackföreningar, arbetsgivarorganisationer, icke-statliga organisationer samt kulturföreningar, hjälporganisationer och idrottsföreningar.

| 12. | Europaparlamentet anser att avsaknaden av investeringar och utvecklingsbistånd till de länder dit de asylsökande i första hand beger sig, liksom de otillräckliga anslagen till FN:s flyktingkommissariat har utgjort ett allvarligt hinder för upprättandet av skyddssystem i Afrika och Asien. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att avsaknaden av investeringar och utvecklingsbistånd till de länder dit de asylsökande i första hand beger sig, liksom de otillräckliga anslagen till FN:s flyktingkommissariat har utgjort ett allvarligt hinder för upprättandet av skyddssystem i Afrika och Asien.

| 13. | Europaparlamentet anser att det otillräckliga stödet och de otillräckliga investeringarna i områden som genomlevt en konflikt har varit en bidragande orsak till att konflikterna blossat upp igen i många länder, vilket har gjort det omöjligt för flyktingarna att återvända för gott och givit upphov till nya flyktingströmmar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det otillräckliga stödet och de otillräckliga investeringarna i områden som genomlevt en konflikt har varit en bidragande orsak till att konflikterna blossat upp igen i många länder, vilket har gjort det omöjligt för flyktingarna att återvända för gott och givit upphov till nya flyktingströmmar.

| 14. | Europaparlamentet lovordar kommissionen för dess förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för tekniskt och ekonomiskt stöd till förmån för tredje länder på asyl- och migrationsområdena, i vilket det inom budgetpost B7-667 inrättas ett flerårigt program med en löptid på fem år (2004-2008) som har tilldelats anslag på 250 miljoner euro. Syftet härmed är att se till att de ursprungs- och transitländer som ligger utanför EU ges specifik och kompletterande hjälp med att garantera en bättre hantering av migrationsströmmarna i alla deras aspekter och dimensioner, bland annat när det gäller internationellt skydd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet lovordar kommissionen för dess förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för tekniskt och ekonomiskt stöd till förmån för tredje länder på asyl- och migrationsområdena, i vilket det inom budgetpost B7-667 inrättas ett flerårigt program med en löptid på fem år (2004-2008) som har tilldelats anslag på 250 miljoner euro. Syftet härmed är att se till att de ursprungs- och transitländer som ligger utanför EU ges specifik och kompletterande hjälp med att garantera en bättre hantering av migrationsströmmarna i alla deras aspekter och dimensioner, bland annat när det gäller internationellt skydd.

| 15. | Europaparlamentet gläds åt kommissionens ovannämnda meddelande av den 3 juni 2003. Detta meddelande bör ses som ett svar på punkt 61 i slutsatserna från Europeiska rådets möte den 20-21 mars 2003, där det efterlystes en undersökning av de nya metoder för internationellt skydd som föreslagits av Förenade kungarikets premiärminister. Meddelandet går dock mycket längre genom att fastställa kommissionens hållning till de grundläggande förutsättningarna och målen för en ny metod som tagits fram för att avhjälpa och lösa de problem som allvarligt undergräver de nuvarande asylsystemen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläds åt kommissionens ovannämnda meddelande av den 3 juni 2003. Detta meddelande bör ses som ett svar på punkt 61 i slutsatserna från Europeiska rådets möte den 20-21 mars 2003, där det efterlystes en undersökning av de nya metoder för internationellt skydd som föreslagits av Förenade kungarikets premiärminister. Meddelandet går dock mycket längre genom att fastställa kommissionens hållning till de grundläggande förutsättningarna och målen för en ny metod som tagits fram för att avhjälpa och lösa de problem som allvarligt undergräver de nuvarande asylsystemen.

| 16. | Europaparlamentet anser att regionala skyddszoner och transitcentrum utanför EU kanske inte kan erbjuda ett lika omfattande skydd. Trovärdigheten för och tilliten till ett effektivt asylsystem kan inte återupprättas genom att det skapas regionala skyddszoner och transithandläggningscentrum om de undergräver grundprinciperna i Genèvekonventionen, Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och den grundläggande tanken om ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att regionala skyddszoner och transitcentrum utanför EU kanske inte kan erbjuda ett lika omfattande skydd. Trovärdigheten för och tilliten till ett effektivt asylsystem kan inte återupprättas genom att det skapas regionala skyddszoner och transithandläggningscentrum om de undergräver grundprinciperna i Genèvekonventionen, Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och den grundläggande tanken om ansvarsfördelning.

| 17. | Europaparlamentet stöder andan i Agendan för internationellt skydd och idéerna bakom Konvention Plus som utarbetats under överinseende av FN:s flyktingkommissariat, och uppmanar EU att utforska och beslutsamt åta sig att tillämpa en ny metod för internationellt skydd som grundar sig på, å ena sidan, en bättre hantering av tillträdet för personer som behöver internationellt skydd inom medlemsstaternas territorier och, å andra sidan, ett tillhandahållande av lämpliga svar på skyddsbehoven i flyktingarnas ursprungsregioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder andan i Agendan för internationellt skydd och idéerna bakom Konvention Plus som utarbetats under överinseende av FN:s flyktingkommissariat, och uppmanar EU att utforska och beslutsamt åta sig att tillämpa en ny metod för internationellt skydd som grundar sig på, å ena sidan, en bättre hantering av tillträdet för personer som behöver internationellt skydd inom medlemsstaternas territorier och, å andra sidan, ett tillhandahållande av lämpliga svar på skyddsbehoven i flyktingarnas ursprungsregioner.

| 18. | Europaparlamentet gläds åt innehållet i Agendan för internationellt skydd, som antagits av FN:s flyktingskommissariats verkställande kommitté och som har till syfte att erbjuda lösningar på hur dagens flyktingproblematik skall hanteras på ett globalt plan. Parlamentet konstaterar samtidigt att Europeiska unionen bör spela en nyckelroll när det gäller att nå framgång med Agendan för internationellt skydd på längre sikt. Parlamentet bör prioritera de delar av Agendan som rör






  a) | åtgärder som främjar ett system för bättre tillgång till skydd, |
| --- | --- | --- |

18.

Europaparlamentet gläds åt innehållet i Agendan för internationellt skydd, som antagits av FN:s flyktingskommissariats verkställande kommitté och som har till syfte att erbjuda lösningar på hur dagens flyktingproblematik skall hanteras på ett globalt plan. Parlamentet konstaterar samtidigt att Europeiska unionen bör spela en nyckelroll när det gäller att nå framgång med Agendan för internationellt skydd på längre sikt. Parlamentet bör prioritera de delar av Agendan som rör

a)

åtgärder som främjar ett system för bättre tillgång till skydd,

| b) | isökande av hållbara lösningar genom en politik för återvändande och/eller integration i värdlandet och/eller genom vidarebosättningsåtgärder, |
| --- | --- |

b)

isökande av hållbara lösningar genom en politik för återvändande och/eller integration i värdlandet och/eller genom vidarebosättningsåtgärder,

| c) | en jämnare fördelning av de bördor och det ansvar som följer av flyktingmottagningen med hjälp av instrumenten i EU:s externa skyddspolitik. |
| --- | --- |

c)

en jämnare fördelning av de bördor och det ansvar som följer av flyktingmottagningen med hjälp av instrumenten i EU:s externa skyddspolitik.

| 19. | Europaparlamentet gläds åt att Europeiska konventet i sitt utkast till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa har fastställt ett gemensamt europeiskt asylsystem (artikel III-167) och en gemensam europeisk invandringspolitik (artikel III-168). Därmed blir det möjligt att avskaffa det nuvarande systemet med miniminormer, i vilket medlemsstaterna alltjämt behåller merparten av sina nationella system, och att ersätta det med ett verkligt europeiskt asylsystem som omfattar ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status som skall gälla i hela unionen för de personer som beviljas asyl och som dessutom gör det möjligt att vidta åtgärder i samband med partnerskap och samarbete med tredje länder för att hantera strömmarna av personer som söker asyl eller subsidiärt eller tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet gläds åt att Europeiska konventet i sitt utkast till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa har fastställt ett gemensamt europeiskt asylsystem (artikel III-167) och en gemensam europeisk invandringspolitik (artikel III-168). Därmed blir det möjligt att avskaffa det nuvarande systemet med miniminormer, i vilket medlemsstaterna alltjämt behåller merparten av sina nationella system, och att ersätta det med ett verkligt europeiskt asylsystem som omfattar ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status som skall gälla i hela unionen för de personer som beviljas asyl och som dessutom gör det möjligt att vidta åtgärder i samband med partnerskap och samarbete med tredje länder för att hantera strömmarna av personer som söker asyl eller subsidiärt eller tillfälligt skydd.

| 20. | Europaparlamentet anser att det bästa sättet att bekämpa olaglig invandring och de nätverk som bidrar till sådan invandring, är att på EU-nivå harmonisera de befintliga instrumenten och förfarandena för asyl och skydd, och på så sätt avskaffa skillnaderna mellan de olika medlemsstaterna. Parlamentet anser att harmoniseringen bör ske i enlighet med medlemsstaternas bästa praxis och inte bör baseras på minsta gemensamma nämnare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det bästa sättet att bekämpa olaglig invandring och de nätverk som bidrar till sådan invandring, är att på EU-nivå harmonisera de befintliga instrumenten och förfarandena för asyl och skydd, och på så sätt avskaffa skillnaderna mellan de olika medlemsstaterna. Parlamentet anser att harmoniseringen bör ske i enlighet med medlemsstaternas bästa praxis och inte bör baseras på minsta gemensamma nämnare.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att EU måste förfoga över snabba förfaranden som gör det möjligt att särskilja asylsökande som verkligen behöver ett internationellt skydd från ekonomiska flyktingar och att dessa förfaranden fullt ut måste överensstämma med de internationella åtaganden som gjorts. Parlamentet betonar att personer som har behov av internationellt skydd måste beviljas inresa till medlemsstaterna, under förhållanden som är förenliga med de kontroller som görs vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att EU måste förfoga över snabba förfaranden som gör det möjligt att särskilja asylsökande som verkligen behöver ett internationellt skydd från ekonomiska flyktingar och att dessa förfaranden fullt ut måste överensstämma med de internationella åtaganden som gjorts. Parlamentet betonar att personer som har behov av internationellt skydd måste beviljas inresa till medlemsstaterna, under förhållanden som är förenliga med de kontroller som görs vid de yttre gränserna.

| 22. | Den främsta prioriteringen är att skapa lämpliga förhållanden i ursprungsländerna för att på så sätt eliminera orsakerna bakom migrationen. Europaparlamentet begär att det, i samband med tillhandahållande av stöd och liknande förfaranden, skapas ett flyktingmottagningssystem. |
| --- | --- |

22.

Den främsta prioriteringen är att skapa lämpliga förhållanden i ursprungsländerna för att på så sätt eliminera orsakerna bakom migrationen. Europaparlamentet begär att det, i samband med tillhandahållande av stöd och liknande förfaranden, skapas ett flyktingmottagningssystem.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU att så snart som möjligt, med tanke på krisen för det nuvarande asylsystemet i alla medlemsstater, undersöka nya vägar på detta område som kompletterar den strategi som lades fast i Tammerfors i syfte att - inom ramen för ett utvidgat Europa - fullfölja följande kompletterande mål:






  a) | förbättrad kvalitet på besluten, |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar EU att så snart som möjligt, med tanke på krisen för det nuvarande asylsystemet i alla medlemsstater, undersöka nya vägar på detta område som kompletterar den strategi som lades fast i Tammerfors i syfte att - inom ramen för ett utvidgat Europa - fullfölja följande kompletterande mål:

a)

förbättrad kvalitet på besluten,

| b) | förenkling av förfarandena för att pröva asylansökningar, |
| --- | --- |

b)

förenkling av förfarandena för att pröva asylansökningar,

| c) | stärkta skyddsmöjligheter i ursprungsregionen, |
| --- | --- |

c)

stärkta skyddsmöjligheter i ursprungsregionen,

| d) | handläggning av ansökningar om skydd så nära behoven som möjligt, vilket förutsätter att tillträdet till EU regleras genom system för skyddad inresa och program för vidarebosättning, |
| --- | --- |

d)

handläggning av ansökningar om skydd så nära behoven som möjligt, vilket förutsätter att tillträdet till EU regleras genom system för skyddad inresa och program för vidarebosättning,

| e) | prövning av ansökningar om skydd på grundval av behov; ett system med skyddade zoner och vidarebosättningprogram bör komplettera och inte ersätta tillträde till EU genom individuella prövningar av asylansökningar. |
| --- | --- |

e)

prövning av ansökningar om skydd på grundval av behov; ett system med skyddade zoner och vidarebosättningprogram bör komplettera och inte ersätta tillträde till EU genom individuella prövningar av asylansökningar.

| 24. | Europaparlamentet anser att en ny metod för mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem måste bygga på en föregående harmonisering av de befintliga asylsystemen i EU:s medlemsstater och utvecklas så att den omfattar både blandade migrationsströmmar (bestående av såväl personer som behöver internationellt skydd som ekonomiska migranter) och den externa dimensionen av dessa strömmar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att en ny metod för mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem måste bygga på en föregående harmonisering av de befintliga asylsystemen i EU:s medlemsstater och utvecklas så att den omfattar både blandade migrationsströmmar (bestående av såväl personer som behöver internationellt skydd som ekonomiska migranter) och den externa dimensionen av dessa strömmar.

| 25. | Europaparlamentet anser att en framtida ny metod inte bör påverka den pågående harmoniseringen av lagstiftningen på asylområdet, eftersom asylsökande även i fortsättningen kommer att anlända spontant till medlemsstaterna. Deras ansökningar bör även fortsättningsvis omfattas av gemensamma normer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att en framtida ny metod inte bör påverka den pågående harmoniseringen av lagstiftningen på asylområdet, eftersom asylsökande även i fortsättningen kommer att anlända spontant till medlemsstaterna. Deras ansökningar bör även fortsättningsvis omfattas av gemensamma normer.

| 26. | Europaparlamentet håller med om att harmoniseringen inte bör sikta på en minsta gemensam nämnare. Parlamentet anser att den i stället bör bygga på medlemsstaternas bästa praxis och på åtaganden enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet håller med om att harmoniseringen inte bör sikta på en minsta gemensam nämnare. Parlamentet anser att den i stället bör bygga på medlemsstaternas bästa praxis och på åtaganden enligt internationell rätt.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att de nya metoderna på asylområdet utgår från följande grundläggande förutsättningar:






  a) | Medlemsstaterna måste fullt ut respektera folkrätten, bl.a. 1951 års Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar EU att se till att de nya metoderna på asylområdet utgår från följande grundläggande förutsättningar:

a)

Medlemsstaterna måste fullt ut respektera folkrätten, bl.a. 1951 års Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| b) | De bakomliggande orsakerna till ofrivillig migration måste angripas. |
| --- | --- |

b)

De bakomliggande orsakerna till ofrivillig migration måste angripas.

| c) | Först och främst bör orsakerna till migrationen angripas vid källan. Samtidigt är det viktigt att främja bättre kunskaper om migrationsströmmarna och skapa en verkligt förebyggande politik. |
| --- | --- |

c)

Först och främst bör orsakerna till migrationen angripas vid källan. Samtidigt är det viktigt att främja bättre kunskaper om migrationsströmmarna och skapa en verkligt förebyggande politik.

| d) | En bedömning bör göras av den ekonomiska och demografiska utvecklingen i unionen, situationen i ursprungsländerna och varje medlemsstats mottagningskapacitet. |
| --- | --- |

d)

En bedömning bör göras av den ekonomiska och demografiska utvecklingen i unionen, situationen i ursprungsländerna och varje medlemsstats mottagningskapacitet.

| e) | Tredjelandsmedborgare måste få bättre möjligheter att resa in lagligt i EU för att arbeta eller återförenas med familjen. I samband med detta måste det finnas minimivillkor för mottagandet och en integrationspolitik. |
| --- | --- |

e)

Tredjelandsmedborgare måste få bättre möjligheter att resa in lagligt i EU för att arbeta eller återförenas med familjen. I samband med detta måste det finnas minimivillkor för mottagandet och en integrationspolitik.

| f) | Den olagliga invandringen måste bekämpas under strikt iakttagande av internationella humanitära förpliktelser. Det får inte förekomma några kollektiva utvisningar. I stället skall varje asylansökan bli föremål för en rättvis och individuell prövning. Det är angeläget att man bestraffar de organiserade nätverk av kriminella gäng och individer som deltar i handeln med människor i stället för dem som är offer för handeln. |
| --- | --- |

f)

Den olagliga invandringen måste bekämpas under strikt iakttagande av internationella humanitära förpliktelser. Det får inte förekomma några kollektiva utvisningar. I stället skall varje asylansökan bli föremål för en rättvis och individuell prövning. Det är angeläget att man bestraffar de organiserade nätverk av kriminella gäng och individer som deltar i handeln med människor i stället för dem som är offer för handeln.

| g) | Det bör finnas en gemensam förvaltning av migrationsströmmarna, särskilt av viseringspolitiken. Samtidigt bör kontrollerna vid de yttre gränserna skärpas. |
| --- | --- |

g)

Det bör finnas en gemensam förvaltning av migrationsströmmarna, särskilt av viseringspolitiken. Samtidigt bör kontrollerna vid de yttre gränserna skärpas.

| h) | Bördorna måste fördelas inom EU och även delas med mottagarländerna. Denna fördelning bör bygga på partnerskap med och mellan ursprungsländer, transitländer, länder där den första asylansökan lämnas in samt destinationsländer. |
| --- | --- |

h)

Bördorna måste fördelas inom EU och även delas med mottagarländerna. Denna fördelning bör bygga på partnerskap med och mellan ursprungsländer, transitländer, länder där den första asylansökan lämnas in samt destinationsländer.

| i) | Det ekonomiska stödet till flyktingarna bör hanteras på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

i)

Det ekonomiska stödet till flyktingarna bör hanteras på ett effektivt sätt.

| j) | Skyddsmöjligheterna i ursprungsregionen bör stärkas och ansökningar om skydd bör handläggas så nära behoven som möjligt, vilket förutsätter att tillträdet till EU regleras genom system för skyddad inresa och program för vidarebosättning. |
| --- | --- |

j)

Skyddsmöjligheterna i ursprungsregionen bör stärkas och ansökningar om skydd bör handläggas så nära behoven som möjligt, vilket förutsätter att tillträdet till EU regleras genom system för skyddad inresa och program för vidarebosättning.

| k) | Den nya metoden bör komplettera och inte ersätta det gemensamma europeiska asylsystem som efterlystes i Tammerfors, samt integreras i dess framtida utveckling. |
| --- | --- |

k)

Den nya metoden bör komplettera och inte ersätta det gemensamma europeiska asylsystem som efterlystes i Tammerfors, samt integreras i dess framtida utveckling.

| l) | Diskussionerna om nya metoder får inte tjäna som ursäkt för att rådet dröjer med att anta direktivförslag inom ramen för den första etappen av det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

l)

Diskussionerna om nya metoder får inte tjäna som ursäkt för att rådet dröjer med att anta direktivförslag inom ramen för den första etappen av det gemensamma europeiska asylsystemet.

| m) | Nya initiativ från EU:s och medlemsstaternas sida måste överensstämma med de övergripande initiativ som fastställs i FN:s flyktingkommissariats Agenda för internationellt skydd och Konvention Plus. |
| --- | --- |

m)

Nya initiativ från EU:s och medlemsstaternas sida måste överensstämma med de övergripande initiativ som fastställs i FN:s flyktingkommissariats Agenda för internationellt skydd och Konvention Plus.

| n) | De eventuella ekonomiska konsekvenserna av dessa nya metoder för gemenskapsbudgeten måste ligga i linje med EU:s budgetplan. |
| --- | --- |

n)

De eventuella ekonomiska konsekvenserna av dessa nya metoder för gemenskapsbudgeten måste ligga i linje med EU:s budgetplan.

| 28. | Europaparlamentet anser, mot bakgrund av bristerna i de nuvarande asylsystemen, att det är nödvändigt att undersöka nya vägar och utforma en ny kompletterande strategi, som skall användas inom ramen för en verklig arbets- och ansvarsfördelning. Det övergripande syftet med en sådan ny strategi för asylsystemen skulle vara att bättre hantera asylrelaterade strömmar, både i Europa och i ursprungsregionerna, för att uppnå mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser, mot bakgrund av bristerna i de nuvarande asylsystemen, att det är nödvändigt att undersöka nya vägar och utforma en ny kompletterande strategi, som skall användas inom ramen för en verklig arbets- och ansvarsfördelning. Det övergripande syftet med en sådan ny strategi för asylsystemen skulle vara att bättre hantera asylrelaterade strömmar, både i Europa och i ursprungsregionerna, för att uppnå mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem.

| 29. | För att öka takten i genomförandet begär Europaparlamentet att EU ser till att en ny kompletterande metod av de nuvarande asylsystemen bygger på och fullföljer såsom första politiska mål en ordnad och kontrollerad inresa i EU från ursprungsregionen för personer som behöver internationellt skydd, genom






  a) | ett EU-övergripande vidarebosättningsprogram som bygger på att flyktingar överförs från ett första värdland till EU, vilket innebär att det måste utarbetas ett lagstiftningsinstrument och ett särskilt inslag i det nya finansiella instrument som ersätter Europeiska flyktingfonden, vars uppdrag löper ut 2004, |
| --- | --- | --- |

29.

För att öka takten i genomförandet begär Europaparlamentet att EU ser till att en ny kompletterande metod av de nuvarande asylsystemen bygger på och fullföljer såsom första politiska mål en ordnad och kontrollerad inresa i EU från ursprungsregionen för personer som behöver internationellt skydd, genom

a)

ett EU-övergripande vidarebosättningsprogram som bygger på att flyktingar överförs från ett första värdland till EU, vilket innebär att det måste utarbetas ett lagstiftningsinstrument och ett särskilt inslag i det nya finansiella instrument som ersätter Europeiska flyktingfonden, vars uppdrag löper ut 2004,

| b) | att inrätta skyddade inreseförfaranden som består i att icke-medborgare kan kontakta ett potentiellt värdland utanför dettas eget territorium i syfte att söka asyl eller någon annan form av internationellt skydd, och ges rätt att resa in i den aktuella medlemsstaten om ansökan beviljas; av denna anledning är det nödvändigt att anta ett lagstiftningsinstrument som reglerar denna fråga. |
| --- | --- |

b)

att inrätta skyddade inreseförfaranden som består i att icke-medborgare kan kontakta ett potentiellt värdland utanför dettas eget territorium i syfte att söka asyl eller någon annan form av internationellt skydd, och ges rätt att resa in i den aktuella medlemsstaten om ansökan beviljas; av denna anledning är det nödvändigt att anta ett lagstiftningsinstrument som reglerar denna fråga.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar även EU att, i samband med tillämpningen av nya asylförfaranden, ta hänsyn till det andra politiska mål som bör eftersträvas. Detta mål, som är ett komplement till det första målet, skall bestå i att uppnå en ekonomisk, teknisk och fysisk ansvarsfördelning såväl inom EU som med ursprungsländerna, eftersom dessa för tillfället drabbas av kraftiga flyktingströmmar och därtill hörande problem. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar även EU att, i samband med tillämpningen av nya asylförfaranden, ta hänsyn till det andra politiska mål som bör eftersträvas. Detta mål, som är ett komplement till det första målet, skall bestå i att uppnå en ekonomisk, teknisk och fysisk ansvarsfördelning såväl inom EU som med ursprungsländerna, eftersom dessa för tillfället drabbas av kraftiga flyktingströmmar och därtill hörande problem.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande sker att asylsökande placeras i förvarsenheter. Detta är inte minst allvarligt när det drabbar särskilt utsatta grupper såsom kvinnor och barn. Parlamentet uppmuntrar användning av andra tillgängliga alternativ såsom anmälningskrav och icke frihetsberövande åtgärder. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet beklagar att det fortfarande sker att asylsökande placeras i förvarsenheter. Detta är inte minst allvarligt när det drabbar särskilt utsatta grupper såsom kvinnor och barn. Parlamentet uppmuntrar användning av andra tillgängliga alternativ såsom anmälningskrav och icke frihetsberövande åtgärder.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar dessutom EU att, inom ramen för en ny strategi för asylsystemen, garantera det tredje politiska mål som bör ligga till grund för metoden. Detta mål, som är ett komplement till de båda första målen, skall bestå i att upprätta en samlad strategi för ett effektivt och genomförbart system för beslut om asyl eller återvändande. Asylförfarandena i EU:s medlemsstater bör härigenom omformas, så att det blir möjligt att snabbare sålla fram ansökningar från de första asylländerna, som skall erbjuda ett effektivt skydd. Dessutom bör det påbörjas ett närmare samarbete om återvändandefrågorna mellan EU, ursprungsländerna och första asylländer. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar dessutom EU att, inom ramen för en ny strategi för asylsystemen, garantera det tredje politiska mål som bör ligga till grund för metoden. Detta mål, som är ett komplement till de båda första målen, skall bestå i att upprätta en samlad strategi för ett effektivt och genomförbart system för beslut om asyl eller återvändande. Asylförfarandena i EU:s medlemsstater bör härigenom omformas, så att det blir möjligt att snabbare sålla fram ansökningar från de första asylländerna, som skall erbjuda ett effektivt skydd. Dessutom bör det påbörjas ett närmare samarbete om återvändandefrågorna mellan EU, ursprungsländerna och första asylländer.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, om det inrättas en regional arbetsgrupp inom EU med ansvar för förmedling av information, handläggning av ärenden, vidarebosättning och skyddade inreseförfaranden, se till att denna arbetsgrupp inbegriper icke-statliga organisationer som är specialiserade på och aktiva inom invandrings- och asylfrågor såväl i ursprungsländerna som inom EU. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, om det inrättas en regional arbetsgrupp inom EU med ansvar för förmedling av information, handläggning av ärenden, vidarebosättning och skyddade inreseförfaranden, se till att denna arbetsgrupp inbegriper icke-statliga organisationer som är specialiserade på och aktiva inom invandrings- och asylfrågor såväl i ursprungsländerna som inom EU.

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(2)  EUT C 169, 18.7.2003.

(3)  EGT C 325, 24.12.2002, s. 1.

(4)  EGT C 325, 24.12.2002, s. 1.

(5)  EGT C 19, 23.1.1999, s. 1.

P5_TA(2004)0261

Säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen ***III

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004 — 2002/0014(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3616/2004 — C5-0062/2004),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 8) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002) 8) (2),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (4),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2003) 674 — C5-0537/2003) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2003) 674 — C5-0537/2003) (5),

| — | med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 83 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 83 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A5-0125/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A5-0125/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 343.

(2)  EGT C 103 E, 30.4.2002, s. 351.

(3)  Antagna texter från sammanträdet den 9 oktober 2003, P5_TA(2003)0422.

(4)  EUT C 233 E, 30.9.2003, s. 12.

(5)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0262

Förslag till ändringsbudget nr 3/2004

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 (Avsnitt III — kommissionen) (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

Ändring 1

AVSNITT IV: Domstolen

| (i milj euro) |
| --- |
| Budgetpost | Budget för 2004 | ÄB 3/2004 | Ändring | Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad) |
| Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden |
| 1 1 0 0 Grundlöner |
| | 92 002 109 | 2 274 000 | 1 819 200 | 93 821 309 |
| | | | 227 400 | 227 400 |

(i milj euro)

Budgetpost

Budget för 2004

ÄB 3/2004

Ändring

Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad)

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

1 1 0 0 Grundlöner

92 002 109

2 274 000

1 819 200

93 821 309

227 400

227 400

Ändring 2

AVSNITT III: Kommissionen

| (i milj euro) |
| --- |
| Budgetpost | Budget för 2004 | ÄB 3/2004 | Ändring | Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad) |
| Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden |
| XX 01 01 01 02 Löner, bidrag och andra ersättningar |
| | 1 318 290 000 | 30 652 000 | 24 521 600 | 1 342 811 600 |
| | | | 3 065 200 | 3 065 200 |

(i milj euro)

Budgetpost

Budget för 2004

ÄB 3/2004

Ändring

Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad)

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

XX 01 01 01 02 Löner, bidrag och andra ersättningar

1 318 290 000

30 652 000

24 521 600

1 342 811 600

3 065 200

3 065 200

Ändring 3

AVSNITT V: Revisionsrätten

| (i milj euro) |
| --- |
| Budgetpost | Budget för 2004 | ÄB 3/2004 | Ändring | Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad) |
| Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden |
| 1 1 0 0 Grundlöner |
| | 46 206 744 | 1 087 200 | 869 760 | 47 076 504 |
| | | | 108 720 | 108 720 |

(i milj euro)

Budgetpost

Budget för 2004

ÄB 3/2004

Ändring

Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad)

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

1 1 0 0 Grundlöner

46 206 744

1 087 200

869 760

47 076 504

108 720

108 720

Ändring 4

AVSNITT VII: Regionkommittén

| (i milj euro) |
| --- |
| Budgetpost | Budget för 2004 | ÄB 3/2004 | Ändring | Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad) |
| Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden |
| 1 1 0 0 Grundlöner |
| | 19 837 130 | 446 870 | 373 496 | 20 210 626 |
| | | | 46 687 | 46 687 |

(i milj euro)

Budgetpost

Budget för 2004

ÄB 3/2004

Ändring

Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad)

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

1 1 0 0 Grundlöner

19 837 130

446 870

373 496

20 210 626

46 687

46 687

Ändring 5

AVSNITT VI: Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| (i milj euro) |
| --- |
| Budgetpost | Budget för 2004 | ÄB 3/2004 | Ändring | Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad) |
| Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden | Åtaganden |
| 1 1 0 0 Grundlöner |
| | 35 993 918 | 753 103 | 602 482 | 36 596 400 |
| | | | 75 310 | 75 310 |

(i milj euro)

Budgetpost

Budget för 2004

ÄB 3/2004

Ändring

Budget 2004 + ÄB 3 (ändrad)

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

Åtaganden

1 1 0 0 Grundlöner

35 993 918

753 103

602 482

36 596 400

75 310

75 310

P5_TA(2004)0263

Förslag till ändringsbudget nr 3/2004

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 (Avsnitt III — kommissionen) (7682/2004 — C5-0164/2004 — 2004/2021(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38 i denna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, slutgiltigt antagen den 18 december 2003 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, slutgiltigt antagen den 18 december 2003 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 18 december 2003 om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 18 december 2003 om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4),

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 9 mars 2004 (SEK(2004) 272), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 som kommissionen lade fram den 9 mars 2004 (SEK(2004) 272),

| — | med beaktande av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 som rådet fastställde den 26 mars 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2004 för budgetåret 2004 som rådet fastställde den 26 mars 2004 (7682/2004 — C5-0164/2004),

| — | med beaktande av artikel 92 och bilaga IV i parlamentets arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 92 och bilaga IV i parlamentets arbetsordning,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0202/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0202/2004), och av följande skäl:

| A. | Den 8 december 2003 godkände rådet en anpassning av EU-anställdas löner och pensioner med 1 procent (rättelse av ett beräkningsfel 2002) och 3,4 procent (effekten av den lagstadgade årliga indexregleringen). |
| --- | --- |

A.

Den 8 december 2003 godkände rådet en anpassning av EU-anställdas löner och pensioner med 1 procent (rättelse av ett beräkningsfel 2002) och 3,4 procent (effekten av den lagstadgade årliga indexregleringen).

| B. | I punkt 27 i ovannämnda resolution av den 18 december 2003 bekräftade parlamentet sitt beslut att lämna en tillräcklig marginal för att täcka kostnaderna för extra behov som dyker upp, exempelvis personalens lönejustering. Parlamentet noterade att ändringsbudgetar skulle läggas fram under 2004 för att möjliggöra finansiering av dessa behov. |
| --- | --- |

B.

I punkt 27 i ovannämnda resolution av den 18 december 2003 bekräftade parlamentet sitt beslut att lämna en tillräcklig marginal för att täcka kostnaderna för extra behov som dyker upp, exempelvis personalens lönejustering. Parlamentet noterade att ändringsbudgetar skulle läggas fram under 2004 för att möjliggöra finansiering av dessa behov.

| C. | Ett av de främsta syftena med ändringsbudget nr 3/2004 är att formellt föra in effekterna av anpassningen av de EU-anställdas löner i budgeten för 2004. |
| --- | --- |

C.

Ett av de främsta syftena med ändringsbudget nr 3/2004 är att formellt föra in effekterna av anpassningen av de EU-anställdas löner i budgeten för 2004.

| D. | De ytterligare behov som är ett resultat av löneanpassningen har parlamentet finansierat uteslutande genom en överföring inom ramen för sin befintliga budget och de finns därför inte med i denna ändringsbudget. |
| --- | --- |

D.

De ytterligare behov som är ett resultat av löneanpassningen har parlamentet finansierat uteslutande genom en överföring inom ramen för sin befintliga budget och de finns därför inte med i denna ändringsbudget.

| E. | De övriga institutionerna har uppmanats att göra likadant, det vill säga genom omfördelningar begränsa effekterna av den lagstadgade ökningen av löner och pensioner så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

E.

De övriga institutionerna har uppmanats att göra likadant, det vill säga genom omfördelningar begränsa effekterna av den lagstadgade ökningen av löner och pensioner så mycket som möjligt.

| F. | Med tanke på situationen i utgiftskategori 5, där det för närvarande beräknas bli en negativ marginal på ungefär 45 miljoner euro 2005, bör alla institutioner göra sitt yttersta för att hushålla inom ramen för sina normala budgetar. |
| --- | --- |

F.

Med tanke på situationen i utgiftskategori 5, där det för närvarande beräknas bli en negativ marginal på ungefär 45 miljoner euro 2005, bör alla institutioner göra sitt yttersta för att hushålla inom ramen för sina normala budgetar.

| G. | Det bör ställas anslag till förfogande för EU-institutionernas verkliga personalbehov, särskilt i samband med utvidgningen. |
| --- | --- |

G.

Det bör ställas anslag till förfogande för EU-institutionernas verkliga personalbehov, särskilt i samband med utvidgningen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner budgetbeslutet att minska de belopp som de övriga institutionerna begärt med 10 procent, och att föra 10 procent av dessa belopp till reserven för att först undersöka alla möjligheter till besparingar och omfördelningar inom ramen för de övriga institutionernas egna budgetar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner budgetbeslutet att minska de belopp som de övriga institutionerna begärt med 10 procent, och att föra 10 procent av dessa belopp till reserven för att först undersöka alla möjligheter till besparingar och omfördelningar inom ramen för de övriga institutionernas egna budgetar.

| 2. | Europaparlamentet ställer sig bakom rådets begäran att undantas från denna nedskärning, och även Europeiska ombudsmannens begäran, på grund av de begränsade möjligheterna att göra omfördelningar inom ombudsmannens lilla budget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ställer sig bakom rådets begäran att undantas från denna nedskärning, och även Europeiska ombudsmannens begäran, på grund av de begränsade möjligheterna att göra omfördelningar inom ombudsmannens lilla budget.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att senast i början av september 2004 redogöra för sina bedömningar av situationen när det gäller de verkliga personalbehoven, särskilt i samband med utvidgningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i början av september 2004 lägga fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget om detta skulle visa sig vara nödvändigt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att senast i början av september 2004 redogöra för sina bedömningar av situationen när det gäller de verkliga personalbehoven, särskilt i samband med utvidgningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i början av september 2004 lägga fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget om detta skulle visa sig vara nödvändigt.

| 4. | Europaparlamentet åtar sig att på grundval av institutionernas bedömningar se över situationen i slutet av september 2004 med avseende på att eventuellt frigöra medel från reserven och att överväga ett preliminärt förslag till ändringsbudget om löner i oktober. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet åtar sig att på grundval av institutionernas bedömningar se över situationen i slutet av september 2004 med avseende på att eventuellt frigöra medel från reserven och att överväga ett preliminärt förslag till ändringsbudget om löner i oktober.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att i enlighet med kommissionens förslag ändra budgetanmärkningarna till budgetpost 02 04 01 till följande: Detta anslag är även avsett att finansiera en del förberedande arbete, särskilt utvecklingen av ett datoriserat verktyg/databas för katalogiseringen och förvaltningen av kemikalier. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att i enlighet med kommissionens förslag ändra budgetanmärkningarna till budgetpost 02 04 01 till följande: Detta anslag är även avsett att finansiera en del förberedande arbete, särskilt utvecklingen av ett datoriserat verktyg/databas för katalogiseringen och förvaltningen av kemikalier.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002.

(2)  EUT L 53, 23.2.2004.

(3)  P5_TA(2003)0588.

(4)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

P5_TA(2004)0264

Allmänna regler om flerspråkighet (ändring av arbetsordningen)

Europaparlamentets beslut om ändring av Europaparlamentets arbetsordning i fråga om försiktighetsåtgärder när det gäller tillämpningen av de allmänna reglerna om flerspråkighet (2003/2227(REG))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 6 november 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 6 november 2003,

| — | med beaktande av artiklarna 180 och 181 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 180 och 181 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0153/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A5-0153/2004), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet är den enda institution i världen som samtidigt arbetar på ett så stort antal jämställda språk. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet är den enda institution i världen som samtidigt arbetar på ett så stort antal jämställda språk.

| B. | Med tanke på den utmaning det kommer att innebära att arbeta på nästan dubbelt så många språk från och med den 1 maj 2004 till följd av EU-utvidgningen, blir det nödvändigt att införa tillfälliga försiktighetsåtgärder. |
| --- | --- |

B.

Med tanke på den utmaning det kommer att innebära att arbeta på nästan dubbelt så många språk från och med den 1 maj 2004 till följd av EU-utvidgningen, blir det nödvändigt att införa tillfälliga försiktighetsåtgärder.

| C. | Dessa åtgärder bör göra det möjligt för parlamentet att garantera samma tjänstekvalitet för alla ledamöter och att rationalisera sin verksamhet genom att på bästa sätt utnyttja de personal- och budgetresurser som står till buds. |
| --- | --- |

C.

Dessa åtgärder bör göra det möjligt för parlamentet att garantera samma tjänstekvalitet för alla ledamöter och att rationalisera sin verksamhet genom att på bästa sätt utnyttja de personal- och budgetresurser som står till buds.

| D. | Reflexionen över det bästa sättet att bevara Europas mångfald och kulturella och språkliga rikedomar bör fortsätta. |
| --- | --- |

D.

Reflexionen över det bästa sättet att bevara Europas mångfald och kulturella och språkliga rikedomar bör fortsätta.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ändringarna skall träda i kraft den 1 maj 2004 då tio nya medlemsstater ansluter sig till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att ändringarna skall träda i kraft den 1 maj 2004 då tio nya medlemsstater ansluter sig till Europeiska unionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | FÖRESLAGEN LYDELSE |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 22, punkt 8, stycke 1a och 1b (nya) |
| | När sådana sammanträden eller sammankomster godkänns skall det fastställas vilka språkregler som skall gälla med utgångspunkt i de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet i fråga använder och begär.




  Detsamma skall gälla för delegationerna, om inte berörda ledamöter och suppleanter beslutar på annat sätt. |
| Ändring 2 |
| Artikel 117, punkt 3 |
| 3. Vid varje
  utskottssammanträde
  skall tolkning finnas tillgänglig från och till de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet i fråga använder och begär. | 3. Vid varje
  utskotts- och delegationssammanträde
  skall tolkning finnas tillgänglig från och till de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet
  eller delegationen
  i fråga använder och begär. |
| | 3a. Vid utskotts- och delegationssammanträden utanför de vanliga arbetsplatserna skall tolkning finnas tillgänglig från och till de språk som används av de ledamöter som bekräftat att de kommer att delta i sammanträdet. Avsteg från dessa regler får göras undantagsvis med godkännande från ledamöterna i utskottet eller delegationen. Om en överenskommelse inte kan uppnås skall presidiet avgöra frågan. |
| Ändring 3 |
| Artikel 117a (ny) |
| | Artikel 117a




  Övergångsbestämmelser




  1. När artikel 117 tillämpas skall det undantagsvis i fråga om de officiella språken i de länder som har anslutit sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004, från och med detta datum och till och med den 31 december 2006, tas hänsyn till om det faktiskt finns tillräckligt stort antal tolkar och översättare för dessa språk.




  2. Generalsekreteraren skall varje kvartal förelägga presidiet en utförlig rapport om de framsteg som görs mot en fullständig tillämpning av artikel 117 och sända en kopia till alla ledamöter.




  3. Parlamentet kan efter deta att presidiet lämnat en motiverad rekommendation när som helst besluta att upphäva denna artikel i förtid, eller att förlänga giltighetstiden för densamma vid utgången av den frist som anges i punkt 1. |
| Ändring 4 |
| Artikel 139, punkt 6, stycke 1a (nytt) |
| | Artikel 117a skall på motsvarande sätt tillämpas på denna punkt. |
| Ändring 5 |
| Artikel 165, punkt 4 |
| 4. Artiklarna 12, 13, 14, 17, 18,
  117
  , 118, 119, artikel 121.1, artiklarna 123, 125, 127, 128, 130, artikel 131.1, artiklarna 132, 133, 135, 136, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 146 och 147 gäller med vederbörliga ändringar vid utskottssammanträden. | 4. Artiklarna 12, 13, 14, 17, 18, 118, 119, artikel 121.1, artiklarna 123, 125, 127, 128, 130, artikel 131.1, artiklarna 132, 133, 135, 136, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 146 och 147 gäller med vederbörliga ändringar vid utskottssammanträden. |

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

Ändring 1

Artikel 22, punkt 8, stycke 1a och 1b (nya)

När sådana sammanträden eller sammankomster godkänns skall det fastställas vilka språkregler som skall gälla med utgångspunkt i de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet i fråga använder och begär.

Detsamma skall gälla för delegationerna, om inte berörda ledamöter och suppleanter beslutar på annat sätt.

Ändring 2

Artikel 117, punkt 3

3. Vid varje
  utskottssammanträde
  skall tolkning finnas tillgänglig från och till de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet i fråga använder och begär.

3. Vid varje
  utskotts- och delegationssammanträde
  skall tolkning finnas tillgänglig från och till de officiella språk som ledamöterna och suppleanterna i utskottet
  eller delegationen
  i fråga använder och begär.

3a. Vid utskotts- och delegationssammanträden utanför de vanliga arbetsplatserna skall tolkning finnas tillgänglig från och till de språk som används av de ledamöter som bekräftat att de kommer att delta i sammanträdet. Avsteg från dessa regler får göras undantagsvis med godkännande från ledamöterna i utskottet eller delegationen. Om en överenskommelse inte kan uppnås skall presidiet avgöra frågan.

Ändring 3

Artikel 117a (ny)

Artikel 117a

Övergångsbestämmelser

1. När artikel 117 tillämpas skall det undantagsvis i fråga om de officiella språken i de länder som har anslutit sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004, från och med detta datum och till och med den 31 december 2006, tas hänsyn till om det faktiskt finns tillräckligt stort antal tolkar och översättare för dessa språk.

2. Generalsekreteraren skall varje kvartal förelägga presidiet en utförlig rapport om de framsteg som görs mot en fullständig tillämpning av artikel 117 och sända en kopia till alla ledamöter.

3. Parlamentet kan efter deta att presidiet lämnat en motiverad rekommendation när som helst besluta att upphäva denna artikel i förtid, eller att förlänga giltighetstiden för densamma vid utgången av den frist som anges i punkt 1.

Ändring 4

Artikel 139, punkt 6, stycke 1a (nytt)

Artikel 117a skall på motsvarande sätt tillämpas på denna punkt.

Ändring 5

Artikel 165, punkt 4

4. Artiklarna 12, 13, 14, 17, 18,
  117
  , 118, 119, artikel 121.1, artiklarna 123, 125, 127, 128, 130, artikel 131.1, artiklarna 132, 133, 135, 136, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 146 och 147 gäller med vederbörliga ändringar vid utskottssammanträden.

4. Artiklarna 12, 13, 14, 17, 18, 118, 119, artikel 121.1, artiklarna 123, 125, 127, 128, 130, artikel 131.1, artiklarna 132, 133, 135, 136, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 146 och 147 gäller med vederbörliga ändringar vid utskottssammanträden.

P5_TA(2004)0265

Fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (16305/1/2003 — C5-0094/2004 — 2001/0140(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16305/1/2003 — C5-0094/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16305/1/2003 — C5-0094/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 335) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001) 335) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2002) 623) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2002) 623) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0217/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0217/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  EUT C 261 E, 30.10.2003, s. 116.

(3)  EGT C 270 E, 25.9.2001, s. 131.

P5_TA(2004)0266

SIS — registreringsbevis för fordon ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (KOM(2003) 510 — C5-0412/2003 — 2003/0198(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 510) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003) 510) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71.1 d i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0412/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71.1 d i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0412/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0205/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A5-0205/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TC1-COD(2003)0198

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 april 2004 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2004 om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71.1 d i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och (4)

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (5) föreskrivs att medlemsstaterna skall bistå varandra vid genomförandet av det direktivet och att de får utbyta upplysningar bilateralt eller multilateralt, särskilt för att innan registrering sker kontrollera ett fordons lagenlighet, i förekommande fall i den medlemsstat där fordonet tidigare var registrerat. Sådan kontroll kan särskilt omfatta användning av sammankopplade elektroniska system. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (5) föreskrivs att medlemsstaterna skall bistå varandra vid genomförandet av det direktivet och att de får utbyta upplysningar bilateralt eller multilateralt, särskilt för att innan registrering sker kontrollera ett fordons lagenlighet, i förekommande fall i den medlemsstat där fordonet tidigare var registrerat. Sådan kontroll kan särskilt omfatta användning av sammankopplade elektroniska system.

| (2) | Schengens informationssystem (nedan kallat SIS), som inrättades enligt avdelning IV i 1990 års konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (6) (nedan kallad 1990 års Schengenkonvention), och som införlivades inom Europeiska unionens ramar genom ett protokoll till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är ett elektronisk nätverk mellan medlemsstaterna som bland annat innehåller uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc. |
| --- | --- |

(2)

Schengens informationssystem (nedan kallat SIS), som inrättades enligt avdelning IV i 1990 års konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (6) (nedan kallad 1990 års Schengenkonvention), och som införlivades inom Europeiska unionens ramar genom ett protokoll till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är ett elektronisk nätverk mellan medlemsstaterna som bland annat innehåller uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc.

| (3) | I rådets beslut av den ... [om en strategi mot fordonskriminalitet med gränsöverskridande verkningar] (7) anges användningen av SIS som en väsentlig del av strategin för att bekämpa fordonsbrott. |
| --- | --- |

(3)

I rådets beslut av den ... [om en strategi mot fordonskriminalitet med gränsöverskridande verkningar] (7) anges användningen av SIS som en väsentlig del av strategin för att bekämpa fordonsbrott.

| (4) | Enligt artikel 100.1 i 1990 års Schengenkonvention skall uppgifter om föremål som efterlysts för beslag eller för att användas som bevismaterial vid rättegång i brottmål registreras i SIS. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 100.1 i 1990 års Schengenkonvention skall uppgifter om föremål som efterlysts för beslag eller för att användas som bevismaterial vid rättegång i brottmål registreras i SIS.

| (5) | I artikel 101.1 i 1990 års Schengenkonvention anges att tillgång till i Schengens informationssystem registrerade uppgifter och rätt att söka fram dessa direkt har endast myndigheter som har behörighet för gränskontroller och andra undersökningar inom landet som verkställs av polis och tullmyndigheter samt samordning av sådana undersökningar. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 101.1 i 1990 års Schengenkonvention anges att tillgång till i Schengens informationssystem registrerade uppgifter och rätt att söka fram dessa direkt har endast myndigheter som har behörighet för gränskontroller och andra undersökningar inom landet som verkställs av polis och tullmyndigheter samt samordning av sådana undersökningar.

| (6) | I artikel 102.4 i 1990 års Schengenkonvention specificeras att registrerade uppgifter inte får användas för administrativa ändamål. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 102.4 i 1990 års Schengenkonvention specificeras att registrerade uppgifter inte får användas för administrativa ändamål.

| (7) | Myndigheter eller enheter i medlemsstaterna vilka
  strikt utsetts att ansvara
  för att utfärda registreringsbevis för fordon bör ha tillgång till
  uppgifter om motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc, uppgifter om släpvagnar och husvagnar med en tjänstevikt överstigande 750 kg och uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon, så att de kan kontrollera att de fordon som anmäls för registrering hos dem inte stulits, bortförts eller försvunnit
  . |
| --- | --- |

(7)

Myndigheter eller enheter i medlemsstaterna vilka
  strikt utsetts att ansvara
  för att utfärda registreringsbevis för fordon bör ha tillgång till
  uppgifter om motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc, uppgifter om släpvagnar och husvagnar med en tjänstevikt överstigande 750 kg och uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon, så att de kan kontrollera att de fordon som anmäls för registrering hos dem inte stulits, bortförts eller försvunnit
  .

| (8) | Därför är det nödvändigt att anta bestämmelser om dessa myndigheters och enheters tillgång till sådana uppgifter, och tillåta dem att använda uppgifterna administrativt för att kunna utfärda registreringsbevis för motorfordon på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(8)

Därför är det nödvändigt att anta bestämmelser om dessa myndigheters och enheters tillgång till sådana uppgifter, och tillåta dem att använda uppgifterna administrativt för att kunna utfärda registreringsbevis för motorfordon på ett korrekt sätt.

| (9) | I Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 20 november 2003 om andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) beskrivs ett antal viktiga problem och frågor med anknytning till utvecklingen av SIS, särskilt när det gäller privata enheters, såsom fordonsregistreringsorgan, tillgång till informationssystemet. |
| --- | --- |

(9)

I Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 20 november 2003 om andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) beskrivs ett antal viktiga problem och frågor med anknytning till utvecklingen av SIS, särskilt när det gäller privata enheters, såsom fordonsregistreringsorgan, tillgång till informationssystemet.

| (10) | I den utsträckning som de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna inte är offentliga myndigheter, skall tillgång till SIS ges indirekt, det vill säga via en sådan myndighet som anges i artikel 100.1 i 1990 års Schengenkonvention, och som har att se till att de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit enligt artikel 118 i 1990 års Schengenkonvention följs. |
| --- | --- |

(10)

I den utsträckning som de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna inte är offentliga myndigheter, skall tillgång till SIS ges indirekt, det vill säga via en sådan myndighet som anges i artikel 100.1 i 1990 års Schengenkonvention, och som har att se till att de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit enligt artikel 118 i 1990 års Schengenkonvention följs.

| (11) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (8), och vissa särskilda bestämmelser om uppgiftsskydd i 1990 års Schengenkonvention vilka kompletterar eller förtydligar principerna i det direktivet, är tillämpliga när myndigheter eller andra enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna behandlar personuppgifter. |
| --- | --- |

(11)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (8), och vissa särskilda bestämmelser om uppgiftsskydd i 1990 års Schengenkonvention vilka kompletterar eller förtydligar principerna i det direktivet, är tillämpliga när myndigheter eller andra enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna behandlar personuppgifter.

| (12) | Syftet med den föreslagna åtgärden, nämligen att bevilja tillgång till SIS för myndigheter och andra enheter som ansvarar för utfärda registreringsbevis i medlemsstaterna, och därigenom underlätta deras uppgifter enligt direktiv 1999/37/EG, kan endast uppnås på gemenskapsnivå, då SIS är ett gemensamt informationssystem. Insatser av enskilda medlemsstater kan inte leda till att det aktuella målet uppnås. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. |
| --- | --- |

(12)

Syftet med den föreslagna åtgärden, nämligen att bevilja tillgång till SIS för myndigheter och andra enheter som ansvarar för utfärda registreringsbevis i medlemsstaterna, och därigenom underlätta deras uppgifter enligt direktiv 1999/37/EG, kan endast uppnås på gemenskapsnivå, då SIS är ett gemensamt informationssystem. Insatser av enskilda medlemsstater kan inte leda till att det aktuella målet uppnås. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet.

| (13) | Medlemsstaterna bör ha en tillräckligt lång period på sig för att vidta de praktiska åtgärder som krävs för att tillämpa denna förordning. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör ha en tillräckligt lång period på sig för att vidta de praktiska åtgärder som krävs för att tillämpa denna förordning.

| (14) | För Islands och Norges del utgör denna förordning en vidareutveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som ligger inom det område som anges i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (9). |
| --- | --- |

(14)

För Islands och Norges del utgör denna förordning en vidareutveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som ligger inom det område som anges i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (9).

| (15) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avdelning IV i 1990 års Schengenkovention skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande led g skall läggas till i artikel 100.3:


  ”
  g) stulna, bortförda eller försvunna registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon.
  ” |
| --- | --- |

1.

Följande led g skall läggas till i artikel 100.3:

”
  g) stulna, bortförda eller försvunna registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon.
  ”

| 2. | Följande artikel 102a skall införas:

  ”Artikel 102a
  1.   Oavsett artiklarna 92.1, 100.1, 101.1 och 101.2, 102.1, 102.4 och 102.5 skall myndigheter och andra enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon, i enlighet med rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (10) ha rätt att ta del av följande uppgifter i Schengens informationssystem
  enbart
  i syfte att kontrollera att fordon som anmäls för registrering inte är stulna, bortförda eller
  försvunna
  :






  a) | Uppgifter om motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artikel 102a skall införas:

”Artikel 102a

1.   Oavsett artiklarna 92.1, 100.1, 101.1 och 101.2, 102.1, 102.4 och 102.5 skall myndigheter och andra enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon, i enlighet med rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (10) ha rätt att ta del av följande uppgifter i Schengens informationssystem
  enbart
  i syfte att kontrollera att fordon som anmäls för registrering inte är stulna, bortförda eller
  försvunna
  :

a)

Uppgifter om motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc.

| b) | Uppgifter om släpvagnar och husvagnar med en tjänstevikt överstigande 750
  kg
  . |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om släpvagnar och husvagnar med en tjänstevikt överstigande 750
  kg
  .

| c) | Uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon.

Med förbehåll för punkt 2 skall dessa enheters tillgång till de aktuella uppgifterna regleras i medlemsstaternas nationella bestämmelser.

2.   Enheter som avses i punkt 1 och som är offentliga myndigheter skall ha rätt att söka direkt i Schengens informationssystem bland de uppgifter som anges i den punkten.

Enheter som avses i punkt 1 och som inte är offentliga myndigheter skall endast ha rätt att söka i Schengens informationssystem bland de uppgifter som anges i den punkten via en sådan myndighet som anges i artikel 101.1. Den myndigheten skall ha rätt att söka direkt bland de aktuella upplysningarna. Den berörda medlemsstaten skall se till att enheten och dess anställda är förpliktade att följa eventuella begränsningar när det gäller användningen av uppgifter som förmedlats av den offentliga myndigheten.

3.   Artikel 100.2 är inte tillämplig på sökningar som görs i enlighet med bestämmelserna i denna artikel. Frågan om vidareförmedling från myndigheter som avses i punkt 1 till polis eller andra rättsliga myndigheter av uppgifter som framkommit vid en sökning i Schengens informationssystem och som lett till misstanke om brott, regleras i medlemsstaternas nationella bestämmelser.

4.
     
  Kommissionen skall varje år, efter att ha anhållit om ett yttrande av den gemensamma tillsynsmyndighet som inrättats enligt artikel 115 om respekten för bestämmelserna om uppgiftsskydd, överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna artikel. I rapporten skall kommissionen redogöra för hur många sökningar som har gjorts, hur många stulna fordon som har spårats upp och hur bestämmelserna om uppgiftsskydd har tillämpats. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna de uppgifter som behövs för utarbetandet av rapporten.

| 3. | Artikel 103 skall ersättas av följande:


  ”
  Artikel 103




  För att kunna kontrollera om sökningen är tillåtlig eller ej skall varje medlemsstat se till att den myndighet som ansvarar för registret registrerar varje överföring av personuppgifter i Schengens informationssystems nationella del.




  Registreringen skall omfatta den person eller det föremål som sökningen avser, den terminal eller användare som genomför sökningen, plats, datum och tidpunkt för sökningen samt skälen för sökningen.




  Registreringen får endast användas för detta ändamål och skall raderas senast ett år efter det att registreringen gjordes.
  ” |
| --- | --- |

3.

Artikel 103 skall ersättas av följande:

”
  Artikel 103

För att kunna kontrollera om sökningen är tillåtlig eller ej skall varje medlemsstat se till att den myndighet som ansvarar för registret registrerar varje överföring av personuppgifter i Schengens informationssystems nationella del.

Registreringen skall omfatta den person eller det föremål som sökningen avser, den terminal eller användare som genomför sökningen, plats, datum och tidpunkt för sökningen samt skälen för sökningen.

Registreringen får endast användas för detta ändamål och skall raderas senast ett år efter det att registreringen gjordes.
  ”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med [sex månader efter dagen för offentliggörandet].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

EUT

(2)  EUT C ...

2

EUT

(3)  EUT C ...

3

EUT

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 1 april 2004.

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den 1 april 2004.

(5)  EGT L 138, 1.6.1999, s. 57. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/127/EG (EUT L 10, 16.1.2004, s. 29).

5

Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/127/EG (EUT L 10, 16.1.2004, s. 29).

(6)  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.

6

(7)  EUT L ...

7

(8)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

8

Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(9)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

9

(10)  
  EGT L 138, 1.6.1999, s. 57. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 2003/127/EG (EUT L 10, 16.1.2004, s. 29).”

10

EGT L 138, 1.6.1999, s. 57. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 2003/127/EG (EUT L 10, 16.1.2004, s. 29).

P5_TA(2004)0267

Fiskeavtal EG/Danmark och Grönland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om ändring av det fjärde protokollet om villkor för fiske enligt fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan (KOM(2003) 609 — C5-0514/2003 — 2003/0236(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2003) 609) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2003) 609) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 samt artikel 300.2 och artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0514/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 samt artikel 300.2 och artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C5-0514/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 och artikel 97.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0060/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0060/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets beslut med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets beslut med de ändringar som gjorts och ger sitt samtycke till ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, Danmark och Grönland, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, Danmark och Grönland, parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 4a (nytt) |
| | (4a) Den ekonomiska ersättning som det hänvisas till i artikel 11 i protokollet om ändring av det fjärde protokollet bör endast spegla fiskerättigheternas kommersiella värde och inte längre omfatta belopp som utgör finansiellt stöd till tredje land. |
| Ändring 2 |
| Artikel 3, punkt 1 |
| 1. Om de fiskemöjligheter som anges i samband med de kvoter och licenser som har tilldelats en medlemsstat i vatten under grönländsk suveränitet eller jurisdiktion underutnyttjas, får kommissionen
  omfördela dessa outnyttjade fiskemöjligheter för den aktuella fiskesäsongen till fartyg från en annan medlemsstat som begär detta
  , utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenheter i enlighet med artikel 20.5 i förordning nr 2371/2002. | 1. Om de fiskemöjligheter som anges i samband med de kvoter och licenser som har tilldelats en medlemsstat i vatten under grönländsk suveränitet eller jurisdiktion underutnyttjas, får kommissionen
  fastställa samrådsförfaranden mellan medlemsstaterna i syfte att främja ett optimalt utnyttjande av fiskemöjligheterna
  , utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenheter i enlighet med artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002
  eller principen om relativ stabilitet
  . |
| Ändring 3 |
| Artikel 4a, punkt 1 (ny) |
| | Artikel 4a




  1. Under den tid som protokollet tillämpas, och innan det eventuellt förlängs, skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en allmän bedömningsrapport som skall innehålla en kostnads- och nyttoanalys. |
| Ändring 4 |
| Artikel 4a, punkt 2 (ny) |
| | 2. På grundval av denna rapport och efter att ha hört Europaparlamentet skall rådet om så anses lämpligt ge kommissionen mandat att inleda förhandlingar inför antagandet av ett nytt protokoll. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 4a (nytt)

(4a) Den ekonomiska ersättning som det hänvisas till i artikel 11 i protokollet om ändring av det fjärde protokollet bör endast spegla fiskerättigheternas kommersiella värde och inte längre omfatta belopp som utgör finansiellt stöd till tredje land.

Ändring 2

Artikel 3, punkt 1

1. Om de fiskemöjligheter som anges i samband med de kvoter och licenser som har tilldelats en medlemsstat i vatten under grönländsk suveränitet eller jurisdiktion underutnyttjas, får kommissionen
  omfördela dessa outnyttjade fiskemöjligheter för den aktuella fiskesäsongen till fartyg från en annan medlemsstat som begär detta
  , utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenheter i enlighet med artikel 20.5 i förordning nr 2371/2002.

1. Om de fiskemöjligheter som anges i samband med de kvoter och licenser som har tilldelats en medlemsstat i vatten under grönländsk suveränitet eller jurisdiktion underutnyttjas, får kommissionen
  fastställa samrådsförfaranden mellan medlemsstaterna i syfte att främja ett optimalt utnyttjande av fiskemöjligheterna
  , utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenheter i enlighet med artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002
  eller principen om relativ stabilitet
  .

Ändring 3

Artikel 4a, punkt 1 (ny)

Artikel 4a

1. Under den tid som protokollet tillämpas, och innan det eventuellt förlängs, skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en allmän bedömningsrapport som skall innehålla en kostnads- och nyttoanalys.

Ändring 4

Artikel 4a, punkt 2 (ny)

2. På grundval av denna rapport och efter att ha hört Europaparlamentet skall rådet om så anses lämpligt ge kommissionen mandat att inleda förhandlingar inför antagandet av ett nytt protokoll.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0268

Europeiska rådets möte

Europaparlamentets resolution om resultaten från Europeiska rådets möte den 25-26 mars 2004

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa, som utarbetats av Europeiska konventet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa, som utarbetats av Europeiska konventet,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 24 september 2003 (1), 4 december 2003 (2) och 18 december 2003 (3) och av den 29 januari 2004 (4) och 11 mars 2004 (5), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 24 september 2003 (1), 4 december 2003 (2) och 18 december 2003 (3) och av den 29 januari 2004 (4) och 11 mars 2004 (5), och av följande skäl:

| A. | Europeiska rådet har åter bekräftat sina föresatser att nå en överenskommelse om konstitutionsfördraget och beslutat att enighet om konstitutionsfördraget senast bör nås vid Europeiska rådet den 17-18 juni. |
| --- | --- |

A.

Europeiska rådet har åter bekräftat sina föresatser att nå en överenskommelse om konstitutionsfördraget och beslutat att enighet om konstitutionsfördraget senast bör nås vid Europeiska rådet den 17-18 juni.

| B. | Vikten av att stärka EU:s strategi mot terrorism har blivit mer uppenbar än någonsin efter de brutala terroristattackerna den 11 september 2001 och de i Madrid den 11 mars 2004. |
| --- | --- |

B.

Vikten av att stärka EU:s strategi mot terrorism har blivit mer uppenbar än någonsin efter de brutala terroristattackerna den 11 september 2001 och de i Madrid den 11 mars 2004.

| C. | Terrorism är ett brott mot mänskligheten och mot de värden som kännetecknar ett öppet, demokratiskt och mångkulturellt samhälle, och därför är den även ett hot mot internationell fred, stabilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

C.

Terrorism är ett brott mot mänskligheten och mot de värden som kännetecknar ett öppet, demokratiskt och mångkulturellt samhälle, och därför är den även ett hot mot internationell fred, stabilitet och säkerhet.

| D. | Kampen mot terrorismen suddar ut de traditionella skillnaderna mellan utrikes- och inrikespolitik. |
| --- | --- |

D.

Kampen mot terrorismen suddar ut de traditionella skillnaderna mellan utrikes- och inrikespolitik.

| E. | Endast genom förstärkt samarbete på det europeiska och internationella planet kan vi öka säkerheten för våra medborgare. |
| --- | --- |

E.

Endast genom förstärkt samarbete på det europeiska och internationella planet kan vi öka säkerheten för våra medborgare.

| F. | Europeiska konventet har i utkastet till konstitution redan angivit att bristerna i genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och i arbetet med att förebygga och bekämpa terrorism och organiserad brottslighet skall avhjälpas. Europarådet och rådet bör, på grundval av de existerande fördragen, i görligaste mån föregripa lösningarna genom att exempelvis föra över straffrättsligt samarbete till gemenskapspelaren (artikel 42 i EU-fördraget), tillämpa omröstning med kvalificerad majoritet och medbeslutande på de politikområden som avses i avdelning IV i EG-fördraget, göra om Europol till en europeisk byrå och associera den med Eurojust samt samråda med Europaparlamentet i samband med alla internationella avtal som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

F.

Europeiska konventet har i utkastet till konstitution redan angivit att bristerna i genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och i arbetet med att förebygga och bekämpa terrorism och organiserad brottslighet skall avhjälpas. Europarådet och rådet bör, på grundval av de existerande fördragen, i görligaste mån föregripa lösningarna genom att exempelvis föra över straffrättsligt samarbete till gemenskapspelaren (artikel 42 i EU-fördraget), tillämpa omröstning med kvalificerad majoritet och medbeslutande på de politikområden som avses i avdelning IV i EG-fördraget, göra om Europol till en europeisk byrå och associera den med Eurojust samt samråda med Europaparlamentet i samband med alla internationella avtal som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa.

Regeringskonferensen

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets åtagande att nå en överenskommelse om fördraget om upprättandet av en konstitution senast vid sitt möte den 17-18 juni 2004, och anser att denna överenskommelse om möjligt bör nås före valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets åtagande att nå en överenskommelse om fördraget om upprättandet av en konstitution senast vid sitt möte den 17-18 juni 2004, och anser att denna överenskommelse om möjligt bör nås före valet till Europaparlamentet.

| 2. | Europaparlamentet understryker att överenskommelsen inte under några omständigheter får störa balansen i den text som konventets förhandlingar resulterat i. Parlamentet erinrar regeringskonferensen om att det aldrig kommer att stödja en konstitution som inte i allt väsentligt bygger på konventets förslag, som åsidosätter parlamentets företrädesrätt i budgetfrågor eller som inte kraftigt utökar användningen av omröstning med kvalificerad majoritet i rådet i kombination med medbeslutande för parlamentet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att överenskommelsen inte under några omständigheter får störa balansen i den text som konventets förhandlingar resulterat i. Parlamentet erinrar regeringskonferensen om att det aldrig kommer att stödja en konstitution som inte i allt väsentligt bygger på konventets förslag, som åsidosätter parlamentets företrädesrätt i budgetfrågor eller som inte kraftigt utökar användningen av omröstning med kvalificerad majoritet i rådet i kombination med medbeslutande för parlamentet.

| 3. | Europaparlamentet åtar sig att trots valkampanjen fortsätta sitt aktiva engagemang i regeringskonferensen på alla nivåer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet åtar sig att trots valkampanjen fortsätta sitt aktiva engagemang i regeringskonferensen på alla nivåer.

| 4. | Europaparlamentet anser att konstitutionen, vid en tidpunkt då vi står inför den mest omfattande utvidgningen i EU:s historia, är ett uttryck för den politiska omvandlingen av vår världsdel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att konstitutionen, vid en tidpunkt då vi står inför den mest omfattande utvidgningen i EU:s historia, är ett uttryck för den politiska omvandlingen av vår världsdel.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att besluta att den högtidliga ceremonin i samband med undertecknandet av det framtida konstitutionsfördraget skall hållas i Madrid, detta som en symbolisk handling för att visa att det effektivaste sättet att bemöta terrorismen och dess budskap om skräck och barbari ligger i de europeiska institutionernas styrka och i framväxten av en process där det civila samhället deltar i en fri och demokratisk anda. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet att besluta att den högtidliga ceremonin i samband med undertecknandet av det framtida konstitutionsfördraget skall hållas i Madrid, detta som en symbolisk handling för att visa att det effektivaste sättet att bemöta terrorismen och dess budskap om skräck och barbari ligger i de europeiska institutionernas styrka och i framväxten av en process där det civila samhället deltar i en fri och demokratisk anda.

Terrorism

| 6. | Europaparlamentet fördömer alla terrorattacker, oavsett motiv och utan hänsyn till var dessa attacker äger rum och vem som utför dem, i synnerhet den brutala attacken i Madrid den 11 mars 2004, och uttrycker sitt medlidande och sin solidaritet med offren, deras anhöriga och det spanska folket. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer alla terrorattacker, oavsett motiv och utan hänsyn till var dessa attacker äger rum och vem som utför dem, i synnerhet den brutala attacken i Madrid den 11 mars 2004, och uttrycker sitt medlidande och sin solidaritet med offren, deras anhöriga och det spanska folket.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets stöd till parlamentets förslag om att inrätta en europeisk dag för terrorismens offer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets stöd till parlamentets förslag om att inrätta en europeisk dag för terrorismens offer.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin beundran för madridbornas och det övriga spanska samhällets exemplariska handlande i samband med de fruktansvärda attentaten den 11 mars 2004. Parlamentet vill lyfta fram invånarnas civilkurage och humanitet, liksom utryckningstjänsternas effektivitet och samtliga institutioners hjälp och stöd till offren och deras familjer. Dessutom betonar parlamentet att dessa dramatiska händelser inte har medfört någon främlingsfientliga reaktioner eller något avståndstagande från några konkreta religioner eller länder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sin beundran för madridbornas och det övriga spanska samhällets exemplariska handlande i samband med de fruktansvärda attentaten den 11 mars 2004. Parlamentet vill lyfta fram invånarnas civilkurage och humanitet, liksom utryckningstjänsternas effektivitet och samtliga institutioners hjälp och stöd till offren och deras familjer. Dessutom betonar parlamentet att dessa dramatiska händelser inte har medfört någon främlingsfientliga reaktioner eller något avståndstagande från några konkreta religioner eller länder.

| 9. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att fullfölja det transatlantiska samarbetet och genomföra en internationell handlingsplan mot alla former av terrorism. Parlamentet yrkar på att det vid nästa toppmöte mellan EU och Förenta staterna, som skall hållas i Dublin den 25-26 juni 2004, skall tas fram en gemensam handlingsplan för kampen mot terrorism som skall kombinera stor beslutsamhet med konkreta åtgärder mot terrorism. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att fullfölja det transatlantiska samarbetet och genomföra en internationell handlingsplan mot alla former av terrorism. Parlamentet yrkar på att det vid nästa toppmöte mellan EU och Förenta staterna, som skall hållas i Dublin den 25-26 juni 2004, skall tas fram en gemensam handlingsplan för kampen mot terrorism som skall kombinera stor beslutsamhet med konkreta åtgärder mot terrorism.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar solidaritetsförklaringen mot terrorism, där medlemsstaterna och de anslutande länderna gjort politiska åtaganden att agera samfällt mot terrorattacker i enlighet med den solidaritetsklausul som finns i utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (artikel I-42). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar solidaritetsförklaringen mot terrorism, där medlemsstaterna och de anslutande länderna gjort politiska åtaganden att agera samfällt mot terrorattacker i enlighet med den solidaritetsklausul som finns i utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (artikel I-42).

| 11. | Europaparlamentet noterar rådets beslut att inrätta en samordnare för terroristbekämpning. Parlamentet förutser att denna post kommer att utgöra en del av den gemensamma administrationen mellan rådet, kommissionen och medlemsstaterna så snart som konstitutionen träder i kraft och därför kommer att bli föremål för EU:s parlamentariska och rättsliga kontroll. Samtidigt som medlemsstaterna i teorin stöder kampen mot terrorism beklagar parlamentet att de uppvisar bristande stöd för en adekvat finansiering inom ramen för EU:s budget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar rådets beslut att inrätta en samordnare för terroristbekämpning. Parlamentet förutser att denna post kommer att utgöra en del av den gemensamma administrationen mellan rådet, kommissionen och medlemsstaterna så snart som konstitutionen träder i kraft och därför kommer att bli föremål för EU:s parlamentariska och rättsliga kontroll. Samtidigt som medlemsstaterna i teorin stöder kampen mot terrorism beklagar parlamentet att de uppvisar bristande stöd för en adekvat finansiering inom ramen för EU:s budget.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att den europeiska dagordningen för terroristbekämpning endast förs framåt i samband med tragiska händelser och inte som ett resultat av en samordnad och enhetlig EUstrategi. Det är även beklagligt att rådet ställt så lite tid, och i vissa fall ingen tid alls, till parlamentets förfogande för en ordentlig översyn av den antiterroristlagstiftning som utarbetats efter den 11 september 2001. Parlamentet betonar än en gång sin rätt att i laga ordning fullt ut inbegripas i lagstiftningsprocessen. Europaparlamentet uppmanar rådet att till fullo involvera parlamentet i utformningen av de åtgärder — lagstiftande och operativa — som begärts, planerats eller redan lagts fram, och att vederbörligen beakta parlamentets ståndpunkt, även i fråga om möjliga ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att den europeiska dagordningen för terroristbekämpning endast förs framåt i samband med tragiska händelser och inte som ett resultat av en samordnad och enhetlig EUstrategi. Det är även beklagligt att rådet ställt så lite tid, och i vissa fall ingen tid alls, till parlamentets förfogande för en ordentlig översyn av den antiterroristlagstiftning som utarbetats efter den 11 september 2001. Parlamentet betonar än en gång sin rätt att i laga ordning fullt ut inbegripas i lagstiftningsprocessen. Europaparlamentet uppmanar rådet att till fullo involvera parlamentet i utformningen av de åtgärder — lagstiftande och operativa — som begärts, planerats eller redan lagts fram, och att vederbörligen beakta parlamentets ståndpunkt, även i fråga om möjliga ekonomiska konsekvenser.

| 13. | Europaparlamentet beklagar i synnerhet att fem medlemsstater inte respekterat tidsfristen för införandet av den europeiska arresteringsordern och uppmanar dem att skyndsamt införa den. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid slutet av 2004 rapportera om hur detta grundläggande rättsliga instrument fungerar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar i synnerhet att fem medlemsstater inte respekterat tidsfristen för införandet av den europeiska arresteringsordern och uppmanar dem att skyndsamt införa den. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid slutet av 2004 rapportera om hur detta grundläggande rättsliga instrument fungerar.

| 14. | Europaparlamentet kräver att rådet, efter att ha hört parlamentet, skyndsamt skall anta det förslag till rambeslut om förfarandegarantier inom straffrätten i EU som kommissionen nyligen lagt fram och som skall garantera skyddet av individuella rättigheter sedan den europeiska arresteringsordern trätt i kraft. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att rådet, efter att ha hört parlamentet, skyndsamt skall anta det förslag till rambeslut om förfarandegarantier inom straffrätten i EU som kommissionen nyligen lagt fram och som skall garantera skyddet av individuella rättigheter sedan den europeiska arresteringsordern trätt i kraft.

| 15. | Europaparlamentet betonar att en av EU:s prioriteringar i kampen mot terrorismen är att stärka samarbetet mellan poliskårerna, vilket bland annat innefattar en mer strukturerad roll för arbetsgruppen för EU:s polischefer för att göra de nationella säkerhetsplanerna kompatibla med varandra och för att få till stånd ett utbyte av underrättelser. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna och de anslutande länderna att verka för detta. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att en av EU:s prioriteringar i kampen mot terrorismen är att stärka samarbetet mellan poliskårerna, vilket bland annat innefattar en mer strukturerad roll för arbetsgruppen för EU:s polischefer för att göra de nationella säkerhetsplanerna kompatibla med varandra och för att få till stånd ett utbyte av underrättelser. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna och de anslutande länderna att verka för detta.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets begäran om att rådets direktiv om ersättning till brottsoffer och offer för terrorism skall antas före den 1 maj 2004 för att de berörda personerna skall kunna få korrekt ersättning för den skada och det lidande de utsatts för. Parlamentet är villigt att avsevärt öka de finansiella anslagen för det aktuella pilotprojektet och ge det en högre dignitet som en av EU:s viktigaste åtgärder som bör inriktas på psykologiskt och materiellt bistånd till offren. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets begäran om att rådets direktiv om ersättning till brottsoffer och offer för terrorism skall antas före den 1 maj 2004 för att de berörda personerna skall kunna få korrekt ersättning för den skada och det lidande de utsatts för. Parlamentet är villigt att avsevärt öka de finansiella anslagen för det aktuella pilotprojektet och ge det en högre dignitet som en av EU:s viktigaste åtgärder som bör inriktas på psykologiskt och materiellt bistånd till offren.

| 17. | Europaparlamentet anser att åtgärder som vidtas för att skydda demokratins och frihetens värden mot terrordåd inte kan tillåtas undergräva de grundläggande aspekterna av dessa värden. I synnerhet anser parlamentet att insatserna bör stärkas för ett bättre skydd av medborgerliga friheter och grundläggande rättigheter samt av personuppgifter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att åtgärder som vidtas för att skydda demokratins och frihetens värden mot terrordåd inte kan tillåtas undergräva de grundläggande aspekterna av dessa värden. I synnerhet anser parlamentet att insatserna bör stärkas för ett bättre skydd av medborgerliga friheter och grundläggande rättigheter samt av personuppgifter.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att EU för att bekämpa terrorhotet inte är i behov av särskilda rättsliga instrument eller institutioner utan att rådet måste anta de befintliga förslagen och att medlemsstaterna fullt ut måste genomföra de lagstiftningsinstrument som rör kampen mot terrorism. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att regelbundet offentliggöra en ”serietabell” över medlemsstaternas genomförande av antiterroristlagstiftningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller att EU för att bekämpa terrorhotet inte är i behov av särskilda rättsliga instrument eller institutioner utan att rådet måste anta de befintliga förslagen och att medlemsstaterna fullt ut måste genomföra de lagstiftningsinstrument som rör kampen mot terrorism. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att regelbundet offentliggöra en ”serietabell” över medlemsstaternas genomförande av antiterroristlagstiftningen.

| 19. | Europaparlamentet beklagar den oacceptabla bristen på framsteg och medlemsstaternas ständiga misslyckanden att sätta gemensam press på Förenta staterna för att landet skall åtala eller frisläppa fångarna i Guantánamo Bay. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar den oacceptabla bristen på framsteg och medlemsstaternas ständiga misslyckanden att sätta gemensam press på Förenta staterna för att landet skall åtala eller frisläppa fångarna i Guantánamo Bay.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att Europol och Eurojust hittills tillmätts för liten betydelse och kräver en stärkt roll för dessa i insamlingen av strategiska underrättelser och i samordningen av utredningar om gränsöverskridande brottslighet, detta i samarbete med nationella polis- och domstolsmyndigheter. Vidare beklagar parlamentet att den antiterrorenhet som skapades efter den 11 september 2001 inom ramen för Europol har upplösts och uppmanar Europeiska rådet att återinrätta denna enhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra den europeiska polismyndigheten (Europol) till en verklig europeisk byrå och rekommenderar att den omedelbart omorganiseras och förstärks. Europaparlamentet rekommenderar att det inrättas ett europeiskt allmänt åklagarämbete och att definitionerna avseende allvarliga och gränsöverskridande brott harmoniseras. Båda dessa åtgärder är viktiga instrument för kampen mot terrorismen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att Europol och Eurojust hittills tillmätts för liten betydelse och kräver en stärkt roll för dessa i insamlingen av strategiska underrättelser och i samordningen av utredningar om gränsöverskridande brottslighet, detta i samarbete med nationella polis- och domstolsmyndigheter. Vidare beklagar parlamentet att den antiterrorenhet som skapades efter den 11 september 2001 inom ramen för Europol har upplösts och uppmanar Europeiska rådet att återinrätta denna enhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra den europeiska polismyndigheten (Europol) till en verklig europeisk byrå och rekommenderar att den omedelbart omorganiseras och förstärks. Europaparlamentet rekommenderar att det inrättas ett europeiskt allmänt åklagarämbete och att definitionerna avseende allvarliga och gränsöverskridande brott harmoniseras. Båda dessa åtgärder är viktiga instrument för kampen mot terrorismen.

| 21. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över den avsikt som uttryckts av vissa medlemsstater, och som även återfinns i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om överföring av flygpassagerarnas PNR-uppgifter: en övergripande EU-strategi (KOM(2003) 826, att för underrättelseändamål samla in privata och kommersiella uppgifter, såsom passageraruppgifter och telekommunikations- och bankinformation, något som kan stå i strid med EU:s lagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över den avsikt som uttryckts av vissa medlemsstater, och som även återfinns i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om överföring av flygpassagerarnas PNR-uppgifter: en övergripande EU-strategi (KOM(2003) 826, att för underrättelseändamål samla in privata och kommersiella uppgifter, såsom passageraruppgifter och telekommunikations- och bankinformation, något som kan stå i strid med EU:s lagstiftning om dataskydd.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att säkra en demokratisk dialog mellan myndigheter och medborgare för att främja förståelse över de kulturella och religiösa gränserna. Dessutom uppmanar parlamentet åter rådet att i synnerhet anta rambeslutet om bekämpande av rasism. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att säkra en demokratisk dialog mellan myndigheter och medborgare för att främja förståelse över de kulturella och religiösa gränserna. Dessutom uppmanar parlamentet åter rådet att i synnerhet anta rambeslutet om bekämpande av rasism.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en realistisk analys av hotet från terroristattacker i EU med biologiska och kemiska vapen och att mot bakgrund av resultaten av denna analys vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder för att ta itu med sådana attacker. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en realistisk analys av hotet från terroristattacker i EU med biologiska och kemiska vapen och att mot bakgrund av resultaten av denna analys vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder för att ta itu med sådana attacker.

| 24. | Europaparlamentet erinrar om att kampen mot terrorismen kräver en bred allians som bör ha som mål att utrota fattigdom och orättvisor samt införa demokrati, respekt för rättsstaten och mänskliga rättigheter världen över. Parlamentet framhåller därför att den internationella terrorismen måste bekämpas med kraft, inte bara med militära medel utan också genom att man tar itu med orsakerna till de enorma politiska, sociala, ekonomiska och miljömässiga problem som finns i dagens värld. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erinrar om att kampen mot terrorismen kräver en bred allians som bör ha som mål att utrota fattigdom och orättvisor samt införa demokrati, respekt för rättsstaten och mänskliga rättigheter världen över. Parlamentet framhåller därför att den internationella terrorismen måste bekämpas med kraft, inte bara med militära medel utan också genom att man tar itu med orsakerna till de enorma politiska, sociala, ekonomiska och miljömässiga problem som finns i dagens värld.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inleda ett närmare samarbete med FN:s kommitté för terroristbekämpning och att öka användningen av mekanismen för akuta ingripanden i samband med särskilda projekt i prioriterade länder i syfte att ge tredje länder tekniskt bistånd, dels för att förstärka deras möjligheter att bekämpa terrorism, dels för att undanröja orsakerna till en eventuell konflikt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inleda ett närmare samarbete med FN:s kommitté för terroristbekämpning och att öka användningen av mekanismen för akuta ingripanden i samband med särskilda projekt i prioriterade länder i syfte att ge tredje länder tekniskt bistånd, dels för att förstärka deras möjligheter att bekämpa terrorism, dels för att undanröja orsakerna till en eventuell konflikt.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utöka dialogen, samarbetet och kontakterna mellan Europa och den arabiska och muslimska världen för att förstärka de moderata politiska krafterna och det civila samhället i dessa länder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utöka dialogen, samarbetet och kontakterna mellan Europa och den arabiska och muslimska världen för att förstärka de moderata politiska krafterna och det civila samhället i dessa länder.

Lissabonstrategin

| 27. | Europaparlamentet påminner om att dessa möten alltför ofta har lett till högtravande uttalanden som sedan inte motsvaras av ett verkligt agerande och håller därför med Europeiska rådet om att den springande punkten nu är behovet av att de befintliga åtagandena efterlevs, det vill säga att specifika, realistiska och konkreta åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att dessa möten alltför ofta har lett till högtravande uttalanden som sedan inte motsvaras av ett verkligt agerande och håller därför med Europeiska rådet om att den springande punkten nu är behovet av att de befintliga åtagandena efterlevs, det vill säga att specifika, realistiska och konkreta åtgärder vidtas.

| 28. | Europaparlamentet stöder Lissabonstrategins balanserade hållning men fruktar att försiktiga och sena åtgärder kan leda till att målet att bli den mesta konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen kan bli svårt, om inte rent av omöjligt, att uppnå. Parlamentet anser att ansträngningarna så här långt haft lovvärda avsikter men klena resultat och framhåller i detta sammanhang att 40 procent av samtliga antagna Lissabondirektiv ännu inte genomförts fullt ut av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder Lissabonstrategins balanserade hållning men fruktar att försiktiga och sena åtgärder kan leda till att målet att bli den mesta konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen kan bli svårt, om inte rent av omöjligt, att uppnå. Parlamentet anser att ansträngningarna så här långt haft lovvärda avsikter men klena resultat och framhåller i detta sammanhang att 40 procent av samtliga antagna Lissabondirektiv ännu inte genomförts fullt ut av alla medlemsstater.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att ordförandeskapets slutsatser lade alltför stor vikt vid byråkratiska processer och inte tillräckligt betonade den avgörande roll som individerna som arbetar och konkurrerar på marknaden spelar och hur viktiga utbildnings- och forskningssektorerna är som pådrivande krafter för tillväxt, sysselsättning och innovationer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar att ordförandeskapets slutsatser lade alltför stor vikt vid byråkratiska processer och inte tillräckligt betonade den avgörande roll som individerna som arbetar och konkurrerar på marknaden spelar och hur viktiga utbildnings- och forskningssektorerna är som pådrivande krafter för tillväxt, sysselsättning och innovationer.

| 30. | Parlamentet varnar Europa för att slösa bort sin stora mänskliga och ekonomiska potential och uppmanar stats- och regeringscheferna i EU att ta sitt ansvar. Det är uppenbart att Europa inte förmår dra vinning av sina positiva ekonomiska indikatorer. |
| --- | --- |

30.

Parlamentet varnar Europa för att slösa bort sin stora mänskliga och ekonomiska potential och uppmanar stats- och regeringscheferna i EU att ta sitt ansvar. Det är uppenbart att Europa inte förmår dra vinning av sina positiva ekonomiska indikatorer.

| 31. | Parlamentet understryker att inrättandet av ”högnivågrupper” inte kan ersätta politiska åtgärder. Målen och mekanismerna finns redan i Lissabonprocessen — de behöver bara tillämpas fullt ut. Parlamentet yrkar på att ett nära samarbete skall etableras mellan högnivågruppen och parlamentet i dess egenskap av medlagstiftare. |
| --- | --- |

31.

Parlamentet understryker att inrättandet av ”högnivågrupper” inte kan ersätta politiska åtgärder. Målen och mekanismerna finns redan i Lissabonprocessen — de behöver bara tillämpas fullt ut. Parlamentet yrkar på att ett nära samarbete skall etableras mellan högnivågruppen och parlamentet i dess egenskap av medlagstiftare.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att utvärderingen av medlemsstaternas genomförande av Lissabonstrategin och den kommande halvtidsöversynen 2005 bör utföras under kommissionens överinseende. Europaparlamentet förespråkar att kommissionen utarbetar en exakt landsspecifik förteckning med en tidsplan för de åtgärder som skall vidtas för att uppfylla Lissabonmålen och föreslår att kommissionen samtidigt fastställer mål som ligger nära Maastrichtkriterierna och säkerställer att dessa mål uppnås genom en mekanism som baserar sig på stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om att utvärderingen av medlemsstaternas genomförande av Lissabonstrategin och den kommande halvtidsöversynen 2005 bör utföras under kommissionens överinseende. Europaparlamentet förespråkar att kommissionen utarbetar en exakt landsspecifik förteckning med en tidsplan för de åtgärder som skall vidtas för att uppfylla Lissabonmålen och föreslår att kommissionen samtidigt fastställer mål som ligger nära Maastrichtkriterierna och säkerställer att dessa mål uppnås genom en mekanism som baserar sig på stabilitets- och tillväxtpakten.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att det i artikel 6 i EG-fördraget stadgas att behoven av hållbar utveckling skall beaktas inom alla politikområden. Parlamentet påminner om att den hållbarhetsstrategi som antogs av Europeiska rådet i Göteborg 2001 infogats i Lissabonstrategin och noterar att den med hållbarhet berikade Lissabonstrategin syftar till att integrera de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner om att det i artikel 6 i EG-fördraget stadgas att behoven av hållbar utveckling skall beaktas inom alla politikområden. Parlamentet påminner om att den hållbarhetsstrategi som antogs av Europeiska rådet i Göteborg 2001 infogats i Lissabonstrategin och noterar att den med hållbarhet berikade Lissabonstrategin syftar till att integrera de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar miljödimensionen i rådets slutsatser, och insisterar på att det behövs ambitiösa strategier på området för förnybar energi, energieffektivitet och utvecklingen av ren teknik. Europaparlamentet upprepar att Kyotoprotokollet bara är ett första steg i en övergripande strategi för att motverka klimatförändringar och att ytterligare mål för att minska utsläppen bör utarbetas. Parlamentet poängterar att miljöpolitik kan bidra till en hållbar ekonomisk och social utveckling och skapa sysselsättning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar miljödimensionen i rådets slutsatser, och insisterar på att det behövs ambitiösa strategier på området för förnybar energi, energieffektivitet och utvecklingen av ren teknik. Europaparlamentet upprepar att Kyotoprotokollet bara är ett första steg i en övergripande strategi för att motverka klimatförändringar och att ytterligare mål för att minska utsläppen bör utarbetas. Parlamentet poängterar att miljöpolitik kan bidra till en hållbar ekonomisk och social utveckling och skapa sysselsättning.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs framsteg när det gäller att skapa fler och bättre arbetstillfällen under de kommande åren. Parlamentet hänvisar till det faktum att Europa måste öka antalet arbetstillfällen med 22 miljoner i EU-25 om Lissabonmålet med en sysselsättningsnivå på 70 procent skall kunna nås 2010. För detta krävs strukturella reformer och det krävs att arbete tillåts löna sig, att det skapas nya sätt för att få fler människor i arbete och att arbetsmarknaden görs flexiblare och bättre rustad för nya utmaningar. Parlamentet påminner om att det krävs ökade investeringar i personalresurser, innovation, forskning och utveckling, med särskild inriktning på utbildning, kompetens och livslångt lärande, för att Lissabonstrategin skall kunna genomföras med lyckat resultat. Parlamentet påkallar även det trängande behovet av att medlemsstaterna skyndar på strukturreformerna för att förbättra konkurrenskraften och skaffa sig en ledande position i en alltmer globaliserad värld. Parlamentet välkomnar de incitament som utvidgningen ger att ytterligare anpassa gemenskapens ekonomier och regelsystem till behoven i ett modernt samhälle. Kommissionen uppmanas att utarbeta sin ”färdplan” fram till 2010 på ett sätt som prioriterar åtgärder på gemenskapsnivå och nationell nivå för tillväxt och sysselsättning, inklusive viktiga förslag för den inre marknaden, såsom Europapatent, åtgärder för att utnyttja potentialen hos små och medelstora företag att skapa arbetstillfällen, Europeiska forskningsområdet och Europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att det behövs framsteg när det gäller att skapa fler och bättre arbetstillfällen under de kommande åren. Parlamentet hänvisar till det faktum att Europa måste öka antalet arbetstillfällen med 22 miljoner i EU-25 om Lissabonmålet med en sysselsättningsnivå på 70 procent skall kunna nås 2010. För detta krävs strukturella reformer och det krävs att arbete tillåts löna sig, att det skapas nya sätt för att få fler människor i arbete och att arbetsmarknaden görs flexiblare och bättre rustad för nya utmaningar. Parlamentet påminner om att det krävs ökade investeringar i personalresurser, innovation, forskning och utveckling, med särskild inriktning på utbildning, kompetens och livslångt lärande, för att Lissabonstrategin skall kunna genomföras med lyckat resultat. Parlamentet påkallar även det trängande behovet av att medlemsstaterna skyndar på strukturreformerna för att förbättra konkurrenskraften och skaffa sig en ledande position i en alltmer globaliserad värld. Parlamentet välkomnar de incitament som utvidgningen ger att ytterligare anpassa gemenskapens ekonomier och regelsystem till behoven i ett modernt samhälle. Kommissionen uppmanas att utarbeta sin ”färdplan” fram till 2010 på ett sätt som prioriterar åtgärder på gemenskapsnivå och nationell nivå för tillväxt och sysselsättning, inklusive viktiga förslag för den inre marknaden, såsom Europapatent, åtgärder för att utnyttja potentialen hos små och medelstora företag att skapa arbetstillfällen, Europeiska forskningsområdet och Europeiska området för högre utbildning.

| 36. | Europaparlamentet gläder sig över den grundläggande reformen av förordning (EEG) nr 1408/71, som förenklar och moderniserar bestämmelserna om skydd av social trygghet för människor som flyttar inom EU, vilket är ett betydande framsteg för de europeiska medborgarna. Parlamentet hoppas att alla inblandade EU-institutioner inser sitt ansvar för att fullfölja reformen under det nuvarande parlamentets valperiod. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet gläder sig över den grundläggande reformen av förordning (EEG) nr 1408/71, som förenklar och moderniserar bestämmelserna om skydd av social trygghet för människor som flyttar inom EU, vilket är ett betydande framsteg för de europeiska medborgarna. Parlamentet hoppas att alla inblandade EU-institutioner inser sitt ansvar för att fullfölja reformen under det nuvarande parlamentets valperiod.

| 37. | Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om att uppnåendet eller bevarandet prisstabilitet och av sunda offentliga finanser i linje med stabilitets- och tillväxtpakten är två nyckelfaktorer, och medlemsstaterna måste se till att fullgöra de åtaganden om budgetkonsolidering som de gjort. Vidare är det av stor betydelse att säkra hållbara offentliga finanser på lång sikt. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att beakta de ekonomiska konsekvenserna av en åldrande EU-befolkning genom att minska statsskulden och skärpa reformerna inom sysselsättning, hälsovård och pensioner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om att uppnåendet eller bevarandet prisstabilitet och av sunda offentliga finanser i linje med stabilitets- och tillväxtpakten är två nyckelfaktorer, och medlemsstaterna måste se till att fullgöra de åtaganden om budgetkonsolidering som de gjort. Vidare är det av stor betydelse att säkra hållbara offentliga finanser på lång sikt. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att beakta de ekonomiska konsekvenserna av en åldrande EU-befolkning genom att minska statsskulden och skärpa reformerna inom sysselsättning, hälsovård och pensioner.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till alla medlemsstater om att de skall öka sina anslag till forskning till tre procent av BNP fram till 2010 och riktar skarp kritik mot rådet för att det inte hållit sitt ord och mot medlemsstaterna för att de gjort få eller inga ansträngningar för att öka — och i vissa fall till och med minskat — sina anslag till forskning och utveckling. Parlamentet begär att det inrättas ett europeiskt forskningsråd med uppgiften att stärka den europeiska grundforskningen. Vidare välkomnar parlamentet att större vikt läggs vid att öka företagens investeringar i forskning och utveckling och uppmanar medlemsstaterna att följa upp de åtgärdsförslag som Europeiska rådet har föreslagit. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till alla medlemsstater om att de skall öka sina anslag till forskning till tre procent av BNP fram till 2010 och riktar skarp kritik mot rådet för att det inte hållit sitt ord och mot medlemsstaterna för att de gjort få eller inga ansträngningar för att öka — och i vissa fall till och med minskat — sina anslag till forskning och utveckling. Parlamentet begär att det inrättas ett europeiskt forskningsråd med uppgiften att stärka den europeiska grundforskningen. Vidare välkomnar parlamentet att större vikt läggs vid att öka företagens investeringar i forskning och utveckling och uppmanar medlemsstaterna att följa upp de åtgärdsförslag som Europeiska rådet har föreslagit.

Cypern

| 39. | Europaparlamentet delar Europeiska rådets ståndpunkt om Cypern och instämmer således i dess stöd för FN:s generalsekreterare Kofi Annans ansträngningar att hjälpa parterna att ta detta historiska tillfälle i akt för att nå en vittomspännande lösning på Cypernfrågan, i enlighet med de relevanta resolutioner som FN:s säkerhetsråd antagit, och instämmer i rådets beredskap att jämka villkoren i denna lösning i enlighet med de principer som unionen grundar sig på. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet delar Europeiska rådets ståndpunkt om Cypern och instämmer således i dess stöd för FN:s generalsekreterare Kofi Annans ansträngningar att hjälpa parterna att ta detta historiska tillfälle i akt för att nå en vittomspännande lösning på Cypernfrågan, i enlighet med de relevanta resolutioner som FN:s säkerhetsråd antagit, och instämmer i rådets beredskap att jämka villkoren i denna lösning i enlighet med de principer som unionen grundar sig på.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar de båda parterna att ta tillvara detta historiska tillfälle att återförena landet som varit delat i trettio år. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar de båda parterna att ta tillvara detta historiska tillfälle att återförena landet som varit delat i trettio år.

Den internationella situationen

Ryssland

| 41. | Europaparlamentet välkomnar rådets avsikt att inrätta ett strategiskt partnerskap mellan EU och Ryssland, baserat på respekt för gemensamma värderingar och rådets försäkran om EU:s intresse av ett öppet, stabilt och demokratiskt Ryssland. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar rådets avsikt att inrätta ett strategiskt partnerskap mellan EU och Ryssland, baserat på respekt för gemensamma värderingar och rådets försäkran om EU:s intresse av ett öppet, stabilt och demokratiskt Ryssland.

| 42. | Europaparlamentet erinrar om sin övertygelse om att partnerskaps- och samarbetsavtalet alltjämt utgör hörnstenen i relationen och välkomnar den hållning rådet har antagit, enligt vilken partnerskapsoch samarbetsavtalet från och med den 1 maj 2004, utan förhandsvillkor eller urskiljning, kommer att gälla i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet erinrar om sin övertygelse om att partnerskaps- och samarbetsavtalet alltjämt utgör hörnstenen i relationen och välkomnar den hållning rådet har antagit, enligt vilken partnerskapsoch samarbetsavtalet från och med den 1 maj 2004, utan förhandsvillkor eller urskiljning, kommer att gälla i alla medlemsstater.

| 43. | Europaparlamentet anser att all diskussion om Rysslands legitima oro med anledning av utvidgningens konsekvenser även i fortsättningen måste föras helt och hållet separat från utvidgningen av partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att all diskussion om Rysslands legitima oro med anledning av utvidgningens konsekvenser även i fortsättningen måste föras helt och hållet separat från utvidgningen av partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta de nya medlemsstaterna.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en politisk lösning på konflikten i Tjetjenien och uppmanar rådet att mycket bestämt ta upp denna fråga vid det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland den 21 maj 2004. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på en politisk lösning på konflikten i Tjetjenien och uppmanar rådet att mycket bestämt ta upp denna fråga vid det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland den 21 maj 2004.

Mellanöstern

| 45. | Europaparlamentet ställer sig bakom Europeiska rådets uttalande om den svåra situationen i Mellanöstern. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över läget i regionen och fördömer i synnerhet den utomrättsliga avrättning av Hamasledaren Sheikh Ahmed Yassin och sju andra palestinier som israeliska styrkor utförde den 22 mars 2004. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet ställer sig bakom Europeiska rådets uttalande om den svåra situationen i Mellanöstern. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över läget i regionen och fördömer i synnerhet den utomrättsliga avrättning av Hamasledaren Sheikh Ahmed Yassin och sju andra palestinier som israeliska styrkor utförde den 22 mars 2004.

| 46. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av alla terrorhandlingar mot civilbefolkningen som begåtts av båda sidor och uppmanar palestinierna att inte vedergälla den senaste provokationen, så att det blir ett slut på våldsspiralen och terrorismen kan upphöra. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av alla terrorhandlingar mot civilbefolkningen som begåtts av båda sidor och uppmanar palestinierna att inte vedergälla den senaste provokationen, så att det blir ett slut på våldsspiralen och terrorismen kan upphöra.

| 47. | Europaparlamentet erkänner Israels rätt och skyldighet att försvara sitt folk mot terroristattentat men uttrycker samtidigt sitt kraftfulla fördömande av allt utomrättsligt dödande, vilket strider mot internationell rätt, skapar oskyldiga offer och leder till vedergällning och mera våld. Parlamentet uppmanar det civila samhället och alla politiska partier i Israel att begära att den israelitiska regeringen agerar i full överensstämmelse med folkrätten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet erkänner Israels rätt och skyldighet att försvara sitt folk mot terroristattentat men uttrycker samtidigt sitt kraftfulla fördömande av allt utomrättsligt dödande, vilket strider mot internationell rätt, skapar oskyldiga offer och leder till vedergällning och mera våld. Parlamentet uppmanar det civila samhället och alla politiska partier i Israel att begära att den israelitiska regeringen agerar i full överensstämmelse med folkrätten.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att handla i full överensstämmelse med artikel 2 i associationsavtalet med Israel om landet skulle fortsätta att driva sin linje med utomrättsligt dödande. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att handla i full överensstämmelse med artikel 2 i associationsavtalet med Israel om landet skulle fortsätta att driva sin linje med utomrättsligt dödande.

| 49. | Europaparlamentet ber rådet att uppmana EU-medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd att omgående lägga fram ett förslag om en internationell fredsstyrka vid 1967 års gränser, med uppgift att skydda såväl israeler som palestinier från terroristattacker, militära intrång och ingripanden. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet ber rådet att uppmana EU-medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd att omgående lägga fram ett förslag om en internationell fredsstyrka vid 1967 års gränser, med uppgift att skydda såväl israeler som palestinier från terroristattacker, militära intrång och ingripanden.

| 50. | Europaparlamentet beklagar att EU-medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd och under det möte som FN:s kommission för mänskliga rättigheter höll i Genève inte lyckats vidhålla en ståndpunkt i linje med den som man kom överens om under Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet beklagar att EU-medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd och under det möte som FN:s kommission för mänskliga rättigheter höll i Genève inte lyckats vidhålla en ståndpunkt i linje med den som man kom överens om under Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004.

| 51. | Europaparlamentet är övertygat om att färdplanen kommer att förfela sin verkan om det inte utövas kraftiga påtryckningar på de båda sidorna. Parlamentet uppmanar Förenta staternas regering att ta sitt ansvar i den pågående krisen och att begära att den israelitiska regeringen och den palestinska nationalförsamlingen gör uppriktiga ansträngningar för att återuppta regelrätta förhandlingar och att i samarbete med EU få till stånd en mer allomfattande dialog och ett samarbete mellan samtliga länder i hela Mellanösternregionen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet är övertygat om att färdplanen kommer att förfela sin verkan om det inte utövas kraftiga påtryckningar på de båda sidorna. Parlamentet uppmanar Förenta staternas regering att ta sitt ansvar i den pågående krisen och att begära att den israelitiska regeringen och den palestinska nationalförsamlingen gör uppriktiga ansträngningar för att återuppta regelrätta förhandlingar och att i samarbete med EU få till stånd en mer allomfattande dialog och ett samarbete mellan samtliga länder i hela Mellanösternregionen.

| 52. | Europaparlamentet anser att EU och Förenta staterna, i samråd med andra internationella organisationer, måste föreslå ett partnerskap för fred och säkerhet med Israel, Palestina och övriga länder i regionen och menar att EU skall föreslå ett särskilt associeringsavtal med Israel, Palestina och Jordanien för att kunna säkerställa en fredlig och genomförbar lösning av den aktuella konflikten. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att EU och Förenta staterna, i samråd med andra internationella organisationer, måste föreslå ett partnerskap för fred och säkerhet med Israel, Palestina och övriga länder i regionen och menar att EU skall föreslå ett särskilt associeringsavtal med Israel, Palestina och Jordanien för att kunna säkerställa en fredlig och genomförbar lösning av den aktuella konflikten.

EU:s strategiska partnerskap med Medelhavsområdet och Mellanöstern

| 53. | Europaparlamentet understryker behovet av ett bredare förhållningssätt till hela området i Mellanöstern, i synnerhet efter Irakkriget och de spänningar som genererats på religiös, kulturell, social och ekonomisk grundval. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker behovet av ett bredare förhållningssätt till hela området i Mellanöstern, i synnerhet efter Irakkriget och de spänningar som genererats på religiös, kulturell, social och ekonomisk grundval.

| 54. | Europaparlamentet är alltjämt övertygat om att denna nya process bör förena EU, Nato, Arabförbundet och andra länder som är involverade i regionen och att den även måste utnyttja de många olika instrument som redan omsatts i praktiken i samband med Barcelonaprocessen, andra samarbetsavtal och EU:s strategi för ett utvidgat europeiskt grannskap. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är alltjämt övertygat om att denna nya process bör förena EU, Nato, Arabförbundet och andra länder som är involverade i regionen och att den även måste utnyttja de många olika instrument som redan omsatts i praktiken i samband med Barcelonaprocessen, andra samarbetsavtal och EU:s strategi för ett utvidgat europeiskt grannskap.

Irak

| 55. | Europaparlamentet stöder till fullo Europeiska rådets begäran om att FN skall spela en viktig och växande roll — stödd av FN:s säkerhetsråd — i den politiska övergångsprocessen och anser att EU:s strategi gentemot Irak, som den höge representanten för GUSP och kommissionen fått i uppdrag att utarbeta, är absolut nödvändig för att medlemsstaterna skall kunna komma överens om en gemensam ståndpunkt. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet stöder till fullo Europeiska rådets begäran om att FN skall spela en viktig och växande roll — stödd av FN:s säkerhetsråd — i den politiska övergångsprocessen och anser att EU:s strategi gentemot Irak, som den höge representanten för GUSP och kommissionen fått i uppdrag att utarbeta, är absolut nödvändig för att medlemsstaterna skall kunna komma överens om en gemensam ståndpunkt.

| 56. | Europaparlamentet upprepar att FN bör spela en central roll i återuppbyggnaden av landet och anser att en ökad involvering från FN:s sida i processen när det gäller att överlåta suveräniteten, organisera de framtida nationella valen och utse interimregeringen utgör konkreta och bestämda steg i riktning mot en normalisering av landet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet upprepar att FN bör spela en central roll i återuppbyggnaden av landet och anser att en ökad involvering från FN:s sida i processen när det gäller att överlåta suveräniteten, organisera de framtida nationella valen och utse interimregeringen utgör konkreta och bestämda steg i riktning mot en normalisering av landet.

Afghanistan

| 57. | Europaparlamentet välkomnar Tysklands beslut att organisera ytterligare en konferens om Afghanistan och understryker EU:s åtagande att bistå Afghanistan. Parlamentet anser att president Kharzais beslut om att allmänna, fria och rättvisa val skall anordnas i september 2004 utgör en unik möjlighet för att demokratin i landet skall ta ett kliv framåt. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar Tysklands beslut att organisera ytterligare en konferens om Afghanistan och understryker EU:s åtagande att bistå Afghanistan. Parlamentet anser att president Kharzais beslut om att allmänna, fria och rättvisa val skall anordnas i september 2004 utgör en unik möjlighet för att demokratin i landet skall ta ett kliv framåt.

Den nya budgetplanen

| 58. | Europaparlamentet håller med om Europeiska rådets tidsplan med målet att en politisk överenskommelse om den nya budgetplanen skall nås vid Europeiska rådets möte i juni 2005. Parlamentet upprepar dock sin åsikt om att denna budgetplan bör omfatta en femårsperiod som inleds 2007. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet håller med om Europeiska rådets tidsplan med målet att en politisk överenskommelse om den nya budgetplanen skall nås vid Europeiska rådets möte i juni 2005. Parlamentet upprepar dock sin åsikt om att denna budgetplan bör omfatta en femårsperiod som inleds 2007.

*

- *

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas och de anslutande ländernas nationella parlament. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas och de anslutande ländernas nationella parlament.

---

(1)  P5_TA(2003)0407.

(2)  P5_TA(2003)0548 och 0549.

(3)  P5_TA(2003)0593 och 0589.

(4)  P5_TA(2004)0052.

(5)  P5_TA(2003)0178.

P5_TA(2004)0269

Regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättandet av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2003) 607 — C5-0504/2003 — 2003/0238(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 607) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003) 607) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0504/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0504/2003),

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0167/2004). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A5-0167/2004).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl - 1 (nytt) |
| | (- 1) Tillämpningen av begreppet gott styre på den gemensamma fiskeripolitiken kräver att samtliga yrkesutövare i fiskebranschen i praktiken deltar i beslutsprocessen när denna politik utarbetas och förvaltas. Detta deltagande bör ske så tidigt som möjligt i beslutsprocessen. |
| Ändring 2 |
| Skäl 1 |
| (1) I rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artiklarna 31 och 32 i denna, föreskrivs att aktörernas deltagande i den gemensamma fiskeripolitiken skall ske i nya former genom inrättandet av regionala rådgivande nämnder. | (1) I rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artiklarna 31 och 32 i denna, föreskrivs att aktörernas deltagande i den gemensamma fiskeripolitiken skall ske i nya former genom inrättandet av regionala rådgivande nämnder
  , vilka särskilt kan rådfrågas av kommissionen när det gäller förslag till åtgärder, såsom fleråriga återhämtnings- eller förvaltningsplaner
  . |
| Ändring 3 |
| Skäl 1a (nytt) |
| | (1a) Det måste erkännas att det kommersiella fisket och dess ekonomiska och sociala intressen spelar en mycket viktig roll för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna. |
| Ändring 4 |
| Skäl 1b (nytt) |
| | (1b) De regionala rådgivande nämnderna utgör en effektiv metod som gör det möjligt att utnyttja fiskarnas kunskaper i ett viktigt skede i arbetet med att utarbeta och förvalta den gemensamma fiskeripolitiken. De regionala rådgivande nämndernas effektivitet är direkt beroende av de berörda aktörernas deltagande och engagemang. |
| Ändring 5 |
| Skäl 1c (nytt) |
| | (1c) Trovärdiga branschorganisationer på gemenskapsnivå, såsom producentorganisationerna, spelar redan nu en viktig roll i dialogen om fiskeripolitiken och åtgärderna på fiskeområdet. |
| Ändring 6 |
| Skäl 1d (nytt) |
| | (1d) Utvecklingen inom den vetenskapliga rådgivningen till EU går mot ett ökat deltagande från industrins sida. |
| Ändring 7 |
| Skäl 2 |
| (2) En konsekvent strategi för inrättandet av nämnderna förutsätter att dessa motsvarar förvaltningsenheter som bygger på biologiska kriterier samt att antalet nämnder begränsas
  så att dessa kan tillhandahålla meningsfulla rådgivning
  . | (2) En konsekvent strategi för inrättandet av nämnderna förutsätter att dessa motsvarar förvaltningsenheter som bygger på biologiska kriterier samt att antalet nämnder
  av praktiska skäl
  begränsas. |
| Ändring 8 |
| Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) De regionala rådgivande nämnderna bör biträdas av underkommittéer bestående av geografiska underenheter vars roll är att lägga fram tekniska rekommendationer för de regionala rådgivande nämnderna. De bör förfoga över nödvändiga finansiella resurser för att kunna utföra denna uppgift. Underkommittéerna står under de regionala rådgivande nämndernas överinseende. |
| Ändring 9 |
| Skäl 4 |
| (4) Med tanke på effektiviteten är det nödvändigt att begränsa nämndernas storlek, samtidigt som man säkerställer att de rymmer alla intressen som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken. | (4) Med tanke på effektiviteten är det nödvändigt att begränsa nämndernas storlek, samtidigt som man säkerställer att de rymmer alla intressen som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken
  och erkänner att fiskeintressena är av särskild betydelse på grund av de effekter förvaltningsbesluten och åtgärderna får för dem
  . |
| Ändring 10 |
| Skäl 5 |
| (5) För att undvika
  överlappning
  i frågor som är av gemensamt intresse för mer än en regional rådgivande nämnd är det mycket viktigt att upprätta förbindelser mellan de olika regionala rådgivande nämnderna. | (5) För att undvika
  onödigt dubbelarbete
  i frågor som är av gemensamt intresse för mer än en regional rådgivande nämnd är det mycket viktigt att upprätta förbindelser mellan de olika regionala rådgivande nämnderna. |
| Ändring 11 |
| Skäl 5a (nytt) |
| | (5a) Med hänsyn till att intressena hos kustfisket och fisket utanför gränsen på 6-12 sjömil överlappar varandra är det viktigt att det existerar en kommunikationskanal mellan de regionala rådgivande nämnderna och relevanta kustfiskeorganisationer. |
| Ändring 12 |
| Skäl 6 |
| (6) Med tanke på de uppgifter som utförs av den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk, förnyad genom kommissionens beslut 1999/478/EG, som består av företrädare för ett brett spektrum av europeiska organisationer och intressen, bör nämndernas verksamhet samordnas med arbetet i denna kommitté. | (6) Med tanke på de uppgifter som utförs av den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk, förnyad genom kommissionens beslut 1999/478/EG, som består av företrädare för ett brett spektrum av europeiska organisationer och intressen, bör nämndernas verksamhet samordnas med arbetet i denna kommitté
  , till vilken nämndernas rapporter även bör vidarebefordras. Information bör dessutom regelbundet utbytas mellan de regionala rådgivande nämnderna och nationella organ samt med Internationella havsforskningsrådet. |
| Ändring 13 |
| Skäl 6a (nytt) |
| | (6a) Eftersom regionala rådgivande nämnder har inrättats särskilt för att ge kommissionen råd i frågor om fiskeförvaltningen i vissa havsområden eller fiskezoner, bör kommissionen, förutom i exceptionella fall, vara skyldig att delta i nämndernas sammanträden. |
| Ändring 14 |
| Skäl 7 |
| (7)
  En förutsättning för ett effektivt inrättande av nämnderna är att offentliga medel anslås till kostnaderna under startfasen
  . | (7)
  Med hänsyn till deras betydelse för förvaltningen av fisket i framtiden är det av största vikt att offentliga medel ställs till förfogande för en effektiv drift av de regionala rådgivande nämnderna så att nödvändig dialog, forskning och analys kan genomföras
  . |
| Ändring 15 |
| Skäl 7a (nytt) |
| | (7a) I förordning (EG) nr 2371/2002 fastställs ett antal principer för gott styre, vilka bör tillämpas på de regionala rådgivande nämnderna, som utgör en integrerad del av den gemensamma fiskeripolitiken, och nämnderna bör även sträva efter att arbeta så öppet som möjligt. |
| Ändring 16 |
| Skäl 7b (nytt) |
| | (7b) Eftersom de regionala rådgivande nämnderna bör ges en betydande förvaltningsroll så snart de börjat fungera på ett effektivt sätt, är det viktigt att kommissionens översyn av deras sätt att fungera inbegriper en bedömning av i vilken utsträckning och med vilka medel detta kan uppnås. |
| Ändring 17 |
| Artikel 1, led 1 |
| (1) | berörd medlemsstat: en medlemsstat som har fiskerättigheter för reglerade arter inom fiskeriområden som omfattas av en regional rådgivande nämnd. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl - 1 (nytt)

(- 1) Tillämpningen av begreppet gott styre på den gemensamma fiskeripolitiken kräver att samtliga yrkesutövare i fiskebranschen i praktiken deltar i beslutsprocessen när denna politik utarbetas och förvaltas. Detta deltagande bör ske så tidigt som möjligt i beslutsprocessen.

Ändring 2

Skäl 1

(1) I rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artiklarna 31 och 32 i denna, föreskrivs att aktörernas deltagande i den gemensamma fiskeripolitiken skall ske i nya former genom inrättandet av regionala rådgivande nämnder.

(1) I rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artiklarna 31 och 32 i denna, föreskrivs att aktörernas deltagande i den gemensamma fiskeripolitiken skall ske i nya former genom inrättandet av regionala rådgivande nämnder
  , vilka särskilt kan rådfrågas av kommissionen när det gäller förslag till åtgärder, såsom fleråriga återhämtnings- eller förvaltningsplaner
  .

Ändring 3

Skäl 1a (nytt)

(1a) Det måste erkännas att det kommersiella fisket och dess ekonomiska och sociala intressen spelar en mycket viktig roll för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna.

Ändring 4

Skäl 1b (nytt)

(1b) De regionala rådgivande nämnderna utgör en effektiv metod som gör det möjligt att utnyttja fiskarnas kunskaper i ett viktigt skede i arbetet med att utarbeta och förvalta den gemensamma fiskeripolitiken. De regionala rådgivande nämndernas effektivitet är direkt beroende av de berörda aktörernas deltagande och engagemang.

Ändring 5

Skäl 1c (nytt)

(1c) Trovärdiga branschorganisationer på gemenskapsnivå, såsom producentorganisationerna, spelar redan nu en viktig roll i dialogen om fiskeripolitiken och åtgärderna på fiskeområdet.

Ändring 6

Skäl 1d (nytt)

(1d) Utvecklingen inom den vetenskapliga rådgivningen till EU går mot ett ökat deltagande från industrins sida.

Ändring 7

Skäl 2

(2) En konsekvent strategi för inrättandet av nämnderna förutsätter att dessa motsvarar förvaltningsenheter som bygger på biologiska kriterier samt att antalet nämnder begränsas
  så att dessa kan tillhandahålla meningsfulla rådgivning
  .

(2) En konsekvent strategi för inrättandet av nämnderna förutsätter att dessa motsvarar förvaltningsenheter som bygger på biologiska kriterier samt att antalet nämnder
  av praktiska skäl
  begränsas.

Ändring 8

Skäl 2a (nytt)

(2a) De regionala rådgivande nämnderna bör biträdas av underkommittéer bestående av geografiska underenheter vars roll är att lägga fram tekniska rekommendationer för de regionala rådgivande nämnderna. De bör förfoga över nödvändiga finansiella resurser för att kunna utföra denna uppgift. Underkommittéerna står under de regionala rådgivande nämndernas överinseende.

Ändring 9

Skäl 4

(4) Med tanke på effektiviteten är det nödvändigt att begränsa nämndernas storlek, samtidigt som man säkerställer att de rymmer alla intressen som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken.

(4) Med tanke på effektiviteten är det nödvändigt att begränsa nämndernas storlek, samtidigt som man säkerställer att de rymmer alla intressen som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken
  och erkänner att fiskeintressena är av särskild betydelse på grund av de effekter förvaltningsbesluten och åtgärderna får för dem
  .

Ändring 10

Skäl 5

(5) För att undvika
  överlappning
  i frågor som är av gemensamt intresse för mer än en regional rådgivande nämnd är det mycket viktigt att upprätta förbindelser mellan de olika regionala rådgivande nämnderna.

(5) För att undvika
  onödigt dubbelarbete
  i frågor som är av gemensamt intresse för mer än en regional rådgivande nämnd är det mycket viktigt att upprätta förbindelser mellan de olika regionala rådgivande nämnderna.

Ändring 11

Skäl 5a (nytt)

(5a) Med hänsyn till att intressena hos kustfisket och fisket utanför gränsen på 6-12 sjömil överlappar varandra är det viktigt att det existerar en kommunikationskanal mellan de regionala rådgivande nämnderna och relevanta kustfiskeorganisationer.

Ändring 12

Skäl 6

(6) Med tanke på de uppgifter som utförs av den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk, förnyad genom kommissionens beslut 1999/478/EG, som består av företrädare för ett brett spektrum av europeiska organisationer och intressen, bör nämndernas verksamhet samordnas med arbetet i denna kommitté.

(6) Med tanke på de uppgifter som utförs av den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk, förnyad genom kommissionens beslut 1999/478/EG, som består av företrädare för ett brett spektrum av europeiska organisationer och intressen, bör nämndernas verksamhet samordnas med arbetet i denna kommitté
  , till vilken nämndernas rapporter även bör vidarebefordras. Information bör dessutom regelbundet utbytas mellan de regionala rådgivande nämnderna och nationella organ samt med Internationella havsforskningsrådet.

Ändring 13

Skäl 6a (nytt)

(6a) Eftersom regionala rådgivande nämnder har inrättats särskilt för att ge kommissionen råd i frågor om fiskeförvaltningen i vissa havsområden eller fiskezoner, bör kommissionen, förutom i exceptionella fall, vara skyldig att delta i nämndernas sammanträden.

Ändring 14

Skäl 7

(7)
  En förutsättning för ett effektivt inrättande av nämnderna är att offentliga medel anslås till kostnaderna under startfasen
  .

(7)
  Med hänsyn till deras betydelse för förvaltningen av fisket i framtiden är det av största vikt att offentliga medel ställs till förfogande för en effektiv drift av de regionala rådgivande nämnderna så att nödvändig dialog, forskning och analys kan genomföras
  .

Ändring 15

Skäl 7a (nytt)

(7a) I förordning (EG) nr 2371/2002 fastställs ett antal principer för gott styre, vilka bör tillämpas på de regionala rådgivande nämnderna, som utgör en integrerad del av den gemensamma fiskeripolitiken, och nämnderna bör även sträva efter att arbeta så öppet som möjligt.

Ändring 16

Skäl 7b (nytt)

(7b) Eftersom de regionala rådgivande nämnderna bör ges en betydande förvaltningsroll så snart de börjat fungera på ett effektivt sätt, är det viktigt att kommissionens översyn av deras sätt att fungera inbegriper en bedömning av i vilken utsträckning och med vilka medel detta kan uppnås.

Ändring 17

Artikel 1, led 1

(1)

berörd medlemsstat: en medlemsstat som har fiskerättigheter för reglerade arter inom fiskeriområden som omfattas av en regional rådgivande nämnd.

| (1) | berörd medlemsstat: en medlemsstat som har fiskerättigheter för reglerade arter
  , eller en medlemsstat som uppger och styrker att den har legitima fiskeintressen
  inom fiskeriområden som omfattas av en regional rådgivande nämnd. |
| --- | --- |

(1)

berörd medlemsstat: en medlemsstat som har fiskerättigheter för reglerade arter
  , eller en medlemsstat som uppger och styrker att den har legitima fiskeintressen
  inom fiskeriområden som omfattas av en regional rådgivande nämnd.

Ändring 18

Artikel 1, led 2

| (2) | fiskerisektorn:
  redare
  , småskaliga fiskare, producentorganisationer, förädlare och handelsidkare, andra marknadsorganisationer samt kvinnonätverk. |
| --- | --- |

(2)

fiskerisektorn:
  redare
  , småskaliga fiskare, producentorganisationer, förädlare och handelsidkare, andra marknadsorganisationer samt kvinnonätverk.

| (2) | fiskerisektorn:
  fiskefartygsägare
  , småskaliga fiskare, anställda fiskare, andelsfiskare,
  producentorganisationer,
  regionala och nationella kommittéer, skaldjursodlare,
  förädlare och handelsidkare, andra marknadsorganisationer samt kvinnonätverk. |
| --- | --- |

(2)

fiskerisektorn:
  fiskefartygsägare
  , småskaliga fiskare, anställda fiskare, andelsfiskare,
  producentorganisationer,
  regionala och nationella kommittéer, skaldjursodlare,
  förädlare och handelsidkare, andra marknadsorganisationer samt kvinnonätverk.

Ändring 19

Artikel 1, led 3

| (3) | andra intressegrupper: miljöorganisationer och -grupper, vattenbruksföretag, konsumenter
  samt
  fritids- eller sportfiskare. |
| --- | --- |

(3)

andra intressegrupper: miljöorganisationer och -grupper, vattenbruksföretag, konsumenter
  samt
  fritids- eller sportfiskare.

| (3) | andra intressegrupper: miljöorganisationer och -grupper, vattenbruksföretag, konsumenter
  ,
  fritids- eller sportfiskare
  samt kvinnonätverk, genom deras erkända organisationer
  . |
| --- | --- |

(3)

andra intressegrupper: miljöorganisationer och -grupper, vattenbruksföretag, konsumenter
  ,
  fritids- eller sportfiskare
  samt kvinnonätverk, genom deras erkända organisationer
  .

Ändring 20

Artikel 1, led 4

| (4) | fångstsektorn:
  redare
  , fiskare som bedriver småskaligt fiske, anställda fiskare och producentorganisationer. |
| --- | --- |

(4)

fångstsektorn:
  redare
  , fiskare som bedriver småskaligt fiske, anställda fiskare och producentorganisationer.

| (4) | fångstsektorn:
  fiskefartygsägare
  , fiskare som bedriver småskaligt fiske, anställda fiskare
  , andelsfiskare
  och producentorganisationer. |
| --- | --- |

(4)

fångstsektorn:
  fiskefartygsägare
  , fiskare som bedriver småskaligt fiske, anställda fiskare
  , andelsfiskare
  och producentorganisationer.

Ändring 21

Artikel 2, stycke 1, led fa (nytt)

| (fa) | Tonfiskbestånd och bestånd av andra långvandrande arter. |
| --- | --- |

(fa)

Ändring 22

Artikel 2, stycke 1, led fb (nytt)

(fb) Avlägsna vatten.

Ändring 23

Artikel 2, stycke 3

Varje regional rådgivande nämnd
  får
  inrätta underavdelningar för att hantera frågor som berör särskilda fiskerier och biologiska områden.

Varje regional rådgivande nämnd
  skall, när den anser detta lämpligt,
  inrätta underavdelningar för att hantera frågor som berör särskilda fiskerier och biologiska områden.

Ändring 24

Artikel 2, stycke 3a (nytt)

En regional rådgivande nämnd är ett icke-vinstdrivande organ som har fått ställning som juridisk person och som är registrerat i en medlemsstat.

Ändring 25

Artikel 2a (ny)

Artikel 2a

Underkommittéer

Underkommittéernas uppgift är att stödja de regionala rådgivande nämnder som de är knutna till i frågor om tekniska aspekter av den gemensamma fiskeripolitiken. Underkommittéernas sammansättning skall fastställas enligt modellen för de rådgivande nämnderna.

Ändring 26

Artikel 3, punkt 1, inledningen

1. Företrädare för fiskerisektorn
  och andra
  intressegrupper med intressen i en av de regionala rådgivande nämnderna
  skall
  inkomma med en ansökan till den berörda medlemsstaten och kommissionen om driften av denna nämnd. Denna ansökan skall omfatta

1. Företrädare för fiskerisektorn
  skall under medverkan av
  intressegrupper med intressen i en av de regionala rådgivande nämnderna inkomma med en ansökan till den berörda medlemsstaten och kommissionen om driften av denna nämnd. Denna ansökan skall omfatta

Ändring 27

Artikel 3, punkt 2

2. Den berörda medlemsstaten skall
  kontrollera
  om ansökan uppfyller kraven i detta beslut och sända en rekommendation till kommissionen om den berörda regionala rådgivande nämnden.

2. Den berörda medlemsstaten skall
  , vid behov efter diskussioner med de berörda aktörerna, fastställa
  om ansökan
  är representativ och
  uppfyller kraven i detta beslut och sända en rekommendation till kommissionen om den berörda regionala rådgivande nämnden.

Ändring 28

Artikel 4, punkt 3

3. Generalförsamlingen skall utse en verkställande kommitté med mellan 12 och
  18 ledamöter
  . Den verkställande kommittén skall leda den regionala rådgivande nämndens arbete och anta dess rekommendationer och förslag.

3. Generalförsamlingen skall utse en verkställande kommitté med mellan 12 och
  24 ledamöter
  . Den verkställande kommittén skall leda den regionala rådgivande nämndens arbete och anta dess rekommendationer och förslag.

Ändring 29

Artikel 5, punkt 1

1. De regionala rådgivande nämnderna skall bestå av företrädare för fiskerisektorn
  och företrädare för
  andra intressegrupper som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken.

1. De regionala rådgivande nämnderna skall bestå av företrädare för fiskerisektorn
  , medan
  andra intressegrupper som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken
  skall delta som observatörer, i synnerhet grupper med ett legitimt intresse och engagemang i den hållbara fiskeförvaltningen
  .

Ändring 30

Artikel 5, punkt 2

2. Generalförsamlingens ledamöter skall utses
  gemensamt av
  de berörda medlemsstaterna. Europeiska och nationella organisationer som företräder fiskerisektorn och andra intressegrupper kan lämna förslag på ledamöter till de
  berörda medlemsstaterna
  .

2. Generalförsamlingens ledamöter skall utses
  bland personer och organisationer som det råder enighet om i
  de berörda medlemsstaterna. Europeiska och nationella organisationer som företräder fiskerisektorn och andra intressegrupper kan lämna förslag på ledamöter till de
  de regionala rådgivande nämnderna
  .

Ändring 31

Artikel 5, punkt 3

3. I generalförsamlingen och den verkställande kommittén skall två tredjedelar av platserna innehas av företrädare för fiskerisektorn och en tredjedel av företrädare för andra intressegrupper som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken.

3. I generalförsamlingen och den verkställande kommittén skall
  åtminstone
  två tredjedelar av platserna innehas av företrädare för fiskerisektorn och en tredjedel av företrädare för andra intressegrupper som påverkas av den gemensamma fiskeripolitiken.

Ändring 32

Artikel 6, punkt 1

1. Forskare från de berörda medlemsstaternas institutioner
  eller
  internationella organ skall inbjudas att delta som
  experter
  i de regionala rådgivande nämndernas arbete.

1. Forskare från de berörda medlemsstaternas institutioner
  ,
  internationella organ
  eller andra experter
  skall inbjudas att delta som
  rådgivare
  i de regionala rådgivande nämndernas arbete.

Ändring 33

Artikel 6, punkt 2, stycke 2a (nytt)

Organisationer som företräder kustfisket får delta som observatörer i frågor som kan komma att beröra dem.

Ändring 34

Artikel 6, punkt 3

3. Kommissionen
  får
  närvara vid varje sammanträde i nämnderna.

3. Kommissionen
  skall
  närvara vid varje sammanträde i nämnderna.

Ändring 35

Artikel 6, punkt 4

4. En företrädare för den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk får delta som observatör i nämnderna.

4. En företrädare för den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk får delta som observatör i nämnderna
  , utom i de fall sammanträdena uttryckligen och på beslut av de röstberättigade ledamöterna hålls bakom stängda dörrar
  .

Ändring 36

Artikel 6, punkt 6

6. Generalförsamlingens och den verkställande kommitténs sammanträden skall vara öppna för allmänheten.

6. Generalförsamlingens och den verkställande kommitténs sammanträden skall vara öppna för allmänheten
  , om inte de röstberättigade ledamöterna har fattat något annat beslut
  .

Ändring 37

Artikel 7, punkt 1

1. De regionala rådgivande nämnderna skall anta de bestämmelser som krävs för deras organisation.

1. De regionala rådgivande nämnderna skall anta de bestämmelser som krävs för deras organisation
  på grundval av den gemensamma fiskeripolitikens principer för gott styre
  .

Ändring 38

Artikel 7, punkt 2

2. Ledamöterna i den verkställande kommittén skall
  i möjligaste mån
  anta rekommendationer och förslag enhälligt.
  Om enhällighet inte kan nås skall de avvikande åsikter som uttrycks av ledamöter anges i de rekommendationer och förslag som antas av en majoritet av de ledamöter som är närvarande och deltar i omröstningen.

2. Ledamöterna i den verkställande kommittén skall anta rekommendationer och förslag enhälligt.

Ändring 39

Artikel 7, punkt 4

4. Den berörda medlemsstaten skall tillhandahålla det stöd som är nödvändigt, även logistiskt stöd, för att underlätta nämndens arbete.

4. Den berörda medlemsstaten skall tillhandahålla det stöd som är nödvändigt, även logistiskt stöd,
  information om fisket och vetenskapliga uppgifter
  för att underlätta nämndens arbete.
  I de fall information och uppgifter redan med offentliga medel inhämtats av medlemsstaterna eller kommissionen, eller redan ställts till förfogande för kommissionen och internationella organisationer, skall de i god tid och utan kostnader överlämnas till den regionala rådgivande nämnden.

Ändring 40

Artikel 7, punkt 4a (ny)

4a. De regionala rådgivande nämnderna skall ha rätt att sända observatörer till sammanträden i organisationer, som av medlemsstaterna eller kommissionen fått i uppdrag att tillhandahålla vetenskaplig rådgivning om fisket i det berörda området. Exempel på organisationer är den rådgivande kommittén för förvaltningen av fisket, Internationella havsforskningsrådet och kommissionens egen vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen.

Ändring 41

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a

Samråd

I enlighet med artikel 31.4 i förordning (EG) nr 2371/2002 skall kommissionen förbinda sig att på förhand rådfråga de regionala rådgivande nämnderna om alla åtgärder som påverkar fiskeverksamheten.

Kommissionen skall framför allt rådfråga berörda regionala rådgivande nämnder om förslagen till de fleråriga återhämtnings- eller förvaltningsplaner som den har för avsikt att genomföra, och detta skall ske redan när dessa planer utarbetas, med hänsyn till de ibland dramatiska socioekonomiska konsekvenserna för fiskeverksamheten.

Ändring 42

Artikel 8

Om en fråga är av gemensamt intresse för två eller fler regionala rådgivande nämnder
  skall
  dessa samordna sina ståndpunkter för att anta gemensamma rekommendationer om denna fråga.

Om en fråga är av gemensamt intresse för två eller fler regionala rådgivande nämnder
  får
  dessa
  om båda nämnderna anser det lämpligt
  samordna sina ståndpunkter för att anta gemensamma rekommendationer om denna fråga.

Ändring 43

Artikel 8, stycke 1a (nytt)

En årlig konferens skall anordnas i vilken företrädare för alla regionala rådgivande nämnder skall delta, och där observatörer från Europaparlamentet och kommissionen skall närvara.

Ändring 44

Artikel 8a (ny)

Artikel 8a

Samordning mellan regionala rådgivande nämnder och kustfiskeorganisationer

Om en fråga som diskuteras i en regional rådgivande nämnd kan få konsekvenser för fisket inom gränsen på 6-12 sjömil, skall den regionala rådgivande nämnden anta sin ståndpunkt i samråd med de kustfiskeorganisationer som har ett legitimt intresse i denna fråga. I alla rekommendationer som den regionala rådgivande nämnden antar skall det hänvisas till sådana samråd.

Ändring 45

Artikel 9, punkt 1

1. En regional rådgivande nämnd som har fått ställning som juridisk person kan ansöka om finansiellt stöd från gemenskapen.

1. En regional rådgivande nämnd som har fått ställning som juridisk person
  i enlighet med artikel 2
  kan ansöka om finansiellt stöd från gemenskapen.

Ändring 46

Artikel 9, punkt 2

2.
  Gemenskapens startbidrag kan beviljas för en regional rådgivande nämnds driftkostnader under de första tre åren i enlighet med de villkor som anges i bilaga II, del 1
  .

2.
  Gemenskapsstöd skall beviljas för de regionala rådgivande nämndernas sekretariat, sammanträdeskostnader, forskningsutgifter, utgifter för tolkning och översättning och spridning av information samt för att täcka kostnaderna för den vetenskapliga personalen och tjänsteresor. En del av resekostnaderna i samband med ledamöternas deltagande i sammanträden skall täckas beroende på deltagarnas geografiska fördelning och det område som den enskilda nämnden omfattar
  .

Medel till ovannämnda driftskostnader kommer att beviljas under de tre första åren enligt en glidande skala i enlighet med bestämmelserna i bilaga II, del 1.

Ändring 47

Artikel 9, punkt 3

3.
  Gemenskapsstöd kan beviljas för kostnaderna för tolkning och översättning av nämndernas sammanträden i enlighet med bilaga II, del 2.

utgår

Ändring 48

Artikel 9, punkt 3a (ny)

3a. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för det årliga budgetförfarandet.

Ändring 49

Artikel 9, punkt 3b (ny)

3b. Åtagandebemyndiganden planerade för åren 2007-2009 är beroende av att båda grenarna av budgetmyndigheten enas om budgetplanen efter 2006.

Ändring 50

Artikel 10, punkt 3

3. Varje nämnd skall utse en auktoriserad revisor
  för den period då gemenskapsbidrag erhålls
  .

3. Varje nämnd skall utse en auktoriserad revisor.

Ändring 51

Bilaga II

Del 1.
  Bidrag till kostnaderna
  för att
  sätta i gång
  de regionala rådgivande nämnderna

Del 1.
  Gemenskapsstöd
  för att
  möjliggöra arbetet i
  de regionala rådgivande nämnderna

Kommissionen kommer att
  bidra till en del av kostnaderna
  för
  nämnderna i
  tre
  år från och med det år som de inrättas
  .

Gemenskapen kommer att
  betala driftskostnaderna
  för
  en regional rådgivande nämnd under de första
  tre
  åren enligt följande glidande skala:

| År 1 | 90% EU, | 10% medlemsstaten och | 0% övriga medlemmar |
| --- | --- | --- | --- |
| År 2 | 80% EU, | 20% medlemsstaten och | 0% övriga medlemmar |
| År 3 | 70% EU, | 25% medlemsstaten och | 5% övriga medlemmar |

År 1

90% EU,

10% medlemsstaten och

0% övriga medlemmar

År 2

80% EU,

20% medlemsstaten och

0% övriga medlemmar

År 3

70% EU,

25% medlemsstaten och

5% övriga medlemmar

Den summa som avsätts för en nämnds driftskostnader får för det första året uppgå till högst
  85% av driftsbudgeten och inte överstiga 100 000 euro
  . För de två därpå följande åren minskas det finansiella deltagandet
  beroende på tillgänglig budget. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett avtal om driftsstöd med varje regional rådgivande nämnd. I detta avtal fastställs de exakta villkoren och bestämmelserna för beviljande av detta stöd
  .

Den summa som avsätts för en nämnds driftskostnader får för det första året uppgå till högst
  500 000 euro, vilket inkluderar en reserv på 100 000 euro för vetenskaplig forskning som skall utföras av de regionala rådgivande nämnderna
  . För de två därpå följande åren minskas det finansiella deltagandet
  i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga
  .

Det som kan finansieras är de nödvändiga kostnaderna för att säkerställa nämndernas normala drift så att de kan uppnå målen för sitt arbete.

Det som kan finansieras är de nödvändiga kostnaderna för att säkerställa nämndernas normala drift så att de kan uppnå målen för sitt arbete.

Följande direkta kostnader ger rätt till ersättning:

| — | Utgifter för personal (personalkostnad per arbetsdag på projektet). |
| --- | --- |

—

Utgifter för personal (personalkostnad per arbetsdag på projektet).

| — | Utrustning (ny eller begagnad). |
| --- | --- |

—

Utrustning (ny eller begagnad).

| — | Kostnader för förbrukningsmaterial. |
| --- | --- |

—

Kostnader för förbrukningsmaterial.

| — | Kostnader för spridning av information till ledamöterna. |
| --- | --- |

—

Kostnader för spridning av information till ledamöterna.

| — | Rese- och traktamentskostnader för de forskare som deltar i kommittémötena som experter (enligt skalor eller regler som fastställs av kommissionens avdelningar). |
| --- | --- |

—

Rese- och traktamentskostnader för de forskare som deltar i kommittémötena som experter (enligt skalor eller regler som fastställs av kommissionens avdelningar).

| — | Revisionskostnader. |
| --- | --- |

—

Revisionskostnader.

| — | Reserver, på högst 5% av de direkta stödberättigade kostnaderna. |
| --- | --- |

—

Reserver, på högst 5% av de direkta stödberättigade kostnaderna.

Följande direkta kostnader ger rätt till ersättning:

Sekretariat

Samordnare

Administrativ assistent

Ordförande

Föredragande

Vetenskapliga rådgivare

Utrustning

Förbrukningsmaterial

Spridning av information

Revision

Översättning & tolkning

Generalförsamling (en/år)

Hyra av möteslokal

Rese- och traktamentskostnader (experter och verkställande kommitté)

Möten i den verkställande kommittén (tre/år)

Hyra av möteslokaler

Rese- och traktamentskostnader (experter och verkställande kommtté)

Möten i arbetsgrupperna (fyra/år)

Hyra av möteslokaler

Rese- och traktamentskostnader (experter)

Diverse

Reserv för forskning som skall utföras av de regionala rådgivande nämnderna

Del 2. Övertagande av tolknings- och översättningskostnaderna.

Kommissionen skall varje år underteckna ett avtal om driftsstöd med varje regional rådgivande nämnd, och där fastställs de exakta villkoren och bestämmelserna för beviljande av detta stöd.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P5_TA(2004)0270

Olympisk fred

Europaparlamentets resolution om den olympiska freden

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution från 1990, som följdes av FN:s generalförsamlings resolution 56/75 av den 11 december 2001, i vilken det beslutades att behandla frågan om att bygga en fredlig och bättre värld genom idrott och de olympiska idealen under den tvåårsperiod varje olympiskt och paraolympiskt sommar- eller vinterspel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution från 1990, som följdes av FN:s generalförsamlings resolution 56/75 av den 11 december 2001, i vilken det beslutades att behandla frågan om att bygga en fredlig och bättre värld genom idrott och de olympiska idealen under den tvåårsperiod varje olympiskt och paraolympiskt sommar- eller vinterspel,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings 58:e session och dess resolution om att bygga en fredlig och bättre värld genom idrott och de olympiska idealen (A/58/L.9) som stöddes och antogs enhälligt av ett rekordstort antal av 190 FN-medlemsstater den 3 november 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings 58:e session och dess resolution om att bygga en fredlig och bättre värld genom idrott och de olympiska idealen (A/58/L.9) som stöddes och antogs enhälligt av ett rekordstort antal av 190 FN-medlemsstater den 3 november 2003,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003 där rådet förklarade att det stöder idén om en olympisk fred och välkomnar den resolution om detta som Förenta nationernas generalförsamling enhälligt har antagit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 12 december 2003 där rådet förklarade att det stöder idén om en olympisk fred och välkomnar den resolution om detta som Förenta nationernas generalförsamling enhälligt har antagit,

| — | med beaktande av den forngrekiska ekecheiria-traditionen enligt vilken alla konflikter skall upphöra under de olympiska spelen för att idrottsmän, artister och åskådare skall kunna resa till Olympia och delta i spelen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den forngrekiska ekecheiria-traditionen enligt vilken alla konflikter skall upphöra under de olympiska spelen för att idrottsmän, artister och åskådare skall kunna resa till Olympia och delta i spelen,

| — | med beaktande av det faktum att de olympiska och paraolympiska spelen äger rum i Aten i Grekland 2004 och att det var här som traditionen med den olympiska freden först skapades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det faktum att de olympiska och paraolympiska spelen äger rum i Aten i Grekland 2004 och att det var här som traditionen med den olympiska freden först skapades,

| — | med beaktande av artikel 42.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De olympiska och paraolypmiska spelen och den olympiska freden bidrar till att bygga en värld som grundas på reglerna av rättvis tävlan, mänsklighet, försoning och tolerans samt främjar multikulturell dialog och förståelse liksom multikulturellt samarbete. |
| --- | --- |

A.

De olympiska och paraolypmiska spelen och den olympiska freden bidrar till att bygga en värld som grundas på reglerna av rättvis tävlan, mänsklighet, försoning och tolerans samt främjar multikulturell dialog och förståelse liksom multikulturellt samarbete.

| B. | De olympiska spelen och paraolypmiska spelen bör ge en möjlighet till en fredlig dialog och sökande efter varaktiga lösningar för att åter skapa fred i alla konfliktområden, där de främsta offren är barn, ungdomar, kvinnor och äldre människor. |
| --- | --- |

B.

De olympiska spelen och paraolypmiska spelen bör ge en möjlighet till en fredlig dialog och sökande efter varaktiga lösningar för att åter skapa fred i alla konfliktområden, där de främsta offren är barn, ungdomar, kvinnor och äldre människor.

| 1. | Europaparlamentet ber rådet att uppmana medlemsstaterna, de nya medlemsstaterna, kandidatländerna och EU:s grannländer att respektera och efterleva den olympiska freden under de olympiska och paraolympiska spelen och att använda den olympiska freden som ett instrument att främja fred, dialog och försoning i konfliktområden under och efter de olympiska och paraolympiska spelen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ber rådet att uppmana medlemsstaterna, de nya medlemsstaterna, kandidatländerna och EU:s grannländer att respektera och efterleva den olympiska freden under de olympiska och paraolympiska spelen och att använda den olympiska freden som ett instrument att främja fred, dialog och försoning i konfliktområden under och efter de olympiska och paraolympiska spelen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att vädja till de krigförande parterna över hela världen att respektera den olympiska freden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att vädja till de krigförande parterna över hela världen att respektera den olympiska freden.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet att stödja den Internationella olympiska kommittén i dess ansträngningar att främja fred och förståelsen människor emellan genom idrott och de olympiska idealen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet att stödja den Internationella olympiska kommittén i dess ansträngningar att främja fred och förståelsen människor emellan genom idrott och de olympiska idealen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet att uppbåda alla internationella idrottsorganisationer och de nationella olympiska kommittéerna så att de vidtar konkreta åtgärder på nationell, regional och global nivå för att främja och stärka en fredskultur baserad på det olympiska fredsinitiativet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet att uppbåda alla internationella idrottsorganisationer och de nationella olympiska kommittéerna så att de vidtar konkreta åtgärder på nationell, regional och global nivå för att främja och stärka en fredskultur baserad på det olympiska fredsinitiativet.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att Internationella olympiska kommittén inrättat en internationell olympisk fredsstiftelse och ett internationellt olympiskt fredscentrum för att ytterligare främja idealen med fred och förståelse genom idrott och ber rådet stödja dessa organisationer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att Internationella olympiska kommittén inrättat en internationell olympisk fredsstiftelse och ett internationellt olympiskt fredscentrum för att ytterligare främja idealen med fred och förståelse genom idrott och ber rådet stödja dessa organisationer.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar stödet till den olympiska freden från enskilda framstående personer i Europa och världen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar stödet till den olympiska freden från enskilda framstående personer i Europa och världen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet att behandla denna fråga två år före varje nytt olympiskt och paraolympiskt sommar- eller vinterspel, och att bekräfta sitt stöd för det olympiska fredsinitiativet före de olympiska och paraolympiska vinterspelen i Turin i Italien 2006. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet att behandla denna fråga två år före varje nytt olympiskt och paraolympiskt sommar- eller vinterspel, och att bekräfta sitt stöd för det olympiska fredsinitiativet före de olympiska och paraolympiska vinterspelen i Turin i Italien 2006.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och parlamenten i medlemsstaterna, de nya medlemsstaterna, kandidatländerna och i EU:s grannländer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och parlamenten i medlemsstaterna, de nya medlemsstaterna, kandidatländerna och i EU:s grannländer.

P5_TA(2004)0271

Situationen i Kosovo

Europaparlamentets resolution om situationen i Kosovo

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Kosovo och före detta Jugoslavien, särskilt resolutionen av den 15 februari 2001 om situationen i Kosovo (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Kosovo och före detta Jugoslavien, särskilt resolutionen av den 15 februari 2001 om situationen i Kosovo (1),

| — | med beaktande av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt resolution 1244 av den 10 juni 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt resolution 1244 av den 10 juni 1999,

| — | med beaktande av rådet för yttre förbindelsers uttalande om Serbien och Montenegro och Kosovo av den 22 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådet för yttre förbindelsers uttalande om Serbien och Montenegro och Kosovo av den 22 mars 2004,

| — | med beaktande av att Europeiska rådet i Bryssel i den 25-26 mars 2004 i starka ordalag fördömde våldet i Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europeiska rådet i Bryssel i den 25-26 mars 2004 i starka ordalag fördömde våldet i Kosovo,

| — | med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det värsta utbrottet på fem år av våld med främst etniska förtecken i Kosovo har väckt stor oro. Utbrottet ledde till att dussintals människor dog, runt tusen skadades samt till att flera hundra hus och runt fyrtio ortodoxa kyrkor, kloster, skolor och andra byggnader förstördes runt om i Kosovo. |
| --- | --- |

A.

Det värsta utbrottet på fem år av våld med främst etniska förtecken i Kosovo har väckt stor oro. Utbrottet ledde till att dussintals människor dog, runt tusen skadades samt till att flera hundra hus och runt fyrtio ortodoxa kyrkor, kloster, skolor och andra byggnader förstördes runt om i Kosovo.

| B. | FN-polisen har angett att en stor del av våldet riktats mot den etniska serbiska minoriteten. |
| --- | --- |

B.

FN-polisen har angett att en stor del av våldet riktats mot den etniska serbiska minoriteten.

| C. | Våldshandlingar har riktats mot de internationella fredsbevarande KFOR-styrkorna och mot lokaler och personal tillhörande Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK). |
| --- | --- |

C.

Våldshandlingar har riktats mot de internationella fredsbevarande KFOR-styrkorna och mot lokaler och personal tillhörande Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK).

| D. | Etnisk, kulturell och religiös samexistens och respekt för minoriteter är två av de grundläggande frågor som måste beaktas innan något beslut kan fattas om en slutlig status för Kosovo. |
| --- | --- |

D.

Etnisk, kulturell och religiös samexistens och respekt för minoriteter är två av de grundläggande frågor som måste beaktas innan något beslut kan fattas om en slutlig status för Kosovo.

| E. | EU och dess medlemsstater har investerat avsevärda politiska medel, pengar och mänskliga resurser i fredsprocessen i området. |
| --- | --- |

E.

EU och dess medlemsstater har investerat avsevärda politiska medel, pengar och mänskliga resurser i fredsprocessen i området.

| 1. | Europaparlamentet fördömer våldet med etniska förtecken som nyligen ägde rum i Kosovo den 17-18 mars 2004, och kräver ett omedelbart och definitivt slut på allt våld och olagliga handlingar, inklusive förstörelsen av Kosovos religiösa och kulturella arv, som utgör en del av det gemensamma europeiska arvet. Europaparlamentet deltar i Kosovos folks och de berörda familjerna i sorg. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer våldet med etniska förtecken som nyligen ägde rum i Kosovo den 17-18 mars 2004, och kräver ett omedelbart och definitivt slut på allt våld och olagliga handlingar, inklusive förstörelsen av Kosovos religiösa och kulturella arv, som utgör en del av det gemensamma europeiska arvet. Europaparlamentet deltar i Kosovos folks och de berörda familjerna i sorg.

| 2. | Europaparlamentet fördömer också förstörelsen av muslimska religiösa byggnader i Serbien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer också förstörelsen av muslimska religiösa byggnader i Serbien.

| 3. | Europaparlamentet fördömer mordet på de två FN-poliserna den 23 mars 2004 och andra attacker mot KFOR-trupper och mot UNMIK:s personal och lokaler. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer mordet på de två FN-poliserna den 23 mars 2004 och andra attacker mot KFOR-trupper och mot UNMIK:s personal och lokaler.

| 4. | Europaparlamentet påminner den kosovoalbanska befolkningsgruppen och dess ledare om att det senaste våldet och det kosovoalbanska ledarskapets sena och tveksamma fördömande av detta bryter mot det UNMIK-ledda ”standards before status”-förfarande (vilket innebär att vissa krav måste uppfyllas innan områdets status kan diskuteras), något som allvarligt kan skada den långsiktiga säkerheten och välfärden i Kosovo. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner den kosovoalbanska befolkningsgruppen och dess ledare om att det senaste våldet och det kosovoalbanska ledarskapets sena och tveksamma fördömande av detta bryter mot det UNMIK-ledda ”standards before status”-förfarande (vilket innebär att vissa krav måste uppfyllas innan områdets status kan diskuteras), något som allvarligt kan skada den långsiktiga säkerheten och välfärden i Kosovo.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar PISG (Kosovos provisoriska institutioner för självstyre) och de politiska partierna och organisationerna inom det civila samhället i området att med kraft fördöma det senaste våldet och att göra sitt yttersta för att hindra fortsatt våld. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar PISG (Kosovos provisoriska institutioner för självstyre) och de politiska partierna och organisationerna inom det civila samhället i området att med kraft fördöma det senaste våldet och att göra sitt yttersta för att hindra fortsatt våld.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar också den serbiska befolkningsgruppen i Kosovo att avstå från ytterligare våld, att sluta upp att be Serbien och Montenegro om bistånd och att till fullo uppfylla UNMIK:s riktlinjer om säkerhet och lokal administration och kräver att regeringen i Belgrad skall avveckla alla parallellstrukturer som den stöder i Kosovo för att på så sätt ge kosovoserberna en tydlig signal om att de bör engagera sig helhjärtat i återuppbyggnaden av Kosovo. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar också den serbiska befolkningsgruppen i Kosovo att avstå från ytterligare våld, att sluta upp att be Serbien och Montenegro om bistånd och att till fullo uppfylla UNMIK:s riktlinjer om säkerhet och lokal administration och kräver att regeringen i Belgrad skall avveckla alla parallellstrukturer som den stöder i Kosovo för att på så sätt ge kosovoserberna en tydlig signal om att de bör engagera sig helhjärtat i återuppbyggnaden av Kosovo.

| 7. | Europaparlamentet kräver att kosovoalbanerna låter sina serbiska landsmän, som flydde till områden under KFOR:s beskydd, återvända till sina hem. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver att kosovoalbanerna låter sina serbiska landsmän, som flydde till områden under KFOR:s beskydd, återvända till sina hem.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den särskilda representanten för FN:s generalsekreterare, Harri Holkeri, UNMIK och KFOR, att göra ytterligare ansträngningar för att stabilisera situationen, inklusive åtgärder som gör att personer som blivit tvungna att fly till följd av den senaste tidens våld kan återvända, och understryker att de grupper som är aktivt engagerade i samexistens och de icke-statliga organisationer som anstränger sig för att underlätta dialogen mellan olika minoriteter, i syfte att inleda en verklig och effektiv försoningsprocess, bör få ytterligare stöd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar den särskilda representanten för FN:s generalsekreterare, Harri Holkeri, UNMIK och KFOR, att göra ytterligare ansträngningar för att stabilisera situationen, inklusive åtgärder som gör att personer som blivit tvungna att fly till följd av den senaste tidens våld kan återvända, och understryker att de grupper som är aktivt engagerade i samexistens och de icke-statliga organisationer som anstränger sig för att underlätta dialogen mellan olika minoriteter, i syfte att inleda en verklig och effektiv försoningsprocess, bör få ytterligare stöd.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar UNMIK att inleda en omfattande undersökning av dessa händelser och uppmanar Kosovos myndigheter och polisstyrkor att samarbeta fullt ut och se till att de ansvariga ställs inför rätta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar UNMIK att inleda en omfattande undersökning av dessa händelser och uppmanar Kosovos myndigheter och polisstyrkor att samarbeta fullt ut och se till att de ansvariga ställs inför rätta.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de färska besluten om att förlägga ytterligare KFOR-trupper till Kosovo, och kräver att markstyrkorna ges tillräckliga operationella resurser för att på ett effektivt sätt kunna uppfylla sitt ansvar att bibehålla lag och ordning, samt skydda båda befolkningsgruppernas kulturella arv. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar de färska besluten om att förlägga ytterligare KFOR-trupper till Kosovo, och kräver att markstyrkorna ges tillräckliga operationella resurser för att på ett effektivt sätt kunna uppfylla sitt ansvar att bibehålla lag och ordning, samt skydda båda befolkningsgruppernas kulturella arv.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar ordförandelandet Irland, rådet och kommissionen att vidta följande åtgärder, antingen ensidigt eller på multilateral nivå, främst inom FN och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa:






  — | omedelbart utse en särskild EU-representant för området medan de välkomnar beslutet av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att skicka en personlig företrädare till Pristina, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar ordförandelandet Irland, rådet och kommissionen att vidta följande åtgärder, antingen ensidigt eller på multilateral nivå, främst inom FN och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa:

—

omedelbart utse en särskild EU-representant för området medan de välkomnar beslutet av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att skicka en personlig företrädare till Pristina,

| — | ge ytterligare stöd till UNMIK för att öka ansträngningarna att inrätta ett institutionellt ramverk i Kosovo, inklusive ett adekvat skydd av Kosovos minoriteter, |
| --- | --- |

—

ge ytterligare stöd till UNMIK för att öka ansträngningarna att inrätta ett institutionellt ramverk i Kosovo, inklusive ett adekvat skydd av Kosovos minoriteter,

| — | stödja inrättandet av ett starkt rättssystem som på kort sikt skulle få hjälp av internationella domare och åklagare, |
| --- | --- |

—

stödja inrättandet av ett starkt rättssystem som på kort sikt skulle få hjälp av internationella domare och åklagare,

| — | även i fortsättningen utöva påtryckning på alla parter genom tydliga riktmärken för sanktioner och belöningar, |
| --- | --- |

—

även i fortsättningen utöva påtryckning på alla parter genom tydliga riktmärken för sanktioner och belöningar,

| — | göra en omedelbar studie av de socio-ekonomiska förhållandena i Kosovo och om privatiseringsprogrammet som inte har framskridit som det ursprungligen var planerat. |
| --- | --- |

—

göra en omedelbar studie av de socio-ekonomiska förhållandena i Kosovo och om privatiseringsprogrammet som inte har framskridit som det ursprungligen var planerat.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar ändå rådet att tillsammans med politiker, intellektuella och icke-statliga organisationer från regionen börja överväga hur denna slutliga status exakt skulle kunna utformas, i syfte att fastställa en tidsram och utforma konkreta valmöjligheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar ändå rådet att tillsammans med politiker, intellektuella och icke-statliga organisationer från regionen börja överväga hur denna slutliga status exakt skulle kunna utformas, i syfte att fastställa en tidsram och utforma konkreta valmöjligheter.

| 13. | Europaparlamentet varnar för att dessa händelser är ett bakslag på vägen mot integrering av dessa länder i sydöstra Europa i europeiska strukturer och uppmanar alla inblandade regeringar och rådet att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra destabilisering av grannländerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet varnar för att dessa händelser är ett bakslag på vägen mot integrering av dessa länder i sydöstra Europa i europeiska strukturer och uppmanar alla inblandade regeringar och rådet att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra destabilisering av grannländerna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med stabiliserings- och associeringsprocessens mekanism för Kosovo, men betonar att ett tydligt villkor måste vara att Kosovos provisoriska institutioner för självstyre verkligen samarbetar med UNMIK och att Kosovos myndigheter helt och hållet respekterar EU:s grundläggande värderingar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med stabiliserings- och associeringsprocessens mekanism för Kosovo, men betonar att ett tydligt villkor måste vara att Kosovos provisoriska institutioner för självstyre verkligen samarbetar med UNMIK och att Kosovos myndigheter helt och hållet respekterar EU:s grundläggande värderingar.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, den särskilda representanten för FN:s generalsekreterare, Harri Holkeri, Kosovos provisoriska institutioner för självstyre, samt till regeringarna i Serbien och statsunionen Serbien och Montenegro. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, den särskilda representanten för FN:s generalsekreterare, Harri Holkeri, Kosovos provisoriska institutioner för självstyre, samt till regeringarna i Serbien och statsunionen Serbien och Montenegro.

---

(1)  EGT C 276, 1.10.2001, s. 277.

P5_TA(2004)0272

Översyn av utvinningsindustrin på uppdrag av Världsbanken

Europaparlamentets resolution om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | År 2000 genomfördes på uppdrag av Världsbankens ordförande James Wolfensohn en oberoende undersökning om Världsbanksgruppens stöd till olje-, gruv- och gasprojekt inom ramen för Världsbankens uttalade uppgift att minska fattigdom och främja hållbar utveckling. |
| --- | --- |

A.

År 2000 genomfördes på uppdrag av Världsbankens ordförande James Wolfensohn en oberoende undersökning om Världsbanksgruppens stöd till olje-, gruv- och gasprojekt inom ramen för Världsbankens uttalade uppgift att minska fattigdom och främja hållbar utveckling.

| B. | Översynskommissionen för utvinningsindustrin lade 2004 fram sina resultat efter en två år lång process som involverat många parter bland annat samråd med industrin, det civila samhället, den akademiska världen och regeringar i fem olika världsdelar samt besök vid olika forsknings- och projektanläggningar. |
| --- | --- |

B.

Översynskommissionen för utvinningsindustrin lade 2004 fram sina resultat efter en två år lång process som involverat många parter bland annat samråd med industrin, det civila samhället, den akademiska världen och regeringar i fem olika världsdelar samt besök vid olika forsknings- och projektanläggningar.

| C. | Rekommendationerna i översynsrapporten för utvinningsindustrin är även relevanta för europeiska banker, Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), eftersom ett större antal insatser finansieras gemensamt av det internationella finansieringsinstitutet och de europeiska bankerna. Även medlemsstaternas exportkreditnämnder berörs. |
| --- | --- |

C.

Rekommendationerna i översynsrapporten för utvinningsindustrin är även relevanta för europeiska banker, Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), eftersom ett större antal insatser finansieras gemensamt av det internationella finansieringsinstitutet och de europeiska bankerna. Även medlemsstaternas exportkreditnämnder berörs.

| D. | Alla EU:s regeringar måste inta en ståndpunkt i förhållande till rapportens slutsatser senast i mitten av april 2004. |
| --- | --- |

D.

Alla EU:s regeringar måste inta en ståndpunkt i förhållande till rapportens slutsatser senast i mitten av april 2004.

| E. | Världsbanken bör utnyttja sitt inflytande till att samarbeta med regeringarna för att utveckla och tilllämpa strategier och mekanismer för en omfördelning av intäkterna från naturtillgångar till fördel för lokalbefolkningarna, i synnerhet för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

E.

Världsbanken bör utnyttja sitt inflytande till att samarbeta med regeringarna för att utveckla och tilllämpa strategier och mekanismer för en omfördelning av intäkterna från naturtillgångar till fördel för lokalbefolkningarna, i synnerhet för att minska fattigdomen.

| F. | EU:s medlemsstater innehar nästan 30 procent av rösterna i Världsbankens och Internationella valutafondens styrelser och skulle vara en betydelsefull faktor i Världsbankens beslutsprocess om EU kunde inta en gemensam hållning. |
| --- | --- |

F.

EU:s medlemsstater innehar nästan 30 procent av rösterna i Världsbankens och Internationella valutafondens styrelser och skulle vara en betydelsefull faktor i Världsbankens beslutsprocess om EU kunde inta en gemensam hållning.

| G. | Översynsrapporten om utvinningsindustrin slår fast att Världsbanksgruppen har en roll att spela i olje-, gruv- och gassektorerna, men endast om rätt förutsättningar finns för att främja fattigdomsminskning och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

G.

Översynsrapporten om utvinningsindustrin slår fast att Världsbanksgruppen har en roll att spela i olje-, gruv- och gassektorerna, men endast om rätt förutsättningar finns för att främja fattigdomsminskning och hållbar utveckling.

| H. | I översynsrapporten om utvinningsindustrin efterlyser man en bättre balans mellan ekologiska, ekonomiska och sociala hänsynstaganden och uppmanar Världsbanksgruppen att reformera sina sociala och miljömässiga krav och att tillämpa dessa krav så att ekonomiskt stöd görs avhängigt av företagens och regeringarnas tillämpning av ”goda styrelseformer” och respekt för mänskliga rättigheter, samt framsteg i fråga om fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

H.

I översynsrapporten om utvinningsindustrin efterlyser man en bättre balans mellan ekologiska, ekonomiska och sociala hänsynstaganden och uppmanar Världsbanksgruppen att reformera sina sociala och miljömässiga krav och att tillämpa dessa krav så att ekonomiskt stöd görs avhängigt av företagens och regeringarnas tillämpning av ”goda styrelseformer” och respekt för mänskliga rättigheter, samt framsteg i fråga om fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling.

| I. | I 2002 års rapport om utvinningssektorn från avdelningen för utvärdering av verksamheten, en rapport som är helt intern inom Världsbanken, drogs samma slutsatser som i översynsrapporten när det gäller bristen på framsteg i fråga om minskad fattigdom genom investeringar inom utvinningssektorerna, och rapporten rekommenderade att lån till dessa utvinningsprojekt bör göras avhängiga av bättre förvaltning och ökad insyn. |
| --- | --- |

I.

I 2002 års rapport om utvinningssektorn från avdelningen för utvärdering av verksamheten, en rapport som är helt intern inom Världsbanken, drogs samma slutsatser som i översynsrapporten när det gäller bristen på framsteg i fråga om minskad fattigdom genom investeringar inom utvinningssektorerna, och rapporten rekommenderade att lån till dessa utvinningsprojekt bör göras avhängiga av bättre förvaltning och ökad insyn.

| J. | Olja, mineral och gas finns i cirka 60 utvecklingsländer och länder som befinner sig i en övergångsfas, där mer än två tredjedelar av världens fattigaste befolkning lever på mindre än två USD om dagen, och tolv av världens mest mineralberoende länder och sex av världens mest oljeberoende länder klassificeras av Världsbanken som högt skuldsatta fattiga länder. |
| --- | --- |

J.

Olja, mineral och gas finns i cirka 60 utvecklingsländer och länder som befinner sig i en övergångsfas, där mer än två tredjedelar av världens fattigaste befolkning lever på mindre än två USD om dagen, och tolv av världens mest mineralberoende länder och sex av världens mest oljeberoende länder klassificeras av Världsbanken som högt skuldsatta fattiga länder.

| K. | Länder som i första hand är beroende av utvinningsindustrin tenderar att ha svårare fattigdom, högre barnadödlighet, fler inbördeskrig, mer korruption och strängare diktaturer än länder vars ekonomier är mer diversifierade. |
| --- | --- |

K.

Länder som i första hand är beroende av utvinningsindustrin tenderar att ha svårare fattigdom, högre barnadödlighet, fler inbördeskrig, mer korruption och strängare diktaturer än länder vars ekonomier är mer diversifierade.

| L. | Hela utvinningssektorn motsvarar endast två procent av Världsbanksgruppens verksamhet, och översynen har visat att detta stöd är eftertraktat bland regeringarna och industrierna i de områden där förvaltningen är dålig, och där kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller andra former av politiska risker är mycket vanligt förekommande. |
| --- | --- |

L.

Hela utvinningssektorn motsvarar endast två procent av Världsbanksgruppens verksamhet, och översynen har visat att detta stöd är eftertraktat bland regeringarna och industrierna i de områden där förvaltningen är dålig, och där kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller andra former av politiska risker är mycket vanligt förekommande.

| M. | Världsbanksgruppen är en multilateral institution som fastställer internationella standarder och bör, för att uppfylla sin uppgift i fråga om att bekämpa fattigdom genom hållbar utveckling, använda sitt inflytande för att stödja framtidsinriktade industrier i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

M.

Världsbanksgruppen är en multilateral institution som fastställer internationella standarder och bör, för att uppfylla sin uppgift i fråga om att bekämpa fattigdom genom hållbar utveckling, använda sitt inflytande för att stödja framtidsinriktade industrier i utvecklingsländerna.

| N. | I detta syfte bör Världsbanksgruppen främja effektivt energiutnyttjande och fastställa mål för en utökad användning av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

N.

I detta syfte bör Världsbanksgruppen främja effektivt energiutnyttjande och fastställa mål för en utökad användning av förnybara energikällor.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar initiativet av Världsbankens ordförande James Wolfensohn att låta granska utvinningsindustrin, och hoppas att Världsbanksgruppen kommer att visa sitt engagemang för hållbar utveckling genom att under innevarande budgetår ägna vederbörlig uppmärksamhet åt samtliga rekommendationer i översynsrapporten om utvinningsindustrin, och genom att om så är lämpligt fastställa ett förfarande för hur de skall genomföras genom en ändring av Världsbanksgruppens befintliga strategier och standarder, utvecklande av nya strategier och förfaranden med tydliga riktmärken och tidsfrister samt inrättande av en grupp som tilldelas de resurser som krävs. Parlamentet anser att genomförandet bör ske på ett öppet sätt och att Världsbanksgruppen bör lägga fram kvartalsrapporter till styrelsen, medlemsstaterna och till allmänheten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar initiativet av Världsbankens ordförande James Wolfensohn att låta granska utvinningsindustrin, och hoppas att Världsbanksgruppen kommer att visa sitt engagemang för hållbar utveckling genom att under innevarande budgetår ägna vederbörlig uppmärksamhet åt samtliga rekommendationer i översynsrapporten om utvinningsindustrin, och genom att om så är lämpligt fastställa ett förfarande för hur de skall genomföras genom en ändring av Världsbanksgruppens befintliga strategier och standarder, utvecklande av nya strategier och förfaranden med tydliga riktmärken och tidsfrister samt inrättande av en grupp som tilldelas de resurser som krävs. Parlamentet anser att genomförandet bör ske på ett öppet sätt och att Världsbanksgruppen bör lägga fram kvartalsrapporter till styrelsen, medlemsstaterna och till allmänheten.

| 2. | Europaparlamentet stöder, när det gäller förvaltning som gynnar de fattiga, rekommendationerna om att främja insyn och god förvaltning inom såväl offentliga som privata bolag inom utvinningsindustrin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder, när det gäller förvaltning som gynnar de fattiga, rekommendationerna om att främja insyn och god förvaltning inom såväl offentliga som privata bolag inom utvinningsindustrin.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser öppenhet i intäktsflödena och projektinvesteringarna från de av utvinningsindustrins projekt som stöds av Världsbanken, EIB, EBRD och exportkreditorgan. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser öppenhet i intäktsflödena och projektinvesteringarna från de av utvinningsindustrins projekt som stöds av Världsbanken, EIB, EBRD och exportkreditorgan.

| 4. | Europaparlamentet stöder att en dialog om nya projekt förs mellan utvinningsindustrin och de lokala samhällena, och konstaterar att de sistnämnda måste erhålla skälig ersättning när deras uppehälle och rättigheter påverkas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder att en dialog om nya projekt förs mellan utvinningsindustrin och de lokala samhällena, och konstaterar att de sistnämnda måste erhålla skälig ersättning när deras uppehälle och rättigheter påverkas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar det irländska ordförandeskapet att samråda med medlemsstaternas relevanta ministrar om översynsrapporten av utvinningsindustrin i syfte att komma fram till en gemensam EU-ståndpunkt till stöd för rapporten före Världsbanksgruppens styrelsemöte. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar det irländska ordförandeskapet att samråda med medlemsstaternas relevanta ministrar om översynsrapporten av utvinningsindustrin i syfte att komma fram till en gemensam EU-ståndpunkt till stöd för rapporten före Världsbanksgruppens styrelsemöte.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta upp resultaten från rapporten i andra ekonomiska forum, exempelvis EIB, EBRD och nationella kreditinstitut, för att se till att de problem som identifierats blir ordentligt diskuterade och att åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta upp resultaten från rapporten i andra ekonomiska forum, exempelvis EIB, EBRD och nationella kreditinstitut, för att se till att de problem som identifierats blir ordentligt diskuterade och att åtgärder vidtas.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett förfarande som återspeglar andan i rekommendationerna i översynsrapporten för utvinningsindustrin när det gäller EU:s miljöriktlinjer och sociala riktlinjer för ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete, i synnerhet i sitt samarbete med Internationella valutafonden, Världsbanken, EIB och EBRD. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett förfarande som återspeglar andan i rekommendationerna i översynsrapporten för utvinningsindustrin när det gäller EU:s miljöriktlinjer och sociala riktlinjer för ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete, i synnerhet i sitt samarbete med Internationella valutafonden, Världsbanken, EIB och EBRD.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undersöka om det är möjligt att utarbeta en förordning för att harmonisera de förfaranden och principer som medlemsstaternas exportkreditnämnder tillämpar och härigenom främja genomförandet av översynsrapportens resultat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undersöka om det är möjligt att utarbeta en förordning för att harmonisera de förfaranden och principer som medlemsstaternas exportkreditnämnder tillämpar och härigenom främja genomförandet av översynsrapportens resultat.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uttala sig för att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt de rekommendationer som ges i översynsrapporten och att om så är lämpligt förorda att dessa genomförs, i samband med att kommissionsledamoten med ansvar för den gemensamma utvecklingspolitiken som vanligt inbjuds för att hålla ett anförande inför Världsbankens och Internationella valutafondens gemensamma utvecklingskommitté under Bretton Woods-institutionernas gemensamma vårmöte 2004. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uttala sig för att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt de rekommendationer som ges i översynsrapporten och att om så är lämpligt förorda att dessa genomförs, i samband med att kommissionsledamoten med ansvar för den gemensamma utvecklingspolitiken som vanligt inbjuds för att hålla ett anförande inför Världsbankens och Internationella valutafondens gemensamma utvecklingskommitté under Bretton Woods-institutionernas gemensamma vårmöte 2004.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att i synnerhet stödja följande krav i översynsrapporten om utvinningsindustrin och att använda allt sitt inflytande för att dessa krav skall genomföras fullt ut, nämligen:






  a) | Att samordna Världsbanksgruppens prioriteringar för energisektorn med sina egna uppgifter inom miljö och sociala frågor. |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att i synnerhet stödja följande krav i översynsrapporten om utvinningsindustrin och att använda allt sitt inflytande för att dessa krav skall genomföras fullt ut, nämligen:

a)

Att samordna Världsbanksgruppens prioriteringar för energisektorn med sina egna uppgifter inom miljö och sociala frågor.

| b) | Att samtidigt öka sina investeringar i projekt för förnybara energikällor som kan tillgodose energibehoven för världens fattiga. |
| --- | --- |

b)

Att samtidigt öka sina investeringar i projekt för förnybara energikällor som kan tillgodose energibehoven för världens fattiga.

| c) | Att se till att ett antal rimliga villkor är uppfyllda innan ett projekt kan starta, i synnerhet genom att






  — | fastställa tydliga regler om offentliggörande av de finansiella överenskommelserna mellan de berörda regeringarna och industrin för att bekämpa korruption och möjliggöra utarbetandet av intäktsfördelningsavtal med lokala befolkningsgrupper, |
| --- | --- | --- |

c)

Att se till att ett antal rimliga villkor är uppfyllda innan ett projekt kan starta, i synnerhet genom att

—

fastställa tydliga regler om offentliggörande av de finansiella överenskommelserna mellan de berörda regeringarna och industrin för att bekämpa korruption och möjliggöra utarbetandet av intäktsfördelningsavtal med lokala befolkningsgrupper,

| — | inrätta en tvistlösningsmekanism som skall avgöra eventuella konflikter och som de lokala samhällena har fri tillgång till, |
| --- | --- |

—

inrätta en tvistlösningsmekanism som skall avgöra eventuella konflikter och som de lokala samhällena har fri tillgång till,

| — | förbjuda tvångsförflyttningar och göra utvärderingar där berörda befolkningsgrupper själva får delta. Dessutom bör de principer som antagits meddelas till och inspireras av FN:s permanenta forum för ursprungsfolk. |
| --- | --- |

—

förbjuda tvångsförflyttningar och göra utvärderingar där berörda befolkningsgrupper själva får delta. Dessutom bör de principer som antagits meddelas till och inspireras av FN:s permanenta forum för ursprungsfolk.

| d) | Att se till att de projekt som stöds är förenliga med internationell människorättslagstiftning och samtliga grundläggande normer för arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

d)

Att se till att de projekt som stöds är förenliga med internationell människorättslagstiftning och samtliga grundläggande normer för arbetsförhållanden.

| e) | Att kräva fullständig öppenhet i fråga om intäktsflödena och projektinvesteringarna från de projekt inom utvinningsindustrin som stöds. |
| --- | --- |

e)

Att kräva fullständig öppenhet i fråga om intäktsflödena och projektinvesteringarna från de projekt inom utvinningsindustrin som stöds.

| f) | Att stärka sin politik för naturliga livsmiljöer och inte finansiera utvinningsindustriprojekt i skyddade områden, känsliga naturliga livsmiljöer och världsarvsområden. |
| --- | --- |

f)

Att stärka sin politik för naturliga livsmiljöer och inte finansiera utvinningsindustriprojekt i skyddade områden, känsliga naturliga livsmiljöer och världsarvsområden.

| g) | Att vägra finansiering i områden med väpnade konflikter eller där risken för väpnade konflikter är hög. |
| --- | --- |

g)

Att vägra finansiering i områden med väpnade konflikter eller där risken för väpnade konflikter är hög.

| h) | Att minimera sitt stöd till gruvor där man använder giftiga ämnen som cyanid och kvicksilver och införa ett moratorium för bortskaffande av avfallsmaterial från undervattensbåtar. |
| --- | --- |

h)

Att minimera sitt stöd till gruvor där man använder giftiga ämnen som cyanid och kvicksilver och införa ett moratorium för bortskaffande av avfallsmaterial från undervattensbåtar.

| 11. | Europaparlamentet stöder och välkomnar rekommendationerna om att främja förnybar energi och att gynna naturgas som ett ”överbryggande bränsle”. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder och välkomnar rekommendationerna om att främja förnybar energi och att gynna naturgas som ett ”överbryggande bränsle”.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (NEPAD) att aktivt arbeta för att uppmuntra de afrikanska regeringarna att anta de principer som anges i rapporten och fastställa stränga krav för att fullständig insyn skall uppnås i de frågor som rör utvinningsindustrierna i tredje land och för att de nationella företagens redovisningar skall offentliggöras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (NEPAD) att aktivt arbeta för att uppmuntra de afrikanska regeringarna att anta de principer som anges i rapporten och fastställa stränga krav för att fullständig insyn skall uppnås i de frågor som rör utvinningsindustrierna i tredje land och för att de nationella företagens redovisningar skall offentliggöras.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att alla åtgärder som vidtas för att förbättra insynen i betalningar och inkomster måste leda till en rättslig mekanism som ålägger utvinningsföretagen att i respektive land offentliggöra rapporter om de totala skatter, avgifter och andra betalningar som gjorts till landets regering, vilket bör förhindra att korrupta tjänstemän ingår hemliga avtal som hindrar företagen från att offentliggöra de inkomstbetalningar som de gjort till regeringen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att alla åtgärder som vidtas för att förbättra insynen i betalningar och inkomster måste leda till en rättslig mekanism som ålägger utvinningsföretagen att i respektive land offentliggöra rapporter om de totala skatter, avgifter och andra betalningar som gjorts till landets regering, vilket bör förhindra att korrupta tjänstemän ingår hemliga avtal som hindrar företagen från att offentliggöra de inkomstbetalningar som de gjort till regeringen.

| 14. | Europaparlamentet begär att oljebolagen skall följa utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ och att det skall vidtas åtgärder för att de nationella oljebolagen omfattas av samma mått av insyn i fråga om betalningar och intäkter som gäller för privata bolag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att oljebolagen skall följa utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ och att det skall vidtas åtgärder för att de nationella oljebolagen omfattas av samma mått av insyn i fråga om betalningar och intäkter som gäller för privata bolag.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Världsbankens ordförande och styrelseledamöter, Internationella valutafondens verkställande direktör samt ordförandena för EIB och EBRD. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Världsbankens ordförande och styrelseledamöter, Internationella valutafondens verkställande direktör samt ordförandena för EIB och EBRD.

P5_TA(2004)0273

Kroatiens ansökan om anslutning till Europeiska unionen

Europaparlamentets rekommendation till rådet om ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2003/2254(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Alexandros Baltas för PSE-gruppen om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (B5-0476/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Alexandros Baltas för PSE-gruppen om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (B5-0476/2003),

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2001 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2001 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2001 om förslaget till rådets beslut om ingående och provisorisk tillämpning av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2001 om förslaget till rådets beslut om ingående och provisorisk tillämpning av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan (2),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Köpenhamn 1993 där det uppställs kriterier för länder som önskar ansluta sig till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Köpenhamn 1993 där det uppställs kriterier för länder som önskar ansluta sig till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 oktober 2000 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2000/24/EG för att utvidga gemenskapsgarantin som beviljats Europeiska investeringsbanken till att omfatta lån till projekt i Kroatien (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 oktober 2000 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2000/24/EG för att utvidga gemenskapsgarantin som beviljats Europeiska investeringsbanken till att omfatta lån till projekt i Kroatien (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 november 2000 om det ändrade förslaget till rådets förordning om bistånd till Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, Republiken Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89, beslut 97/256/EG och förordning (EEG) nr 1360/90 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 november 2000 om det ändrade förslaget till rådets förordning om bistånd till Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, Republiken Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89, beslut 97/256/EG och förordning (EEG) nr 1360/90 (4),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 827 av den 25 maj 1993 genom vilken Internationella brottmålsdomstolen för före detta Jugoslavien inrättades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 827 av den 25 maj 1993 genom vilken Internationella brottmålsdomstolen för före detta Jugoslavien inrättades,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1503, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1503,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 november 2003 om stabiliserings- och associeringsprocessen i sydöstra Europa: andra årsrapporten (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 november 2003 om stabiliserings- och associeringsprocessen i sydöstra Europa: andra årsrapporten (5),

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet som undertecknades av Kroatien och Europeiska gemenskapen den 29 oktober 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet som undertecknades av Kroatien och Europeiska gemenskapen den 29 oktober 2001,

| — | med beaktande av interimsavtalet som undertecknades av Kroatien och Europeiska gemenskapen den 29 oktober 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsavtalet som undertecknades av Kroatien och Europeiska gemenskapen den 29 oktober 2001,

| — | med beaktande av Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen som ingavs den 21 februari 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen som ingavs den 21 februari 2003,

| — | med beaktande av Cardsprogrammet och det årliga delprogram för Kroatien som antogs av kommissionen i juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cardsprogrammet och det årliga delprogram för Kroatien som antogs av kommissionen i juni 2003,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om stabiliserings- och associeringsprocessen i sydöstra Europa — andra årsrapporten (KOM(2003) 139), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om stabiliserings- och associeringsprocessen i sydöstra Europa — andra årsrapporten (KOM(2003) 139),

| — | med beaktande av deklarationen från ministerkonferensen i Venedig om ett hållbart och ansvarigt Medelhavsfiske den 25-26 november 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen från ministerkonferensen i Venedig om ett hållbart och ansvarigt Medelhavsfiske den 25-26 november 2003,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser i Thessaloniki (20-22 juni 2003) och i Bryssel (12-13 december 2003) om Kroatien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser i Thessaloniki (20-22 juni 2003) och i Bryssel (12-13 december 2003) om Kroatien,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (yttre förbindelser) av den 13 oktober 2003 och 9 december 2003 om Kroatien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (yttre förbindelser) av den 13 oktober 2003 och 9 december 2003 om Kroatien,

| — | med beaktande av artikel 49.3 och artikel 104 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49.3 och artikel 104 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0206/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik (A5-0206/2004), och av följande skäl:

| A. | Parlamentet hälsar med tillfredsställelse Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen och understryker Kroatiens vilja att tillhöra Europa och den symboliska betydelsen av att ytterligare ett land i före detta Jugoslavien ansöker om EU-medlemskap. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet hälsar med tillfredsställelse Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen och understryker Kroatiens vilja att tillhöra Europa och den symboliska betydelsen av att ytterligare ett land i före detta Jugoslavien ansöker om EU-medlemskap.

| B. | Kroatiens vilja att ansluta sig till Europeiska unionen kan fungera som ytterligare en förebild och sporre för de övriga länderna på Balkan. |
| --- | --- |

B.

Kroatiens vilja att ansluta sig till Europeiska unionen kan fungera som ytterligare en förebild och sporre för de övriga länderna på Balkan.

| C. | Denna önskan om medlemskap innebär en naturlig fortsättning på Kroatiens arbete för att i högsta möjliga grad sammanföra landet med Europeiska unionen, såsom undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, samt påbörjandet och det gradvisa genomförandet av de reformer av lagstiftningen som behövs för att landet helt och fullt skall kunna införliva gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

C.

Denna önskan om medlemskap innebär en naturlig fortsättning på Kroatiens arbete för att i högsta möjliga grad sammanföra landet med Europeiska unionen, såsom undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, samt påbörjandet och det gradvisa genomförandet av de reformer av lagstiftningen som behövs för att landet helt och fullt skall kunna införliva gemenskapens regelverk.

| D. | Kroatiens anknytning till Europeiska unionen kommer att ge området nya impulser och bidra till dess utveckling. |
| --- | --- |

D.

Kroatiens anknytning till Europeiska unionen kommer att ge området nya impulser och bidra till dess utveckling.

| E. | Kroatiens närmande till EU och den stimulans som detta skapar för Balkanregionen visar vilken nyckelroll unionen kan spela för fred, stabilitet och välstånd i regionen samt att EU, tack vare sina erfarenheter både i det förflutna och på senare tid, vet vilken positiv inverkan utsikterna om en eventuell anslutning har på alla de länder som strävar efter en ställning som kandidatland. |
| --- | --- |

E.

Kroatiens närmande till EU och den stimulans som detta skapar för Balkanregionen visar vilken nyckelroll unionen kan spela för fred, stabilitet och välstånd i regionen samt att EU, tack vare sina erfarenheter både i det förflutna och på senare tid, vet vilken positiv inverkan utsikterna om en eventuell anslutning har på alla de länder som strävar efter en ställning som kandidatland.

| F. | Parlamentsvalet den 23 november 2003 avlöpte på ett korrekt sätt och följde de regler som måste respekteras av alla demokratiska länder. |
| --- | --- |

F.

Parlamentsvalet den 23 november 2003 avlöpte på ett korrekt sätt och följde de regler som måste respekteras av alla demokratiska länder.

| G. | Den konstitutionella lagen av den 13 december 2002 om minoriteternas rättigheter i landet är välkommen och utgör en nödvändig och lämplig ram för att reglera deras ställning. |
| --- | --- |

G.

Den konstitutionella lagen av den 13 december 2002 om minoriteternas rättigheter i landet är välkommen och utgör en nödvändig och lämplig ram för att reglera deras ställning.

| H. | Den nya regeringen stöder Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, vilket för övrigt också den förra regeringen gjorde. |
| --- | --- |

H.

Den nya regeringen stöder Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, vilket för övrigt också den förra regeringen gjorde.

| I. | De ekonomiska reformer som Kroatien har genomfört på senare år har lett till förbättrade resultat för den kroatiska ekonomin (tillväxten steg från 4,1 procent av BNP år 2001 till 5,2 procent av BNP år 2002, och inflationen sjönk från 7,4 procent år 2000 till 2,3 procent år 2002). |
| --- | --- |

I.

De ekonomiska reformer som Kroatien har genomfört på senare år har lett till förbättrade resultat för den kroatiska ekonomin (tillväxten steg från 4,1 procent av BNP år 2001 till 5,2 procent av BNP år 2002, och inflationen sjönk från 7,4 procent år 2000 till 2,3 procent år 2002).

| J. | Kroatien drar redan fördel av interimsavtalet, som främjar ett öppnande av gemenskapsmarknaden och har ett positivt inflytande på den kroatiska ekonomin. Det är dock beklagligt att stabiliserings- och associeringsavtalet ännu inte har trätt i kraft. |
| --- | --- |

J.

Kroatien drar redan fördel av interimsavtalet, som främjar ett öppnande av gemenskapsmarknaden och har ett positivt inflytande på den kroatiska ekonomin. Det är dock beklagligt att stabiliserings- och associeringsavtalet ännu inte har trätt i kraft.

| K. | Undertecknandet av ovannämnda avtal har i vilket fall som helst givit impulsen till lagstiftningsreformer av stor betydelse samt bidragit direkt till att stärka samarbetet på den ekonomiska och sociala utvecklingens område samt dra upp en ram för den politiska dialogen och samarbetet i rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

K.

Undertecknandet av ovannämnda avtal har i vilket fall som helst givit impulsen till lagstiftningsreformer av stor betydelse samt bidragit direkt till att stärka samarbetet på den ekonomiska och sociala utvecklingens område samt dra upp en ram för den politiska dialogen och samarbetet i rättsliga och inrikes frågor.

| L. | Det faktum att Kroatien var det första landet i sydöstra Europa som ratificerat stadgan om upprättandet av Internationella brottmålsdomstolen samt inte har velat ingå ett bilateralt avtal om Internationella brottmålsdomstolen med Förenta staterna är tillfredsställande. Kroatiens samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för före detta Jugoslavien har inte alla gånger varit tillfredsställande, vilket har givit en negativ bild av landet i världssamfundet och inverkat på stabiliserings- och associeringsavtalet, ratificeringsprocess i vissa medlemsstater. Det är dock glädjande att den nya regeringen har åtagit sig att samarbeta fullt ut med tribunalen. |
| --- | --- |

L.

Det faktum att Kroatien var det första landet i sydöstra Europa som ratificerat stadgan om upprättandet av Internationella brottmålsdomstolen samt inte har velat ingå ett bilateralt avtal om Internationella brottmålsdomstolen med Förenta staterna är tillfredsställande. Kroatiens samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för före detta Jugoslavien har inte alla gånger varit tillfredsställande, vilket har givit en negativ bild av landet i världssamfundet och inverkat på stabiliserings- och associeringsavtalet, ratificeringsprocess i vissa medlemsstater. Det är dock glädjande att den nya regeringen har åtagit sig att samarbeta fullt ut med tribunalen.

| M. | Europaparlamentet ger sitt stöd till den gemensamma ståndpunkt som antogs av rådet den 16 april 2003 och som syftar till att stödja ett effektivt genomförande av mandatet för krigsförbrytartribunalen för före detta Jugoslavien och förbjuda resor för personer som förhindrar rättvisans gång. |
| --- | --- |

M.

Europaparlamentet ger sitt stöd till den gemensamma ståndpunkt som antogs av rådet den 16 april 2003 och som syftar till att stödja ett effektivt genomförande av mandatet för krigsförbrytartribunalen för före detta Jugoslavien och förbjuda resor för personer som förhindrar rättvisans gång.

| N. | Kroatiens aktiva medverkan i stabilitetspakten har främjat det regionala samarbetet, men det kommer att behövas ytterligare ansträngningar från alla berörda länders sida för att stärka klimatet av säkerhet och ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

N.

Kroatiens aktiva medverkan i stabilitetspakten har främjat det regionala samarbetet, men det kommer att behövas ytterligare ansträngningar från alla berörda länders sida för att stärka klimatet av säkerhet och ömsesidigt förtroende.

| O. | Utsikterna till EU-medlemskap kan bli en drivkraft för att fortsätta genomföra de reformer som krävs för att modernisera landet och framför allt för att befästa demokratiska institutioner, rättsstaten, respekten för de mänskliga rättigheterna och för minoriteter. |
| --- | --- |

O.

Utsikterna till EU-medlemskap kan bli en drivkraft för att fortsätta genomföra de reformer som krävs för att modernisera landet och framför allt för att befästa demokratiska institutioner, rättsstaten, respekten för de mänskliga rättigheterna och för minoriteter.

| P. | Det avtal som den nya regeringen ingått med den serbiska minoriteten förtjänar att hälsas med tillfredsställelse. Åtgärderna för att underlätta alla flyktingars återvändande är viktiga och parlamentet erinrar i det sammanhanget om Kroatiens åtaganden i samband med avtalen i Dayton, Paris och Erdut. |
| --- | --- |

P.

Det avtal som den nya regeringen ingått med den serbiska minoriteten förtjänar att hälsas med tillfredsställelse. Åtgärderna för att underlätta alla flyktingars återvändande är viktiga och parlamentet erinrar i det sammanhanget om Kroatiens åtaganden i samband med avtalen i Dayton, Paris och Erdut.

| Q. | Den kroatiska regeringens beslut om att inrätta en ekologisk fiskeskyddszon i Adriatiska havet har, trots utsikterna till ingående av ett multilateralt avtal för alla länder kring Adriatiska havet, skapat politiska spänningar i landets förbindelser med Slovenien och Italien. |
| --- | --- |

Q.

Den kroatiska regeringens beslut om att inrätta en ekologisk fiskeskyddszon i Adriatiska havet har, trots utsikterna till ingående av ett multilateralt avtal för alla länder kring Adriatiska havet, skapat politiska spänningar i landets förbindelser med Slovenien och Italien.

| R. | I deklarationen från ministerkonferensen om en hållbar utveckling för Medelhavsfisket anges bland annat att inrättandet av fiskeskyddszoner skapar möjligheter för bättre beståndsvård och kontroll över fisket och bidrar till en bättre skötsel av resurserna och till ett gemensamt engagemang för att bekämpa olagligt, oreglerat och orapporterat fiske. Det är lämpligt att mer ingående överväga villkoren för inrättande av fiskeskyddszoner, utan att detta påverkar staternas suveräna rättigheter, och i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Tidigare erfarenheter bör beaktas för att nå fram till en gemensam regional strategi som grundar sig på dialog och samordning. |
| --- | --- |

R.

I deklarationen från ministerkonferensen om en hållbar utveckling för Medelhavsfisket anges bland annat att inrättandet av fiskeskyddszoner skapar möjligheter för bättre beståndsvård och kontroll över fisket och bidrar till en bättre skötsel av resurserna och till ett gemensamt engagemang för att bekämpa olagligt, oreglerat och orapporterat fiske. Det är lämpligt att mer ingående överväga villkoren för inrättande av fiskeskyddszoner, utan att detta påverkar staternas suveräna rättigheter, och i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Tidigare erfarenheter bör beaktas för att nå fram till en gemensam regional strategi som grundar sig på dialog och samordning.

| S. | Utvidgningen är en process i ständig utveckling som är öppen för alla europeiska länder som respekterar de kriterier som ställs upp i artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen och som uppfyller Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

S.

Utvidgningen är en process i ständig utveckling som är öppen för alla europeiska länder som respekterar de kriterier som ställs upp i artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen och som uppfyller Köpenhamnskriterierna.

| T. | Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen är en utmaning som Kroatien är beredd att anta. Det bör understrykas att ett bifall av denna ansökan skulle ha en betydande inverkan på de övriga länderna i sydöstra Europa. |
| --- | --- |

T.

Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen är en utmaning som Kroatien är beredd att anta. Det bör understrykas att ett bifall av denna ansökan skulle ha en betydande inverkan på de övriga länderna i sydöstra Europa.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet att






  a) | understryka behovet av att Kroatien uppfyller sina åtaganden enligt avtalen i Dayton och Paris, i synnerhet när det gäller flyktingars återvändande, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet rekommenderar rådet att

a)

understryka behovet av att Kroatien uppfyller sina åtaganden enligt avtalen i Dayton och Paris, i synnerhet när det gäller flyktingars återvändande,

| b) | uppmana Kroatien att fortsätta dialogen med grannländerna i syfte att nå en överenskommelse om gränsdragningen mot Slovenien och om de tvister med Italien som fortfarande är olösta, |
| --- | --- |

b)

uppmana Kroatien att fortsätta dialogen med grannländerna i syfte att nå en överenskommelse om gränsdragningen mot Slovenien och om de tvister med Italien som fortfarande är olösta,

| c) | uppmana Kroatien till fortsatt deltagande i organisationen Alpe-Adria för att förbättra det gränsöverskridande samarbetet med Italien, Slovenien och Ungern och utöka nya program för gränsöverskridande samarbete med Bosnien, Serbien och Montenegro, |
| --- | --- |

c)

uppmana Kroatien till fortsatt deltagande i organisationen Alpe-Adria för att förbättra det gränsöverskridande samarbetet med Italien, Slovenien och Ungern och utöka nya program för gränsöverskridande samarbete med Bosnien, Serbien och Montenegro,

| d) | uppmana Kroatien att bidra till att slutligt förstärka stabilitetspakten för länderna i sydöstra Europa för att utveckla säkerheten och det ömsesidiga förtroendet mellan alla länder i regionen, |
| --- | --- |

d)

uppmana Kroatien att bidra till att slutligt förstärka stabilitetspakten för länderna i sydöstra Europa för att utveckla säkerheten och det ömsesidiga förtroendet mellan alla länder i regionen,

| e) | erinra om behovet av att internationell rätt följs och vikten av att upprätthålla det regionala samarbetet och goda förbindelser till grannländerna, genom att inta en kompromissvillig och dialoginriktad hållning i syfte att uppnå en multilateral förvaltning av fiskbeståndet i och miljön runt Adriatiska havet, |
| --- | --- |

e)

erinra om behovet av att internationell rätt följs och vikten av att upprätthålla det regionala samarbetet och goda förbindelser till grannländerna, genom att inta en kompromissvillig och dialoginriktad hållning i syfte att uppnå en multilateral förvaltning av fiskbeståndet i och miljön runt Adriatiska havet,

| f) | uppmana Kroatien att ytterligare förbättra samarbetet med Internationella krigsförbrytartribunalen för före detta Jugoslavien och erinra om att Europeiska unionen lägger stor vikt vid detta, |
| --- | --- |

f)

uppmana Kroatien att ytterligare förbättra samarbetet med Internationella krigsförbrytartribunalen för före detta Jugoslavien och erinra om att Europeiska unionen lägger stor vikt vid detta,

| g) | uppmuntra Kroatien att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra att personer som är efterlysta av krigsförbrytartribunalen för före detta Jugoslavien tar sig in på eller passerar landets territorium, i enlighet med rådets ovan nämnda gemensamma ståndpunkt, |
| --- | --- |

g)

uppmuntra Kroatien att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra att personer som är efterlysta av krigsförbrytartribunalen för före detta Jugoslavien tar sig in på eller passerar landets territorium, i enlighet med rådets ovan nämnda gemensamma ståndpunkt,

| h) | hälsa med tillfredsställelse att det hållits inhemska rättegångar mot misstänkta krigsförbrytare och understryka att misstänkta personer bör lagföras oavsett sitt etniska ursprung samt att det måste finnas en enhetlig norm för straffrättsligt ansvar och att denna skall tillämpas på alla som inför kroatisk domstol står anklagade för krigsförbrytelser, |
| --- | --- |

h)

hälsa med tillfredsställelse att det hållits inhemska rättegångar mot misstänkta krigsförbrytare och understryka att misstänkta personer bör lagföras oavsett sitt etniska ursprung samt att det måste finnas en enhetlig norm för straffrättsligt ansvar och att denna skall tillämpas på alla som inför kroatisk domstol står anklagade för krigsförbrytelser,

| i) | uppmana de kroatiska myndigheterna att fortsätta sin politik för att uppmuntra flyktingarnas återvändande genom att






  — | genomföra den rättsliga ramen på ett effektivt sätt (särskilt vad gäller återlämnande av egendom), framför allt på det lokala planet, |
| --- | --- | --- |

i)

uppmana de kroatiska myndigheterna att fortsätta sin politik för att uppmuntra flyktingarnas återvändande genom att

—

genomföra den rättsliga ramen på ett effektivt sätt (särskilt vad gäller återlämnande av egendom), framför allt på det lokala planet,

| — | införa ekonomiska stimulansåtgärder, exempelvis för att ge tillgång till bostäder, skapa arbetstillfällen och ge ekonomiskt stöd till återuppbyggnadsarbeten, |
| --- | --- |

—

införa ekonomiska stimulansåtgärder, exempelvis för att ge tillgång till bostäder, skapa arbetstillfällen och ge ekonomiskt stöd till återuppbyggnadsarbeten,

| — | skapa ett samhällsklimat och ett psykologiskt klimat som bygger på förtroende och öppenhet gentemot flyktingar och tvångsförflyttade personer, |
| --- | --- |

—

skapa ett samhällsklimat och ett psykologiskt klimat som bygger på förtroende och öppenhet gentemot flyktingar och tvångsförflyttade personer,

| j) | framhålla vikten av ett oberoende rättsväsen och uppmuntra de kroatiska myndigheterna att fullfölja den strategi som startades 2002, och som syftar till att reformera rättsväsendet, varvid Kroatien bör genomföra de nyligen antagna lagarna om skydd för vittnen, framför allt i samband med inhemska krigsförbrytarrättegångar, |
| --- | --- |

j)

framhålla vikten av ett oberoende rättsväsen och uppmuntra de kroatiska myndigheterna att fullfölja den strategi som startades 2002, och som syftar till att reformera rättsväsendet, varvid Kroatien bör genomföra de nyligen antagna lagarna om skydd för vittnen, framför allt i samband med inhemska krigsförbrytarrättegångar,

| k) | bistå de kroatiska myndigheterna på alla tänkbara sätt i deras ansträngningar att inrätta effektiva administrativa strukturer för att garantera att reformerna genomförs, |
| --- | --- |

k)

bistå de kroatiska myndigheterna på alla tänkbara sätt i deras ansträngningar att inrätta effektiva administrativa strukturer för att garantera att reformerna genomförs,

| l) | framhålla vikten av fria och oberoende medier och uppmuntra de kroatiska myndigheterna att finputsa bestämmelserna i lagen om Kroatiens radio och TV (HRT) för att undanröja möjligheterna till politisk inblandning och se till att lagen fullt ut följer EU:s normer, |
| --- | --- |

l)

framhålla vikten av fria och oberoende medier och uppmuntra de kroatiska myndigheterna att finputsa bestämmelserna i lagen om Kroatiens radio och TV (HRT) för att undanröja möjligheterna till politisk inblandning och se till att lagen fullt ut följer EU:s normer,

| m) | uppmuntra alla medborgare och icke-statliga organisationer att aktivt delta i befästandet av demokratin, och vinnlägga sig om att garantera de etniska minoriteternas och romernas rättigheter, |
| --- | --- |

m)

uppmuntra alla medborgare och icke-statliga organisationer att aktivt delta i befästandet av demokratin, och vinnlägga sig om att garantera de etniska minoriteternas och romernas rättigheter,

| n) | välkomna att företrädare för den serbiska minoriteten getts plats i den kroatiska regeringen och att åtta företrädare för de etniska minoriteterna valts in i det kroatiska parlamentet, något som möjliggjorts genom den nya ändrade vallagen, som därmed har ökat minoritetsföreträdarnas antal i förhållande till parlamentets tidigare sammansättning, |
| --- | --- |

n)

välkomna att företrädare för den serbiska minoriteten getts plats i den kroatiska regeringen och att åtta företrädare för de etniska minoriteterna valts in i det kroatiska parlamentet, något som möjliggjorts genom den nya ändrade vallagen, som därmed har ökat minoritetsföreträdarnas antal i förhållande till parlamentets tidigare sammansättning,

| o) | uppmuntra Kroatien att fullfölja de ekonomiska och strukturella reformerna för att utveckla och garantera en livskraftig marknadsekonomi och samtidigt peka på behovet av att garantera öppenhet och påskynda privatiseringsprocessen, |
| --- | --- |

o)

uppmuntra Kroatien att fullfölja de ekonomiska och strukturella reformerna för att utveckla och garantera en livskraftig marknadsekonomi och samtidigt peka på behovet av att garantera öppenhet och påskynda privatiseringsprocessen,

| p) | uppmana de nya medlemsstaterna att aktivt medverka i Kroatiens strävanden att ansluta sig till EU, genom att låta Kroatien ta del av deras kunskap om regionen och deras erfarenheter under denna reformperiod, |
| --- | --- |

p)

uppmana de nya medlemsstaterna att aktivt medverka i Kroatiens strävanden att ansluta sig till EU, genom att låta Kroatien ta del av deras kunskap om regionen och deras erfarenheter under denna reformperiod,

| q) | insistera på att de medlemsstater som ännu inte ratificerat stabiliserings- och associeringsavtalet, gör detta, |
| --- | --- |

q)

insistera på att de medlemsstater som ännu inte ratificerat stabiliserings- och associeringsavtalet, gör detta,

| r) | uppmana Kroatien att fullfölja korruptionsbekämpningen, som måste stöttas med hjälp av en effektivt genomförd lagstiftning inom detta område, |
| --- | --- |

r)

uppmana Kroatien att fullfölja korruptionsbekämpningen, som måste stöttas med hjälp av en effektivt genomförd lagstiftning inom detta område,

| s) | planera ett ökat stöd från unionen genom att, som en förstärkning av programmen Cards, Sapard och ISPA samt instrument som t.ex. partnersamverkan (”twinning”) och Byrån för tekniskt stöd och informationsutbyte (Taiex), uppbåda extra finansiella resurser via EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och de internationella finansiella institutionerna, samt från privata investeringskällor, i syfte att så effektivt som möjligt främja reformprocessen och garantera finansieringen av nätverk och infrastrukturer inom sektorer av central betydelse för landets ekonomi liksom också flyktingars vidarebosättningsprogram, |
| --- | --- |

s)

planera ett ökat stöd från unionen genom att, som en förstärkning av programmen Cards, Sapard och ISPA samt instrument som t.ex. partnersamverkan (”twinning”) och Byrån för tekniskt stöd och informationsutbyte (Taiex), uppbåda extra finansiella resurser via EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och de internationella finansiella institutionerna, samt från privata investeringskällor, i syfte att så effektivt som möjligt främja reformprocessen och garantera finansieringen av nätverk och infrastrukturer inom sektorer av central betydelse för landets ekonomi liksom också flyktingars vidarebosättningsprogram,

| t) | främja informationen om Europeiska unionen, unionens värderingar och om de fördelar och skyldigheter som ett medlemskap medför, |
| --- | --- |

t)

främja informationen om Europeiska unionen, unionens värderingar och om de fördelar och skyldigheter som ett medlemskap medför,

| u) | välkomna Kroatiens beslut att knyta sin framtid till EU:s framtid, normer och demokratiska funktioner samt till EU:s värderingar som är gemensamma för alla europeiska folk. |
| --- | --- |

u)

välkomna Kroatiens beslut att knyta sin framtid till EU:s framtid, normer och demokratiska funktioner samt till EU:s värderingar som är gemensamma för alla europeiska folk.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och, för kännedom, till kommissionen samt till Kroatiens regering och parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och, för kännedom, till kommissionen samt till Kroatiens regering och parlament.

---

(1)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 122.

(2)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 123.

(3)  EGT C 178, 22.6.2001, s. 297.

(4)  EGT C 223, 8.8.2001, s. 168.

(5)  P5_TA(2003)0523.

P5_TA(2004)0274

Turkiets framsteg på vägen mot anslutning

Europaparlamentets resolution om kommissionens återkommande rapport 2003 om de framsteg som gjorts av Turkiet på vägen till anslutning (KOM(2003) 676 — SEK(2003) 1212 (C5-0535/2003 — 2003/2204(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens strategidokument om Bulgariens, Rumäniens och Turkiets framsteg på vägen mot anslutning av den 5 november 2003 (KOM(2003) 676), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens strategidokument om Bulgariens, Rumäniens och Turkiets framsteg på vägen mot anslutning av den 5 november 2003 (KOM(2003) 676),

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens återkommande rapport 2003 om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning av den 5 november 2003 (SEK(2003) 1212), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens återkommande rapport 2003 om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning av den 5 november 2003 (SEK(2003) 1212),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juni 2003 om Turkiets ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juni 2003 om Turkiets ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådens slutsatser (Thessaloniki den 19-20 juni 2003 och Bryssel den 12 december 2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådens slutsatser (Thessaloniki den 19-20 juni 2003 och Bryssel den 12 december 2003),

| — | med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för regionalpolitik, transport och turism och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor, (A5-0204/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhet och försvarspolitik och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för regionalpolitik, transport och turism och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor, (A5-0204/2004), och av följande skäl:

| A. | Trots starka motkrafter har modiga steg tagits efter ovannämnda resolution av den 5 juni 2003, men på många områden krävs fortfarande reformer och en konsekvent tillämpning av dem. |
| --- | --- |

A.

Trots starka motkrafter har modiga steg tagits efter ovannämnda resolution av den 5 juni 2003, men på många områden krävs fortfarande reformer och en konsekvent tillämpning av dem.

| B. | Trots den turkiska regeringens beslutsamhet uppfyller Turkiet ännu inte de politiska Köpenhamnskriterierna, och en tydlig ram för att garantera de politiska, medborgerliga, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna har ännu inte upprättats, och det behövs mer långtgående ansträngningar än reparationer och ändringar, få lagen och dess praktiska tillämpning att bättre stämma överens, vilket kommer att understryka den genomgripande och grundläggande omvandling som Turkiet genomgår på vägen mot anslutning. |
| --- | --- |

B.

Trots den turkiska regeringens beslutsamhet uppfyller Turkiet ännu inte de politiska Köpenhamnskriterierna, och en tydlig ram för att garantera de politiska, medborgerliga, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna har ännu inte upprättats, och det behövs mer långtgående ansträngningar än reparationer och ändringar, få lagen och dess praktiska tillämpning att bättre stämma överens, vilket kommer att understryka den genomgripande och grundläggande omvandling som Turkiet genomgår på vägen mot anslutning.

| C. | Trots vissa ändringar som gjorts som en del av de politiska reformpaketen och som innebär betydande framsteg mot att uppnå överensstämmelse med de politiska Köpenhamnskriterierna, har Turkiet behållit den konstitution som antogs 1982 under militärregimen och som återspeglar en i stort sett auktoritär åskådning. |
| --- | --- |

C.

Trots vissa ändringar som gjorts som en del av de politiska reformpaketen och som innebär betydande framsteg mot att uppnå överensstämmelse med de politiska Köpenhamnskriterierna, har Turkiet behållit den konstitution som antogs 1982 under militärregimen och som återspeglar en i stort sett auktoritär åskådning.

| D. | Många länder som kommer att ansluta sig till Europeiska unionen i maj 2004 (bland andra Polen) har antagit en ny konstitution, och de betraktar denna åtgärd som ett avstamp för reformprocessen och moderniseringen av deras samhälle och stat. |
| --- | --- |

D.

Många länder som kommer att ansluta sig till Europeiska unionen i maj 2004 (bland andra Polen) har antagit en ny konstitution, och de betraktar denna åtgärd som ett avstamp för reformprocessen och moderniseringen av deras samhälle och stat.

| E. | AKP-regeringen har påskyndat och genomfört särskilda åtgärder för att fortsätta på den inslagna vägen med reformer trots en besvärlig internationell (kriget i Irak) och intern situation (terroristattentat), vilket visar att det för de turkiska myndigheterna är strategiskt viktigt att fullständigt uppfylla Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

E.

AKP-regeringen har påskyndat och genomfört särskilda åtgärder för att fortsätta på den inslagna vägen med reformer trots en besvärlig internationell (kriget i Irak) och intern situation (terroristattentat), vilket visar att det för de turkiska myndigheterna är strategiskt viktigt att fullständigt uppfylla Köpenhamnskriterierna.

| F. | En eventuell anslutning måste i slutändan motsvara EU-medborgarnas förväntningar, och de måste därför övertygas om att reformerna är demokratiska och att de faktiskt genomförs. |
| --- | --- |

F.

En eventuell anslutning måste i slutändan motsvara EU-medborgarnas förväntningar, och de måste därför övertygas om att reformerna är demokratiska och att de faktiskt genomförs.

| G. | Unionen måste förbereda sig för Turkiets anslutning genom åtgärder som ser till att unionen fungerar på ett smidigt sätt ifall rådet beslutar om att anslutningsförhandlingar skall inledas. |
| --- | --- |

G.

Unionen måste förbereda sig för Turkiets anslutning genom åtgärder som ser till att unionen fungerar på ett smidigt sätt ifall rådet beslutar om att anslutningsförhandlingar skall inledas.

| H. | En rättvis, hållbar och fungerande lösning på Cypernfrågan, på basis av FN:s plan, är av grundläggande betydelse för förbindelserna mellan EU och Turkiet och Turkiets anspråk på medlemskap i EU; en sådan lösning måste respektera de så kallade Balladur-principerna (inga gränsproblem utan goda relationer till grannstaterna, garanterade mänskliga rättigheter) som alla nuvarande och framtida anslutningskandidater skall uppfylla. |
| --- | --- |

H.

En rättvis, hållbar och fungerande lösning på Cypernfrågan, på basis av FN:s plan, är av grundläggande betydelse för förbindelserna mellan EU och Turkiet och Turkiets anspråk på medlemskap i EU; en sådan lösning måste respektera de så kallade Balladur-principerna (inga gränsproblem utan goda relationer till grannstaterna, garanterade mänskliga rättigheter) som alla nuvarande och framtida anslutningskandidater skall uppfylla.

| I. | En förutsättning för att anslutningsförhandlingar skall kunna inledas är att de politiska Köpenhamnskriterierna uppfylls. |
| --- | --- |

I.

En förutsättning för att anslutningsförhandlingar skall kunna inledas är att de politiska Köpenhamnskriterierna uppfylls.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att AKP-regeringen och en stor majoritet av de folkvalda parlamentsledamöterna har en stark motivation och den politiska viljan att genomföra reformer som för Turkiet kan betecknas vara revolutionerande, inte bara för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, i enlighet med de turkiska myndigheternas ofta uttalade utfästelser om att hålla fast vid demokrati och Europa, utan även för att utveckla de ekonomiska, sociala och politiska villkoren för det turkiska folket. Europaparlamentet påpekar att dessa reformer endast kan bedömas på grundval av deras faktiska genomförande i daglig praxis inom rättsväsendet, säkerhetssystemet och inom såväl den civila som militära förvaltningen på alla nivåer, och de måste ha stöd i samhället. Det är en tidskrävande process som innebär att Turkiet även fortsättningsvis måste fatta beslut av grundläggande betydelse, varför det även i fortsättningen kommer att vara mycket viktigt med europeisk hjälp. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att AKP-regeringen och en stor majoritet av de folkvalda parlamentsledamöterna har en stark motivation och den politiska viljan att genomföra reformer som för Turkiet kan betecknas vara revolutionerande, inte bara för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, i enlighet med de turkiska myndigheternas ofta uttalade utfästelser om att hålla fast vid demokrati och Europa, utan även för att utveckla de ekonomiska, sociala och politiska villkoren för det turkiska folket. Europaparlamentet påpekar att dessa reformer endast kan bedömas på grundval av deras faktiska genomförande i daglig praxis inom rättsväsendet, säkerhetssystemet och inom såväl den civila som militära förvaltningen på alla nivåer, och de måste ha stöd i samhället. Det är en tidskrävande process som innebär att Turkiet även fortsättningsvis måste fatta beslut av grundläggande betydelse, varför det även i fortsättningen kommer att vara mycket viktigt med europeisk hjälp.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det ankommer på Turkiet att självständigt besluta om man vill eller förmår anta EU:s principer och politiska värderingar såsom lämpliga för den turkiska staten och det turkiska samhället, eller att avvisa dem som olämpliga för Turkiet. Parlamentet anser därför att det är angeläget att intensifiera alla åtgärder av politisk och kulturell natur som bidrar till ökad kunskap om dessa värden bland Turkiets medborgare, samt också till kunskap om Turkiet bland Europeiska unionens medborgare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att det ankommer på Turkiet att självständigt besluta om man vill eller förmår anta EU:s principer och politiska värderingar såsom lämpliga för den turkiska staten och det turkiska samhället, eller att avvisa dem som olämpliga för Turkiet. Parlamentet anser därför att det är angeläget att intensifiera alla åtgärder av politisk och kulturell natur som bidrar till ökad kunskap om dessa värden bland Turkiets medborgare, samt också till kunskap om Turkiet bland Europeiska unionens medborgare.

| 3. | Europaparlamentet finner, med hänvisning till kommissionens senaste utvecklingsrapport, att Turkiet på många områden har genomfört reformer som utgör viktiga steg, men att det återstår många steg att ta. Parlamentet hänvisar därvid till kommissionens återhållsamma formulering till exempel i fråga om att lätta på restriktionerna, medan de politiska kriterierna behöver uppfyllas mer noggrant. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet finner, med hänvisning till kommissionens senaste utvecklingsrapport, att Turkiet på många områden har genomfört reformer som utgör viktiga steg, men att det återstår många steg att ta. Parlamentet hänvisar därvid till kommissionens återhållsamma formulering till exempel i fråga om att lätta på restriktionerna, medan de politiska kriterierna behöver uppfyllas mer noggrant.

| 4. | Europaparlamentet betraktar den övervakningsgrupp som nyligen upprättats av regeringen som ett viktigt initiativ. Gruppen har som mål att övervaka det faktiska genomförandet av reformerna och står öppen för information från ambassader och människorättsorganisationer. Att gruppen inrättats är viktigt framför allt för att det är ett utslag av Turkiets vilja att göra framsteg när det gäller att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betraktar den övervakningsgrupp som nyligen upprättats av regeringen som ett viktigt initiativ. Gruppen har som mål att övervaka det faktiska genomförandet av reformerna och står öppen för information från ambassader och människorättsorganisationer. Att gruppen inrättats är viktigt framför allt för att det är ett utslag av Turkiets vilja att göra framsteg när det gäller att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de konstitutionella ändringar som gjorts i de sju ”harmoniseringspaketen” vilka obestridligen har förbättrat de hittills gällande bestämmelserna och anser att utarbetandet av en ny konstitution kan bli en ytterligare och kompletterande återspegling av de mycket grundläggande förändringar som krävs för ett EU-medlemskap. Parlamentet konstaterar att en modern konstitution kan utgöra grunden för en modernisering av staten i Turkiet, av det slag som de politiska Köpenhamnskriterierna kräver, och att en sådan konstitution uttryckligen måste grundas på rättsstatens principer och demokratins grundvalar, varvid individens och minoriteternas rättigheter måste komma i balans med de kollektiva rättigheterna i enlighet med de standarder som gäller inom EU samt respektera internationell rätt. Europaparlamentet förväntar sig att flera viktiga åtgärder skall vidtas för en översyn av det nationella säkerhetsrådets roll, vilka bör leda till att alla hänvisningar till säkerhetsrådets nuvarande roll tas bort från grundlagen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de konstitutionella ändringar som gjorts i de sju ”harmoniseringspaketen” vilka obestridligen har förbättrat de hittills gällande bestämmelserna och anser att utarbetandet av en ny konstitution kan bli en ytterligare och kompletterande återspegling av de mycket grundläggande förändringar som krävs för ett EU-medlemskap. Parlamentet konstaterar att en modern konstitution kan utgöra grunden för en modernisering av staten i Turkiet, av det slag som de politiska Köpenhamnskriterierna kräver, och att en sådan konstitution uttryckligen måste grundas på rättsstatens principer och demokratins grundvalar, varvid individens och minoriteternas rättigheter måste komma i balans med de kollektiva rättigheterna i enlighet med de standarder som gäller inom EU samt respektera internationell rätt. Europaparlamentet förväntar sig att flera viktiga åtgärder skall vidtas för en översyn av det nationella säkerhetsrådets roll, vilka bör leda till att alla hänvisningar till säkerhetsrådets nuvarande roll tas bort från grundlagen.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att Turkiet, med tanke på stödet från politiker, vetenskapsmän och rättsväsendet, har förmågan att genomföra ett så omfattande projekt och uppmanar Turkiet att samarbeta nära med Europarådets Venedigkommitté för att anta en ny och modern konstitution. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygat om att Turkiet, med tanke på stödet från politiker, vetenskapsmän och rättsväsendet, har förmågan att genomföra ett så omfattande projekt och uppmanar Turkiet att samarbeta nära med Europarådets Venedigkommitté för att anta en ny och modern konstitution.

| 7. | Europaparlamentet anser att kommissionens föranslutningsstrategi systematiskt bör åtgärda rättsstatens brister och det demokratiska underskottet. Parlamentet bekräftar att Köpenhamnskriterierna har absolut prioritet för EU:s medlemsstater och att ett sådant tillvägagångssätt kan leda till en öppning av behandlingen av de övriga 31 kapitlen (antagande av regelverket) anser att det i detta program kan behandlas sådana ärenden som utarbetandet av en ny demokratisk konstitution, arméns ställning, statens och rättsväsendets filosofi, organisationen av förvaltningen, behandlingen av minoriteter och religionsfrihet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att kommissionens föranslutningsstrategi systematiskt bör åtgärda rättsstatens brister och det demokratiska underskottet. Parlamentet bekräftar att Köpenhamnskriterierna har absolut prioritet för EU:s medlemsstater och att ett sådant tillvägagångssätt kan leda till en öppning av behandlingen av de övriga 31 kapitlen (antagande av regelverket) anser att det i detta program kan behandlas sådana ärenden som utarbetandet av en ny demokratisk konstitution, arméns ställning, statens och rättsväsendets filosofi, organisationen av förvaltningen, behandlingen av minoriteter och religionsfrihet.

| 8. | Europaparlamentet beklagar det fortsatta problemet med de extremt höga siffrorna vad gäller vapeninnehav och användning av vapen i Turkiet. De turkiska myndigheterna uppmanas vidta åtgärder för att komma till rätta med detta problem, och beakta bestämmelserna i direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (3). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar det fortsatta problemet med de extremt höga siffrorna vad gäller vapeninnehav och användning av vapen i Turkiet. De turkiska myndigheterna uppmanas vidta åtgärder för att komma till rätta med detta problem, och beakta bestämmelserna i direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (3).

De politiska Köpenhamnskriterierna

Organisationen av staten

| 9. | Europaparlamentet anser att minskningen av arméns politiska och samhälleliga makt är en svår men oundviklig process. Europaparlamentet finner att Turkiets nuvarande hållning i Cypern-konflikten även återspeglar arméns politiska inflytande. Parlamentet uttalar sitt förtroende för AKP-regeringen när det gäller att hävda de demokratiska värderingarna och uppmanar den att fortsätta sin kamp mot extrem nationalism och byråkratisk tröghet på alla plan inom den turkiska staten samt bjuda motstånd mot motkrafterna inom armén, rättsväsendet, den nationella och lokala förvaltningen samt inom vissa delar av det turkiska samhället. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att minskningen av arméns politiska och samhälleliga makt är en svår men oundviklig process. Europaparlamentet finner att Turkiets nuvarande hållning i Cypern-konflikten även återspeglar arméns politiska inflytande. Parlamentet uttalar sitt förtroende för AKP-regeringen när det gäller att hävda de demokratiska värderingarna och uppmanar den att fortsätta sin kamp mot extrem nationalism och byråkratisk tröghet på alla plan inom den turkiska staten samt bjuda motstånd mot motkrafterna inom armén, rättsväsendet, den nationella och lokala förvaltningen samt inom vissa delar av det turkiska samhället.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att regeringen är i färd med att föra in försvarsutgifterna under parlamentarisk kontroll, men pekar bekymrat arméns inflytelserika (formella och informella) nätverk som bl.a. består av s.k. tankesmedjor, företag och fonder och som kan bli ett hinder för en reform av staten. Parlamentet riktar en kraftfull uppmaning om att EU:s regler inom bolagslagstiftningen, konkurrenspolitiken och ekonomiskt ansvar bör tillämpas utan inskränkningar på de företag som har förbindelser med militären. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att regeringen är i färd med att föra in försvarsutgifterna under parlamentarisk kontroll, men pekar bekymrat arméns inflytelserika (formella och informella) nätverk som bl.a. består av s.k. tankesmedjor, företag och fonder och som kan bli ett hinder för en reform av staten. Parlamentet riktar en kraftfull uppmaning om att EU:s regler inom bolagslagstiftningen, konkurrenspolitiken och ekonomiskt ansvar bör tillämpas utan inskränkningar på de företag som har förbindelser med militären.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att omvandla de nuvarande utbildningsmyndigheterna (YÖK) och de audiovisuella medierna (RTÜK), som fungerar som övervakningsorgan, till nya helt demokratiska råd som inte står under någon militär kontroll, efter förebild av och enligt de regler som gäller i EU:s medlemsstater. Parlamentet understryker att dessa reformer bör stärka institutionerna för högre utbildning och vetenskap så de kan arbeta självständigt, utan påverkan utifrån, och sträva efter högsta möjliga akademiska kvalitet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att omvandla de nuvarande utbildningsmyndigheterna (YÖK) och de audiovisuella medierna (RTÜK), som fungerar som övervakningsorgan, till nya helt demokratiska råd som inte står under någon militär kontroll, efter förebild av och enligt de regler som gäller i EU:s medlemsstater. Parlamentet understryker att dessa reformer bör stärka institutionerna för högre utbildning och vetenskap så de kan arbeta självständigt, utan påverkan utifrån, och sträva efter högsta möjliga akademiska kvalitet.

| 12. | Europaparlamentet anser att myndigheterna måste göra allt för att åstadkomma en mentalitetsförändring inom förvaltningen genom att arbeta med kompetenshöjning (bland annat genom omskolning, deltagande i europeiska seminarier och utbytesprogram) och framför allt genom att främja anställningen av nya tjänstemän med större förståelse för de lagar och de processer som krävs för ett medlemskap i EU. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att myndigheterna måste göra allt för att åstadkomma en mentalitetsförändring inom förvaltningen genom att arbeta med kompetenshöjning (bland annat genom omskolning, deltagande i europeiska seminarier och utbytesprogram) och framför allt genom att främja anställningen av nya tjänstemän med större förståelse för de lagar och de processer som krävs för ett medlemskap i EU.

Rättsstat och demokrati

| 13. | Europaparlamentet hänvisar på nytt till betydelsen av ett aktivt samhälleligt mittfält för att förstärka samhällets demokratiska karaktär och för att skapa en plattform för reformerna hos befolkningen och anser att myndigheterna i större omfattning måste stimulera bildandet av samhällsorganisationer och deras verksamhet. Parlamentet välkomnar i det avseendet den nyligen organiserade avdelningen för föreningar inom inrikesministeriet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet hänvisar på nytt till betydelsen av ett aktivt samhälleligt mittfält för att förstärka samhällets demokratiska karaktär och för att skapa en plattform för reformerna hos befolkningen och anser att myndigheterna i större omfattning måste stimulera bildandet av samhällsorganisationer och deras verksamhet. Parlamentet välkomnar i det avseendet den nyligen organiserade avdelningen för föreningar inom inrikesministeriet.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att genomsnittsmedborgaren i Turkiet (allmänna opinionen) måste få mer information om EU:s värderingar och ideal och uppmanar de statliga myndigheterna att engagera sig i en dialog och samarbeta med företrädare för frivilligorganisationer och, via dem, med det civila samhället. Parlamentet anser att denna dialog är nödvändig för att de mentalitetsförändringar som måste åtfölja den senaste tidens normativa reformer skall kunna ske. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att genomsnittsmedborgaren i Turkiet (allmänna opinionen) måste få mer information om EU:s värderingar och ideal och uppmanar de statliga myndigheterna att engagera sig i en dialog och samarbeta med företrädare för frivilligorganisationer och, via dem, med det civila samhället. Parlamentet anser att denna dialog är nödvändig för att de mentalitetsförändringar som måste åtfölja den senaste tidens normativa reformer skall kunna ske.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att föreningsfriheten inte är helt garanterad och att dialogen mellan arbetsmarknadens parter fortfarande är ytterst begränsad. Parlamentet understryker att de turkiska myndigheterna omedelbart måste vidta åtgärder för att undanröja restriktionerna och ge fackföreningslagstiftningen samma ställning som i övriga EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att föreningsfriheten inte är helt garanterad och att dialogen mellan arbetsmarknadens parter fortfarande är ytterst begränsad. Parlamentet understryker att de turkiska myndigheterna omedelbart måste vidta åtgärder för att undanröja restriktionerna och ge fackföreningslagstiftningen samma ställning som i övriga EU-medlemsstater.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den inom regeringen, parlamentet och rättsväsendet uttalande önskan att avskaffa de statliga säkerhetsdomstolarna och uppmanar regeringen att lägga fram ett förslag för parlamentet så fort som möjligt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den inom regeringen, parlamentet och rättsväsendet uttalande önskan att avskaffa de statliga säkerhetsdomstolarna och uppmanar regeringen att lägga fram ett förslag för parlamentet så fort som möjligt.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att Turkiet blir medlem i GRECO (Groupe d'Etats contre la corruption) inom Europarådet. Europaparlamentet anser emellertid att ansträngningarna att bekämpa korruptionen bör fortsätta, för detta fenomen har en vid spridning inom många områden av samhällslivet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att Turkiet blir medlem i GRECO (Groupe d'Etats contre la corruption) inom Europarådet. Europaparlamentet anser emellertid att ansträngningarna att bekämpa korruptionen bör fortsätta, för detta fenomen har en vid spridning inom många områden av samhällslivet.

| 18. | Europaparlamentet betonar behovet både av att följa internationell rätt och att acceptera att gemenskapslagstiftningen har företräde framför nationell rätt (artikel 90 i konstitutionen är tvetydig), med hänsyn till att delning eller partiell överföring av suveräniteten är en väsentlig förutsättning för medlemskap i EU. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar behovet både av att följa internationell rätt och att acceptera att gemenskapslagstiftningen har företräde framför nationell rätt (artikel 90 i konstitutionen är tvetydig), med hänsyn till att delning eller partiell överföring av suveräniteten är en väsentlig förutsättning för medlemskap i EU.

| 19. | Europaparlamentet understryker Internationella brottmålsdomstolens betydelse för Europeiska unionen och rekommenderar därför de turkiska myndigheterna att så snabbt som möjligt underteckna och ratificera Internationella brottmålsdomstolens Romstadga. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker Internationella brottmålsdomstolens betydelse för Europeiska unionen och rekommenderar därför de turkiska myndigheterna att så snabbt som möjligt underteckna och ratificera Internationella brottmålsdomstolens Romstadga.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet ännu en gång att ofördröjligen genomföra domarna från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och påpekar att det inte finns något utrymme för en friare hållning och en egen tolkning. Europaparlamentet välkomnar utbetalningen av en skälig ersättning i det långdragna fallet Loizidou och uppmanar Turkiet att utan ytterligare dröjsmål genomföra domstolens första dom i detta mål (1996) samt återställa rätten till fredligt nyttjande av egendom för Loizidou och alla andra tvångsfördrivna personer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet ännu en gång att ofördröjligen genomföra domarna från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och påpekar att det inte finns något utrymme för en friare hållning och en egen tolkning. Europaparlamentet välkomnar utbetalningen av en skälig ersättning i det långdragna fallet Loizidou och uppmanar Turkiet att utan ytterligare dröjsmål genomföra domstolens första dom i detta mål (1996) samt återställa rätten till fredligt nyttjande av egendom för Loizidou och alla andra tvångsfördrivna personer.

| 21. | Europaparlamentet beklagar förloppet av den återupptagna processen mot Leyla Zana, mottagare av Sacharovpriset, och tre andra f.d. parlamentsledamöter för Demokratiska partiet (DEP). Parlamentet pekar på att detta fall visas klyftan mellan det turkiska rättssystemet och EU:s samt upprepar sitt krav om amnesti för alla åsiktsfångar (bland dem Leyla Zana och de tre andra f. d. parlamentsledamöterna av kurdisk härkomst). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar förloppet av den återupptagna processen mot Leyla Zana, mottagare av Sacharovpriset, och tre andra f.d. parlamentsledamöter för Demokratiska partiet (DEP). Parlamentet pekar på att detta fall visas klyftan mellan det turkiska rättssystemet och EU:s samt upprepar sitt krav om amnesti för alla åsiktsfångar (bland dem Leyla Zana och de tre andra f. d. parlamentsledamöterna av kurdisk härkomst).

| 22. | Europaparlamentet betonar betydelsen av fortsatta ansträngningar för att göra rättsväsendet kompetent och oberoende samt uppmanar myndigheterna att se till att ändringarna i lagstiftningen leder till en ändring av mentalitet och uppförande inom alla delar av rättsväsendet. Parlamentet yrkar på fortsatta utbytes- och utbildningsprogram för åklagare och domare och fortsatt deltagande i symposier om EU-rätten. Det betonar vikten av att turkiska utbildare fortbildas och välkomnar de nuvarande projekt som inletts av Europarådet i syfte att förmedla utbildning inom rättsväsendet i olika aspekter av europeisk rätt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar betydelsen av fortsatta ansträngningar för att göra rättsväsendet kompetent och oberoende samt uppmanar myndigheterna att se till att ändringarna i lagstiftningen leder till en ändring av mentalitet och uppförande inom alla delar av rättsväsendet. Parlamentet yrkar på fortsatta utbytes- och utbildningsprogram för åklagare och domare och fortsatt deltagande i symposier om EU-rätten. Det betonar vikten av att turkiska utbildare fortbildas och välkomnar de nuvarande projekt som inletts av Europarådet i syfte att förmedla utbildning inom rättsväsendet i olika aspekter av europeisk rätt.

| 23. | Europaparlamentet fördömer den politiska förföljelse som partier såsom HADEP och DEHAP är utsatta för och som till och med kan leda till att partierna förbjuds. Parlamentet betraktar detta som en kränkning av yttrandefriheten, organisationsfriheten och mötesfriheten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet fördömer den politiska förföljelse som partier såsom HADEP och DEHAP är utsatta för och som till och med kan leda till att partierna förbjuds. Parlamentet betraktar detta som en kränkning av yttrandefriheten, organisationsfriheten och mötesfriheten.

| 24. | Europaparlamentet kräver att valsystemet skall reformeras genom att tioprocentströskeln sänks, så att en bredare representation av politiska krafter i nationalförsamlingen kan komma till stånd, även med företrädesvis kurdiska partier. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att valsystemet skall reformeras genom att tioprocentströskeln sänks, så att en bredare representation av politiska krafter i nationalförsamlingen kan komma till stånd, även med företrädesvis kurdiska partier.

Situationen för de mänskliga rättigheterna och skyddet av minoriteter

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande förekommer tortyr och misshandel. Europaparlamentet påminner om regeringens nolltoleranspolitik när det gäller tortyr och beklagar att det gjorts föga framsteg när det gäller att ställa utövarna av tortyr inför rätta. Europaparlamentet insisterar på att det krävs utbildningsansträngningar för att ändra polisstyrkans vaksamhet så att lagen respekteras strikt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande förekommer tortyr och misshandel. Europaparlamentet påminner om regeringens nolltoleranspolitik när det gäller tortyr och beklagar att det gjorts föga framsteg när det gäller att ställa utövarna av tortyr inför rätta. Europaparlamentet insisterar på att det krävs utbildningsansträngningar för att ändra polisstyrkans vaksamhet så att lagen respekteras strikt.

| 26. | Europaparlamentet fördömer myndigheternas skrämseltaktik mot människorättsförkämpar eller människorättsorganisationer samt deras sätt att fortgående lägga hinder i vägen för dem. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet fördömer myndigheternas skrämseltaktik mot människorättsförkämpar eller människorättsorganisationer samt deras sätt att fortgående lägga hinder i vägen för dem.

| 27. | Europaparlamentet ser med intresse fram mot det aviserade genomförandet av rätten till sändningar på andra språk än turkiska. Europaparlamentet uppmanar det audiovisuella rådet (RTÜK) att ta itu med ansökningarna om sändningar på olika språk och dialekter, och att undanröja extra hinder eller begränsningar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet ser med intresse fram mot det aviserade genomförandet av rätten till sändningar på andra språk än turkiska. Europaparlamentet uppmanar det audiovisuella rådet (RTÜK) att ta itu med ansökningarna om sändningar på olika språk och dialekter, och att undanröja extra hinder eller begränsningar.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att göra mer för genomförandet av sådana ändringar i lagstiftningen som möjliggör undervisning på andra traditionella språk än turkiska samt användning av andra språk än turkiska i massmedierna. Parlamentet påpekar hur viktiga dessa reformer är för den kurdiska befolkningen (den största minoriteten) och förväntar sig att myndigheterna skall tillhandahålla de medel som behövs för att stimulera den socioekonomiska utvecklingen av de kurdiska regionerna, i synnerhet i sydöstra Turkiet, för att skapa sådana förhållanden att den kurdiska befolkningen kan bygga en framtid med fred och välstånd. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att göra mer för genomförandet av sådana ändringar i lagstiftningen som möjliggör undervisning på andra traditionella språk än turkiska samt användning av andra språk än turkiska i massmedierna. Parlamentet påpekar hur viktiga dessa reformer är för den kurdiska befolkningen (den största minoriteten) och förväntar sig att myndigheterna skall tillhandahålla de medel som behövs för att stimulera den socioekonomiska utvecklingen av de kurdiska regionerna, i synnerhet i sydöstra Turkiet, för att skapa sådana förhållanden att den kurdiska befolkningen kan bygga en framtid med fred och välstånd.

| 29. | Europaparlamentet ser med oro på att våld i hemmet och andra former av våld mot kvinnor fortfarande förekommer i stor utsträckning. Turkiet uppmanas att ge våldsoffren fullständigt rättsligt skydd samt rättslig och ekonomisk hjälp. Man bör också tillhandahålla logi eller andra former av härbärgering, vilket i stort sett inte finns. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sin noggranna övervakning av utvecklingen på detta område. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet ser med oro på att våld i hemmet och andra former av våld mot kvinnor fortfarande förekommer i stor utsträckning. Turkiet uppmanas att ge våldsoffren fullständigt rättsligt skydd samt rättslig och ekonomisk hjälp. Man bör också tillhandahålla logi eller andra former av härbärgering, vilket i stort sett inte finns. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sin noggranna övervakning av utvecklingen på detta område.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att uppta jämställdhet som en del av det sjätte reformpaketet för strafflagstiftningen, enligt artikel 51 i de allmänna bestämmelserna. Denna artikel berör brott som begås under extrem provokation och tillämpas på brott som traditionellt sett betraktas som brott som skadar hedern. Turkiet uppmanas även att ta bort strafflindringen vid ”hedersbrott”, vilken bygger på sedvänja och tradition (artikel 462). Parlamentet konstaterar att sådana brott bör betraktas som mord. Begreppet ”oskuld” bör tas bort från strafflagstiftningens bestämmelser om våldtäktsbrott. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att uppta jämställdhet som en del av det sjätte reformpaketet för strafflagstiftningen, enligt artikel 51 i de allmänna bestämmelserna. Denna artikel berör brott som begås under extrem provokation och tillämpas på brott som traditionellt sett betraktas som brott som skadar hedern. Turkiet uppmanas även att ta bort strafflindringen vid ”hedersbrott”, vilken bygger på sedvänja och tradition (artikel 462). Parlamentet konstaterar att sådana brott bör betraktas som mord. Begreppet ”oskuld” bör tas bort från strafflagstiftningens bestämmelser om våldtäktsbrott.

| 31. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över det turkiska förbehållet beträffande artikel 27 i avtalet om medborgerliga och politiska rättigheter med en långtgående begränsning av räckvidden för etniska, religiösa och språkliga minoriteters rätt att behålla sin kultur, utöva sin egen religion eller använda sitt eget språk. Europaparlamentet hänvisar i förlängningen av detta till de begränsningar av mötesfriheten som fortfarande gäller. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över det turkiska förbehållet beträffande artikel 27 i avtalet om medborgerliga och politiska rättigheter med en långtgående begränsning av räckvidden för etniska, religiösa och språkliga minoriteters rätt att behålla sin kultur, utöva sin egen religion eller använda sitt eget språk. Europaparlamentet hänvisar i förlängningen av detta till de begränsningar av mötesfriheten som fortfarande gäller.

| 32. | Europaparlamentet betonar uttryckligen att 1923 års Lausannefördrag om minoriteternas ställning inte får tolkas som minimibestämmelser, eftersom det inte stämmer överens med EU:s gällande grundläggande rättigheter. Parlamentet konstaterar att konstitutionen redan i artikel 10 innehåller principen om allas likhet inför lagen samt hänvisar till att införandet av en ny konstitution måste utesluta en sådan minimalistisk tolkning av Lausannefördraget. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar uttryckligen att 1923 års Lausannefördrag om minoriteternas ställning inte får tolkas som minimibestämmelser, eftersom det inte stämmer överens med EU:s gällande grundläggande rättigheter. Parlamentet konstaterar att konstitutionen redan i artikel 10 innehåller principen om allas likhet inför lagen samt hänvisar till att införandet av en ny konstitution måste utesluta en sådan minimalistisk tolkning av Lausannefördraget.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att det på området för yttrandefrihet har genomförts ett antal anpassningar av lagstiftningen. Europaparlamentet fördömer emellertid att åklagare fortfarande kan utnyttja bestämmelser i strafflagen (artikel 312 och 169) och alternativ i antiterroristlagen (artikel 7) i syfte att begränsa yttrandefriheten och ser fram emot en översyn av strafflagen i enlighet med nyligen antagna reformer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att det på området för yttrandefrihet har genomförts ett antal anpassningar av lagstiftningen. Europaparlamentet fördömer emellertid att åklagare fortfarande kan utnyttja bestämmelser i strafflagen (artikel 312 och 169) och alternativ i antiterroristlagen (artikel 7) i syfte att begränsa yttrandefriheten och ser fram emot en översyn av strafflagen i enlighet med nyligen antagna reformer.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att Turkiet fortfarande tolkar begreppet sekulär stat på ett sätt som avviker från den tolkning som är bruklig inom EU, och att det snarare är frågan om statlig kontroll av den religiösa huvudströmningen och diskriminering av andra inriktningar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att Turkiet fortfarande tolkar begreppet sekulär stat på ett sätt som avviker från den tolkning som är bruklig inom EU, och att det snarare är frågan om statlig kontroll av den religiösa huvudströmningen och diskriminering av andra inriktningar.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de turkiska myndigheterna att genast upphöra med alla diskriminerande och obstruerande åtgärder gentemot de religiösa minoriteterna, bland annat när det gäller äganderätt, rättslig ställning, intern förvaltning, plan- och bygglagstiftning och utbildning av präster. Europaparlamentet riktar en kraftfull uppmaning om att det grekisk-ortodoxa barnhemmet Priggipos (B. Ada) inte längre skall hotas av beslagtagande och att dess rättmätige ägare, alltså det grekisk-ortodoxa samfundet, skall tillerkännas äganderätten till det, samt upprepar sin begäran om att det grekisk-ortodoxa Halki-seminariet skall öppnas på nytt. Europaparlamentet beklagar att det återstår mycket att förbättra på religionsfrihetens område. Europaparlamentet uppmanar Turkiet att ta itu med alla dessa svårigheter med ledning av relevant rättspraxis vid Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna (se bland annat målen Kokkinakis, Manoussakis, Bessarabiens metropolitiska kyrka, Serif, Canea katolska kyrka, Hasan och Chaush). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de turkiska myndigheterna att genast upphöra med alla diskriminerande och obstruerande åtgärder gentemot de religiösa minoriteterna, bland annat när det gäller äganderätt, rättslig ställning, intern förvaltning, plan- och bygglagstiftning och utbildning av präster. Europaparlamentet riktar en kraftfull uppmaning om att det grekisk-ortodoxa barnhemmet Priggipos (B. Ada) inte längre skall hotas av beslagtagande och att dess rättmätige ägare, alltså det grekisk-ortodoxa samfundet, skall tillerkännas äganderätten till det, samt upprepar sin begäran om att det grekisk-ortodoxa Halki-seminariet skall öppnas på nytt. Europaparlamentet beklagar att det återstår mycket att förbättra på religionsfrihetens område. Europaparlamentet uppmanar Turkiet att ta itu med alla dessa svårigheter med ledning av relevant rättspraxis vid Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna (se bland annat målen Kokkinakis, Manoussakis, Bessarabiens metropolitiska kyrka, Serif, Canea katolska kyrka, Hasan och Chaush).

| 36. | Europaparlamentet påpekar att erkännandet av kristna och icke-islamska minoriteters gemensamma religiösa rättigheter i Turkiet också ingår som en del i uppfyllandet av de politiska kriterierna samt att frågan om den rättsliga ställningen för icke-islamska minoriteter i Turkiet måste klarläggas och lösas i den bemärkelse som framgick av det memorandum som den 23 september 2003 tillställdes utskottet för mänskliga rättigheter i Turkiets nationalförsamling av den grekisk-ortodoxa, den syrianska, den armeniska samt den romersk-katolska kyrkan. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att erkännandet av kristna och icke-islamska minoriteters gemensamma religiösa rättigheter i Turkiet också ingår som en del i uppfyllandet av de politiska kriterierna samt att frågan om den rättsliga ställningen för icke-islamska minoriteter i Turkiet måste klarläggas och lösas i den bemärkelse som framgick av det memorandum som den 23 september 2003 tillställdes utskottet för mänskliga rättigheter i Turkiets nationalförsamling av den grekisk-ortodoxa, den syrianska, den armeniska samt den romersk-katolska kyrkan.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar dialogen mellan Turkiet och FN om flyktingars återvändande, men beklagar de kvarstående problemen beträffande återvändandet av de inom landet fördrivna personerna och av de i Europa befintliga flyktingarna till sin födelsebygd och att det fortfarande av säkerhetsskäl och av ekonomiska och sociala orsaker är omöjligt för syrisk-ortodoxa att åter bosätta sig i sydöstra Turkiet. Europaparlamentet beklagar även vidmakthållandet av och den oförändrade situationen när det gäller närvaro av byvakter i kurdiska och syrisk-ortodoxa byar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar dialogen mellan Turkiet och FN om flyktingars återvändande, men beklagar de kvarstående problemen beträffande återvändandet av de inom landet fördrivna personerna och av de i Europa befintliga flyktingarna till sin födelsebygd och att det fortfarande av säkerhetsskäl och av ekonomiska och sociala orsaker är omöjligt för syrisk-ortodoxa att åter bosätta sig i sydöstra Turkiet. Europaparlamentet beklagar även vidmakthållandet av och den oförändrade situationen när det gäller närvaro av byvakter i kurdiska och syrisk-ortodoxa byar.

| 38. | Europaparlamentet stöder uppropet från turkiska intellektuella (akademiker, historiker, människorättsförkämpar, advokater, personer inom undervisning och utbildning, konstnärer och författare) samt frivilligorganisationer, som protesterar mot undervisningsministeriets cirkulär av den 14 april 2003, samt uttalar i likhet med dem som protesterat sin förkastelsedom över att ämnet historia används som ett sätt att indoktrinera ungdomar med rashets. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder uppropet från turkiska intellektuella (akademiker, historiker, människorättsförkämpar, advokater, personer inom undervisning och utbildning, konstnärer och författare) samt frivilligorganisationer, som protesterar mot undervisningsministeriets cirkulär av den 14 april 2003, samt uttalar i likhet med dem som protesterat sin förkastelsedom över att ämnet historia används som ett sätt att indoktrinera ungdomar med rashets.

Reformer inom EU

| 39. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen själv måste förbereda sig för Turkiets eventuella anslutning och på det nya geopolitiska läge som därmed uppstår för unionen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en omfattande undersökning av anslutningens inverkan på unionen med hänsyn tagen till behovet av reformer av den nuvarande politiken inom ett antal nyckelområden, såsom jordbruket och strukturfonderna samt även i finansiellt och institutionellt hänseende, i syfte att tackla ytterligare utvidgningar, och att informera parlamentet och rådet om vilka inre förändringar som behövs inom EU för att unionen skall kunna fungera effektivt med bibehållande av sin integrationsmodell och upprepar därför sitt krav på att medlemsstaterna skall klara upp sina meningsskiljaktigheter om konstitutionen utgående från det utkast som föreslagits av konventet, i vilket företrädare för Turkiet deltagit. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen själv måste förbereda sig för Turkiets eventuella anslutning och på det nya geopolitiska läge som därmed uppstår för unionen. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en omfattande undersökning av anslutningens inverkan på unionen med hänsyn tagen till behovet av reformer av den nuvarande politiken inom ett antal nyckelområden, såsom jordbruket och strukturfonderna samt även i finansiellt och institutionellt hänseende, i syfte att tackla ytterligare utvidgningar, och att informera parlamentet och rådet om vilka inre förändringar som behövs inom EU för att unionen skall kunna fungera effektivt med bibehållande av sin integrationsmodell och upprepar därför sitt krav på att medlemsstaterna skall klara upp sina meningsskiljaktigheter om konstitutionen utgående från det utkast som föreslagits av konventet, i vilket företrädare för Turkiet deltagit.

| 40. | Europaparlamentet påminner om ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993 om Europeiska unionens utvidgning till länderna i Central- och Östeuropa, och noterar i detta sammanhang särskilt formuleringen om unionens förmåga att ta in nya medlemsländer samtidigt som den europeiska integrationen upprättshålls och om att detta även är en betydelsefull aspekt som ligger i såväl unionens som kandidatländernas allmänna intresse. Parlamentet anser att detta kriterium skall beaktas till fullo innan kommissionen i oktober 2004 lägger fram ett slutligt förslag om en eventuell inledning av förhandlingar med Turkiet i december 2004. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993 om Europeiska unionens utvidgning till länderna i Central- och Östeuropa, och noterar i detta sammanhang särskilt formuleringen om unionens förmåga att ta in nya medlemsländer samtidigt som den europeiska integrationen upprättshålls och om att detta även är en betydelsefull aspekt som ligger i såväl unionens som kandidatländernas allmänna intresse. Parlamentet anser att detta kriterium skall beaktas till fullo innan kommissionen i oktober 2004 lägger fram ett slutligt förslag om en eventuell inledning av förhandlingar med Turkiet i december 2004.

| 41. | Europaparlamentet anser att EU i förlängningen av ovanstående måste ha en konstitution med effektiva mekanismer för beslutsfattande inom området gemensam säkerhets- och försvarspolitik innan det sker någon utvidgning av EU:s nya yttre gränser i en fullständigt ny och geopolitiskt känslig region. Europaparlamentet anser att man måste söka gemensamma svar på EU:s position i regionen som en union av demokratiska rättsstater. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att EU i förlängningen av ovanstående måste ha en konstitution med effektiva mekanismer för beslutsfattande inom området gemensam säkerhets- och försvarspolitik innan det sker någon utvidgning av EU:s nya yttre gränser i en fullständigt ny och geopolitiskt känslig region. Europaparlamentet anser att man måste söka gemensamma svar på EU:s position i regionen som en union av demokratiska rättsstater.

| 42. | Europaparlamentet anser att EU inte är tillräckligt tillmötesgående mot Turkiet när det gäller terroristbekämpning, och att EU måste utvidga samarbetet med Turkiet i denna fråga. Europaparlamentet hänvisar till att ett sådant samarbete gör reformeringen av det turkiska rättssystemet och tillhörande lagstiftning inte bara angelägen utan till och med till en förutsättning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att EU inte är tillräckligt tillmötesgående mot Turkiet när det gäller terroristbekämpning, och att EU måste utvidga samarbetet med Turkiet i denna fråga. Europaparlamentet hänvisar till att ett sådant samarbete gör reformeringen av det turkiska rättssystemet och tillhörande lagstiftning inte bara angelägen utan till och med till en förutsättning.

Turkiets externa förbindelser

| 43. | Europaparlamentet vidhåller att lösningen av Cypern-konflikten utgör en väsentlig förutsättning för Turkiets anslutning till EU. Parlamentet välkomnar att den nya ”regeringen” på norra Cypern gått in för att nå en lösning före den 1 maj 2004 och uppmanar de turkiska myndigheterna att fortsätta med sin konstruktiva hållning för att nå en lösning under den nu aktuella omgången av förhandlingarna för att nå en rättvis, hållbar och fungerande lösning på problemet med Cypern i enlighet med FN:s resolutioner. Parlamentet uppmanar Turkiet att i enlighet med dessa resolutioner dra tillbaka sina ockupationstrupper enligt en fastställd tidsplan. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet vidhåller att lösningen av Cypern-konflikten utgör en väsentlig förutsättning för Turkiets anslutning till EU. Parlamentet välkomnar att den nya ”regeringen” på norra Cypern gått in för att nå en lösning före den 1 maj 2004 och uppmanar de turkiska myndigheterna att fortsätta med sin konstruktiva hållning för att nå en lösning under den nu aktuella omgången av förhandlingarna för att nå en rättvis, hållbar och fungerande lösning på problemet med Cypern i enlighet med FN:s resolutioner. Parlamentet uppmanar Turkiet att i enlighet med dessa resolutioner dra tillbaka sina ockupationstrupper enligt en fastställd tidsplan.

| 44. | Europaparlamentet anser, i enlighet med sina tidigare resolutioner, att Cypern bör vara demilitariserat. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser, i enlighet med sina tidigare resolutioner, att Cypern bör vara demilitariserat.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar Republiken Cyperns regering, mot bakgrund av dess förestående EUmedlemskap, att upprätthålla sin uppriktighet när det gäller Annan-planen (i enlighet med kraven i Balladur-initiativet, som även gäller för den cypriotiska regeringen) och att göra sitt yttersta för att komma till en för båda parterna lämplig lösning på grundval av förslagen från FN:s generalsekreterare Kofi Annan, och detta före den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar Republiken Cyperns regering, mot bakgrund av dess förestående EUmedlemskap, att upprätthålla sin uppriktighet när det gäller Annan-planen (i enlighet med kraven i Balladur-initiativet, som även gäller för den cypriotiska regeringen) och att göra sitt yttersta för att komma till en för båda parterna lämplig lösning på grundval av förslagen från FN:s generalsekreterare Kofi Annan, och detta före den 1 maj 2004.

| 46. | Europaparlamentet uppmuntrar regeringen att fortsätta på den inslagna vägen att spela en konstruktiv roll i regionen genom att placera den lokala befolkningens och den lokala ekonomins intressen i främsta rummet. Europaparlamentet uppmanar Turkiet att göra allt för att mera effektivt samordna sin politik i södra Kaukasien med EU:s politik genom att helt och fullt stödja det mandat som EU:s särskilda sändebud för denna region fått och det arbete han utför. Parlamentet uppmanar Turkiet att åter öppna gränsen till Armenien, att främja goda grannförbindelser med Armenien och samfällt verka till förmån för rättvisa lösningar på regionala konflikter och inte göra något som ställer sig i vägen för en historisk försoning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmuntrar regeringen att fortsätta på den inslagna vägen att spela en konstruktiv roll i regionen genom att placera den lokala befolkningens och den lokala ekonomins intressen i främsta rummet. Europaparlamentet uppmanar Turkiet att göra allt för att mera effektivt samordna sin politik i södra Kaukasien med EU:s politik genom att helt och fullt stödja det mandat som EU:s särskilda sändebud för denna region fått och det arbete han utför. Parlamentet uppmanar Turkiet att åter öppna gränsen till Armenien, att främja goda grannförbindelser med Armenien och samfällt verka till förmån för rättvisa lösningar på regionala konflikter och inte göra något som ställer sig i vägen för en historisk försoning.

| 47. | Europaparlamentet önskar se en dialog mellan turkiska och armeniska akademiker, sociala organisationer och frivilligorganisationer för att man skall kunna komma till rätta med de tragiska erfarenheterna från det förflutna, i enlighet med Europaparlamentets tidigare resolutioner (av den 18 juni 1987 (4), den 15 november 2000 (5), den 28 februari 2002 (6) och den 26 februari 2004 (7)). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet önskar se en dialog mellan turkiska och armeniska akademiker, sociala organisationer och frivilligorganisationer för att man skall kunna komma till rätta med de tragiska erfarenheterna från det förflutna, i enlighet med Europaparlamentets tidigare resolutioner (av den 18 juni 1987 (4), den 15 november 2000 (5), den 28 februari 2002 (6) och den 26 februari 2004 (7)).

| 48. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att, som ett led i arbetet med att ständigt förbättra relationerna mellan Turkiet och Grekland, handla i den anda som framgått av slutsatserna från Helsingfors samt i enlighet principerna i internationell rätt, vilka också i detta fall bör ta företräde framför nationell rätt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att, som ett led i arbetet med att ständigt förbättra relationerna mellan Turkiet och Grekland, handla i den anda som framgått av slutsatserna från Helsingfors samt i enlighet principerna i internationell rätt, vilka också i detta fall bör ta företräde framför nationell rätt.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att respektera och skydda det armeniska och syriska kristna kulturarvet som beståndsdelar i turkiska nationella identiteten. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att respektera och skydda det armeniska och syriska kristna kulturarvet som beståndsdelar i turkiska nationella identiteten.

| 50. | Europaparlamentet väntar sig att de turkiska myndigheterna skall inta en konstruktiv ståndpunkt i fråga om återuppbyggnaden av den irakiska staten där alla etniska och religiösa grupper visas tillräcklig respekt för sina politiska, ekonomiska, sociala och kulturella intressen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet väntar sig att de turkiska myndigheterna skall inta en konstruktiv ståndpunkt i fråga om återuppbyggnaden av den irakiska staten där alla etniska och religiösa grupper visas tillräcklig respekt för sina politiska, ekonomiska, sociala och kulturella intressen.

*

- *

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Europarådet, Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Europarådet, Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och Turkiets regering och parlament.

---

(1)  P5_TA(2003)0265.

(2)  P5_TA(2003)0520.

(3)  EGT L 256, 13.9.1991, s. 51.

(4)  EGT C 190, 20.7.1987, s. 119.

(5)  EGT C 223, 8.8.2001, s. 182.

(6)  EGT C 293 E, 28.11.2002, s. 89.

(7)  P5_TA(2004)0122.

P5_TA(2004)0275

Införlivande av EUF i budgeten

Europaparlamentets resolution om integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten (2003/2163(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 177-181, 268 och 271 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177-181, 268 och 271 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av AVS-EG-partnerskapsavtalet, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1), särskilt det finansiella protokollet i bilaga 1 och genomförande- och förvaltningsförfarandena i bilaga 4 till detta avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-EG-partnerskapsavtalet, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1), särskilt det finansiella protokollet i bilaga 1 och genomförande- och förvaltningsförfarandena i bilaga 4 till detta avtal,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 februari 1973 om integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten (2) och den 12 juli 1995 om integrering av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) i unionens budget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 februari 1973 om integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten (2) och den 12 juli 1995 om integrering av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) i unionens budget (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Vägen mot en fullständig integration av samarbetet med AVS-länderna i EU:s allmänna budget” (KOM(2003) 590), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Vägen mot en fullständig integration av samarbetet med AVS-länderna i EU:s allmänna budget” (KOM(2003) 590),

| — | med beaktande av arbetet i Europeiska konventet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet i Europeiska konventet,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4),

| — | med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från budgetutskottet (A5-0143/2004), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från budgetutskottet (A5-0143/2004), och av följande skäl:

| A. | AVS-gruppen omfattar 40 av de 48 minst utvecklade länderna i världen. |
| --- | --- |

A.

AVS-gruppen omfattar 40 av de 48 minst utvecklade länderna i världen.

| B. | Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002 och vid FN:s konferens om finansiering av utveckling i Monterrey 2002 ingick EU finansiella åtaganden till förmån för det offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

B.

Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002 och vid FN:s konferens om finansiering av utveckling i Monterrey 2002 ingick EU finansiella åtaganden till förmån för det offentliga utvecklingsbiståndet.

| C. | Cotonouavtalet undertecknades 2000 för en tid av 20 år men den nionde EUF trädde inte i kraft förrän 2003 på grund av medlemsstaternas dröjsmål med ratificeringen av det finansiella protokollet. |
| --- | --- |

C.

Cotonouavtalet undertecknades 2000 för en tid av 20 år men den nionde EUF trädde inte i kraft förrän 2003 på grund av medlemsstaternas dröjsmål med ratificeringen av det finansiella protokollet.

| D. | EUF verkar utanför EU:s budget på grundval av frivilliga bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

D.

EUF verkar utanför EU:s budget på grundval av frivilliga bidrag från medlemsstaterna.

| E. | Kommissionens ovannämnda meddelande offentliggjordes innan de ekonomiska ramarna för perioden efter 2006 hade lagts fram. |
| --- | --- |

E.

Kommissionens ovannämnda meddelande offentliggjordes innan de ekonomiska ramarna för perioden efter 2006 hade lagts fram.

| F. | Nivåerna på utvecklingsbiståndet till AVS-länderna måste garanteras och inget AVS-land bör få en mer ogynnsam position till följd av att finansieringssystemet ändras. |
| --- | --- |

F.

Nivåerna på utvecklingsbiståndet till AVS-länderna måste garanteras och inget AVS-land bör få en mer ogynnsam position till följd av att finansieringssystemet ändras.

| G. | Förhandlingarna mellan medlemsstaterna om deras bidrag till de senaste utvecklingsfonderna har varit svåra. Detta har lett till mindre generösa ökningar än tidigare och EU:s kommande utvidgning kommer troligtvis att förvärra situationen. |
| --- | --- |

G.

Förhandlingarna mellan medlemsstaterna om deras bidrag till de senaste utvecklingsfonderna har varit svåra. Detta har lett till mindre generösa ökningar än tidigare och EU:s kommande utvidgning kommer troligtvis att förvärra situationen.

| H. | Europaparlamentet har ingen befogenhet när det gäller EUF eller dess genomförande utan kan endast bevilja ansvarsfrihet för de utbetalningar som redan gjorts. Inte heller den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen har några formella befogenheter när det gäller EUF. |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentet har ingen befogenhet när det gäller EUF eller dess genomförande utan kan endast bevilja ansvarsfrihet för de utbetalningar som redan gjorts. Inte heller den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen har några formella befogenheter när det gäller EUF.

| I. | Frågan om integrering av EUF i budgeten väcktes i Europaparlamentet första gången 1971 (5) och parlamentet har därefter vid upprepade tillfällen begärt att denna integrering skall genomföras. |
| --- | --- |

I.

Frågan om integrering av EUF i budgeten väcktes i Europaparlamentet första gången 1971 (5) och parlamentet har därefter vid upprepade tillfällen begärt att denna integrering skall genomföras.

| J. | Europeiska konventet rekommenderar att EUF integreras i budgeten (6). |
| --- | --- |

J.

Europeiska konventet rekommenderar att EUF integreras i budgeten (6).

| K. | Begreppet partnerskap, äganderätt och deltagande ingår i Cotonouavtalet som grundläggande element i en strategi som syftar till att bekämpa fattigdomen. |
| --- | --- |

K.

Begreppet partnerskap, äganderätt och deltagande ingår i Cotonouavtalet som grundläggande element i en strategi som syftar till att bekämpa fattigdomen.

| L. | En hög grad av AVS-deltagande i beslutsprocessen i samband med EUF:s programplanering och genomförande leder till ett starkare partnerskap mellan givare och mottagare och större kontroll över programmen för AVS-länderna. |
| --- | --- |

L.

En hög grad av AVS-deltagande i beslutsprocessen i samband med EUF:s programplanering och genomförande leder till ett starkare partnerskap mellan givare och mottagare och större kontroll över programmen för AVS-länderna.

| M. | Enligt Europaparlamentet bör målet att 35 procent av medlen skall anslås för grundläggande social infrastruktur prioriteras och anslagen för utbildning och hälsovård öronmärkas. |
| --- | --- |

M.

Enligt Europaparlamentet bör målet att 35 procent av medlen skall anslås för grundläggande social infrastruktur prioriteras och anslagen för utbildning och hälsovård öronmärkas.

| N. | Inom EUF utgörs basen av de särskilda anslagen per land och region. |
| --- | --- |

N.

Inom EUF utgörs basen av de särskilda anslagen per land och region.

| O. | På sista tiden har det funnits en tendens att omfördela EUF-medel till användningsområden utanför den nationella och regionala sfären, som den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, vattenfonden (World Water Solidarity Fund) och det afrikanska fredsorganet, på villkor att dessa medel används i AVS-länder. |
| --- | --- |

O.

På sista tiden har det funnits en tendens att omfördela EUF-medel till användningsområden utanför den nationella och regionala sfären, som den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, vattenfonden (World Water Solidarity Fund) och det afrikanska fredsorganet, på villkor att dessa medel används i AVS-länder.

| P. | Förfarandena för att genomföra EUF är tungrodda och långsamma, vilket leder till förseningar, och EUF har för närvarande 11 miljarder euro i outnyttjade anslag. |
| --- | --- |

P.

Förfarandena för att genomföra EUF är tungrodda och långsamma, vilket leder till förseningar, och EUF har för närvarande 11 miljarder euro i outnyttjade anslag.

| Q. | Försenade utbetalningar till biståndsprogram som finansieras med medel ur gemenskapsbudgeten och EUF har minskat avsevärt. |
| --- | --- |

Q.

Försenade utbetalningar till biståndsprogram som finansieras med medel ur gemenskapsbudgeten och EUF har minskat avsevärt.

| R. | AVS-länderna får även medel från gemenskapsbudgeten. Resultatet är två olika förfaranden när samma mottagare tar emot pengar från samma givare, med allt det dubbelarbete och resursslöseri som detta medför. |
| --- | --- |

R.

AVS-länderna får även medel från gemenskapsbudgeten. Resultatet är två olika förfaranden när samma mottagare tar emot pengar från samma givare, med allt det dubbelarbete och resursslöseri som detta medför.

| S. | Den princip om budgetens ettårighet som gäller för EU:s budget gäller inte för EUF. För EUF finns ett krav på att 100 procent av medlen måste delas ut men det saknas effektiva tidsgränser. EUF som avlöser varandra har varit avsedda att finnas i 5 år men genomförandet har i praktiken tagit 12-13 år, vilket medfört att flera EUF hela tiden pågått samtidigt och överlappat varandra. |
| --- | --- |

S.

Den princip om budgetens ettårighet som gäller för EU:s budget gäller inte för EUF. För EUF finns ett krav på att 100 procent av medlen måste delas ut men det saknas effektiva tidsgränser. EUF som avlöser varandra har varit avsedda att finnas i 5 år men genomförandet har i praktiken tagit 12-13 år, vilket medfört att flera EUF hela tiden pågått samtidigt och överlappat varandra.

| T. | EUF:s fleråriga karaktär gör det möjligt för AVS-länderna att förutse vilka resurser som finns men det leder också till ojämn distribution av biståndet, med toppar och dalar i distributionsnivåerna när varje EUF genomförs. |
| --- | --- |

T.

EUF:s fleråriga karaktär gör det möjligt för AVS-länderna att förutse vilka resurser som finns men det leder också till ojämn distribution av biståndet, med toppar och dalar i distributionsnivåerna när varje EUF genomförs.

| U. | Kommissionen har fört en politik för att omstrukturera sektorn för yttre förbindelser, inklusive decentralisering av beslutsfattande till externa delegationer. |
| --- | --- |

U.

Kommissionen har fört en politik för att omstrukturera sektorn för yttre förbindelser, inklusive decentralisering av beslutsfattande till externa delegationer.

| V. | Knappt 1 procent av medlen från den nionde EUF har öronmärkts för anslag till förvaltningsstöd (7) medan motsvarande siffra för budgeterat externt stöd är 3 procent. |
| --- | --- |

V.

Knappt 1 procent av medlen från den nionde EUF har öronmärkts för anslag till förvaltningsstöd (7) medan motsvarande siffra för budgeterat externt stöd är 3 procent.

| W. | Samarbetet med Sydafrika finansieras redan ur gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

W.

Samarbetet med Sydafrika finansieras redan ur gemenskapsbudgeten.

| X. | En integrering i budgeten skulle kräva tekniska ändringar av Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

X.

En integrering i budgeten skulle kräva tekniska ändringar av Cotonouavtalet.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över de fortsatt höga fattigdomsnivåerna i många AVSländer, över den fördjupade krisen när det gäller sjukdomar som hiv/aidspandemin, tuberkulos och malaria och den aldrig sinande livsmedelsbristen och understryker sin beslutsamhet att fortsätta bekämpa dessa gissel med lämpliga ekonomiska medel. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över de fortsatt höga fattigdomsnivåerna i många AVSländer, över den fördjupade krisen när det gäller sjukdomar som hiv/aidspandemin, tuberkulos och malaria och den aldrig sinande livsmedelsbristen och understryker sin beslutsamhet att fortsätta bekämpa dessa gissel med lämpliga ekonomiska medel.

| 2. | Eftersom många AVS-länder hör till de fattigaste länderna i världen och brottas med allvarliga svårigheter när det gäller att nå millennieutvecklingsmålen, anser Europaparlamentet att EU innehar ett viktigt politiskt och finansiellt ansvar i detta hänseende. Parlamentet yrkar på att partnerskapet mellan EU och AVS-länderna även i fortsättningen skall baseras på det ömsesidiga målet att bekämpa fattigdomen och nå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

2.

Eftersom många AVS-länder hör till de fattigaste länderna i världen och brottas med allvarliga svårigheter när det gäller att nå millennieutvecklingsmålen, anser Europaparlamentet att EU innehar ett viktigt politiskt och finansiellt ansvar i detta hänseende. Parlamentet yrkar på att partnerskapet mellan EU och AVS-länderna även i fortsättningen skall baseras på det ömsesidiga målet att bekämpa fattigdomen och nå millennieutvecklingsmålen.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att det gemensamma åtagandet att nå millennieutvecklingsmålen kommer att kräva fördubblade insatser för att höja biståndsnivån och förbättra biståndseffektiviteten. Parlamentet välkomnar därför de internationella givarnas åtagande att höja biståndsnivåerna i enlighet med målen från utvecklingskonferensen i Monterrey, och insisterar på att detta åtagande skall uppfyllas. Parlamentet vädjar till EU:s medlemsstater att dessa skall respektera sina åtaganden att som ett mellanliggande mål nå en biståndsnivå på 0,39 procent av BNP år 2006, och därefter 0,7 procent. Parlamentet anser att budgetmyndigheten bör garantera att integreringen av EUF i budgeten gör det möjligt att öka de totalt tillgängliga biståndsanslagen under budgetplanens hela period. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att det gemensamma åtagandet att nå millennieutvecklingsmålen kommer att kräva fördubblade insatser för att höja biståndsnivån och förbättra biståndseffektiviteten. Parlamentet välkomnar därför de internationella givarnas åtagande att höja biståndsnivåerna i enlighet med målen från utvecklingskonferensen i Monterrey, och insisterar på att detta åtagande skall uppfyllas. Parlamentet vädjar till EU:s medlemsstater att dessa skall respektera sina åtaganden att som ett mellanliggande mål nå en biståndsnivå på 0,39 procent av BNP år 2006, och därefter 0,7 procent. Parlamentet anser att budgetmyndigheten bör garantera att integreringen av EUF i budgeten gör det möjligt att öka de totalt tillgängliga biståndsanslagen under budgetplanens hela period.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att alla beslut om att integrera EDF i budgeten bör vara förenliga med de omfattande åtagandena till förmån för det offentliga utvecklingsbiståndet som ingicks vid Europeiska rådets möte i Barcelona och vid FN:s konferens om finansiering av utveckling i Monterrey 2002. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att alla beslut om att integrera EDF i budgeten bör vara förenliga med de omfattande åtagandena till förmån för det offentliga utvecklingsbiståndet som ingicks vid Europeiska rådets möte i Barcelona och vid FN:s konferens om finansiering av utveckling i Monterrey 2002.

| 5. | Europaparlamentet anser att biståndet skulle vara mer effektivt om givarna bättre kunde samordna sina insatser och helt gick in för ett frikopplat bistånd, i synnerhet när det gäller livsmedelsbistånd och tekniskt bistånd, och om utrikespolitiken och utrikeshandelspolitiken i större utsträckning samordnades med de stora utvecklingsmål som Förenta nationerna fastställt. Parlamentet anser att man måste lösa frågan om utvecklingsländernas utlandsskuld vilken förhindrar alla utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att biståndet skulle vara mer effektivt om givarna bättre kunde samordna sina insatser och helt gick in för ett frikopplat bistånd, i synnerhet när det gäller livsmedelsbistånd och tekniskt bistånd, och om utrikespolitiken och utrikeshandelspolitiken i större utsträckning samordnades med de stora utvecklingsmål som Förenta nationerna fastställt. Parlamentet anser att man måste lösa frågan om utvecklingsländernas utlandsskuld vilken förhindrar alla utvecklingsmöjligheter.

| 6. | Europaparlamentet erkänner AVS-EG-partnerskapsavtalets centrala betydelse i EU:s utvecklingspolitik och den nyckelroll som europeiska utvecklingsfonder som avlöser varandra har spelat för att konsolidera och stärka detta partnerskap sedan de infördes 1957. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erkänner AVS-EG-partnerskapsavtalets centrala betydelse i EU:s utvecklingspolitik och den nyckelroll som europeiska utvecklingsfonder som avlöser varandra har spelat för att konsolidera och stärka detta partnerskap sedan de infördes 1957.

| 7. | Europaparlamentet anser att det obudgeterade finansieringssystemet för EUF har sina rötter i historiska faktorer som inte längre gäller för det moderna EU och som kommer att vara än mindre relevanta efter utvidgningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det obudgeterade finansieringssystemet för EUF har sina rötter i historiska faktorer som inte längre gäller för det moderna EU och som kommer att vara än mindre relevanta efter utvidgningen.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att integreringen av EUF i budgeten föreslås som en ny finansieringsmodell i stället för den kommande tionde EUF, som därigenom kommer att tas med i budgetarna för 2007 och 2008. Parlamentet framhåller att integreringen i budgeten förutsätter en ändring av själva Cotonouavtalet och dess bilagor och därmed en ratificering i AVS-EU:s ministerråd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att integreringen av EUF i budgeten föreslås som en ny finansieringsmodell i stället för den kommande tionde EUF, som därigenom kommer att tas med i budgetarna för 2007 och 2008. Parlamentet framhåller att integreringen i budgeten förutsätter en ändring av själva Cotonouavtalet och dess bilagor och därmed en ratificering i AVS-EU:s ministerråd.

| 9. | Europaparlamentet fördömer starkt den brist på parlamentarisk kontroll som blir följden av att Europaparlamentets deltagande saknas i alla aspekter av beslutsprocessen när det gäller EUF-medlens nivåer, programplanering eller anslag per land, region eller sektor och parlamentets begränsade befogenheter när det gäller det årliga beviljandet av ansvarsfrihet. Europaparlamentet kräver att detta demokratiska underskott undanröjs. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer starkt den brist på parlamentarisk kontroll som blir följden av att Europaparlamentets deltagande saknas i alla aspekter av beslutsprocessen när det gäller EUF-medlens nivåer, programplanering eller anslag per land, region eller sektor och parlamentets begränsade befogenheter när det gäller det årliga beviljandet av ansvarsfrihet. Europaparlamentet kräver att detta demokratiska underskott undanröjs.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin synpunkt att samarbetet mellan AVS och EU och därmed förknippade finansiella avtal (Europeiska utvecklingsfonderna) bör vara politiskt förankrade, kontrollerade och legitimerade genom att parlamentet görs fullständigt delaktigt. Parlamentet konstaterar att detta tryggar kopplingen till de europeiska medborgarna och den institutionella balansen mellan gemenskapsinstitutionerna, samtidigt som samarbetet med AVS-länderna ställs på jämlik fot med unionens övriga externa program. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar sin synpunkt att samarbetet mellan AVS och EU och därmed förknippade finansiella avtal (Europeiska utvecklingsfonderna) bör vara politiskt förankrade, kontrollerade och legitimerade genom att parlamentet görs fullständigt delaktigt. Parlamentet konstaterar att detta tryggar kopplingen till de europeiska medborgarna och den institutionella balansen mellan gemenskapsinstitutionerna, samtidigt som samarbetet med AVS-länderna ställs på jämlik fot med unionens övriga externa program.

| 11. | Europaparlamentet anser även att man måste överväga vilken roll den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen skall spela när det gäller budgeten för EUF samt
  ,
  när EUF väl har integrerats i budgeten, uppmuntra den att förse EU:s budgetmyndighet med värdefull information om budgetfrågor som rör AVS-länderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser även att man måste överväga vilken roll den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen skall spela när det gäller budgeten för EUF samt
  ,
  när EUF väl har integrerats i budgeten, uppmuntra den att förse EU:s budgetmyndighet med värdefull information om budgetfrågor som rör AVS-länderna.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att man i Köpenhamnavtalet enades om att kandidatländerna skall bidra till finansieringen av EUF från och med den tionde EUF. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att man i Köpenhamnavtalet enades om att kandidatländerna skall bidra till finansieringen av EUF från och med den tionde EUF.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att om EUF blir kvar utanför gemenskapsbudgeten skulle utvidgningens effekter och det faktum att medlemsstaternas bidrag är frivilliga innebära att det i framtiden skulle bli mindre troligt än tidigare att anslagsnivåerna skulle öka. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att om EUF blir kvar utanför gemenskapsbudgeten skulle utvidgningens effekter och det faktum att medlemsstaternas bidrag är frivilliga innebära att det i framtiden skulle bli mindre troligt än tidigare att anslagsnivåerna skulle öka.

| 14. | Europaparlamentet upprepar behovet av att med hjälp av åtaganden eller övervakningsmekanismer, som skall fastställas senare, se till att integreringen i budgeten inte leder till en minskning av det totala belopp som tilldelas EUF. Parlamentet konstaterar att man vid framtida anslagstilldelningar skulle kunna koppla de tillgängliga finansiella resurserna till tillväxten i EU:s bruttonationalinkomst. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar behovet av att med hjälp av åtaganden eller övervakningsmekanismer, som skall fastställas senare, se till att integreringen i budgeten inte leder till en minskning av det totala belopp som tilldelas EUF. Parlamentet konstaterar att man vid framtida anslagstilldelningar skulle kunna koppla de tillgängliga finansiella resurserna till tillväxten i EU:s bruttonationalinkomst.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta en förklaring som i besluten om integreringen av EUF i budgeten och den nya budgetplanen ger rättsliga garantier för att anslagen inte kan och inte kommer att leda till en minskning av de åtaganden som ingåtts för den period som omfattas av Cotonouavtalet (och utöver den period som omfattas av budgetplanen). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet att anta en förklaring som i besluten om integreringen av EUF i budgeten och den nya budgetplanen ger rättsliga garantier för att anslagen inte kan och inte kommer att leda till en minskning av de åtaganden som ingåtts för den period som omfattas av Cotonouavtalet (och utöver den period som omfattas av budgetplanen).

| 16. | Europaparlamentet begär att EUF skall integreras i gemenskapsbudgeten utan att man försämrar den nuvarande samarbets- och utvecklingspolitiken, på ett sådant sätt att programmet kompletterar de nuvarande externa programmen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att EUF skall integreras i gemenskapsbudgeten utan att man försämrar den nuvarande samarbets- och utvecklingspolitiken, på ett sådant sätt att programmet kompletterar de nuvarande externa programmen.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att det nuvarande taket för egna medel på 1,24 procent av BNI inte inbegriper de 0,03 procent av BNI som utgörs av årsanslaget till EUF. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i kommande budgetplaner beakta EUF:s andel när man beslutar om taken för egna medel och externa åtgärder. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att det nuvarande taket för egna medel på 1,24 procent av BNI inte inbegriper de 0,03 procent av BNI som utgörs av årsanslaget till EUF. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i kommande budgetplaner beakta EUF:s andel när man beslutar om taken för egna medel och externa åtgärder.

| 18. | Europaparlamentet betonar att en nödvändig förutsättning för att integrera EUF i budgeten är att man garanterar ett skyddsnät för en budgeterad EUF för att förhindra att medel slussas i väg för att möta andra behov eller för att hantera bekymmer som mer har att göra med givarnas behov än utveckling, exempelvis bekämpning av terrorism, penningtvätt, illegal invandring och återuppbyggnaden av ett icke AVS-land. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att en nödvändig förutsättning för att integrera EUF i budgeten är att man garanterar ett skyddsnät för en budgeterad EUF för att förhindra att medel slussas i väg för att möta andra behov eller för att hantera bekymmer som mer har att göra med givarnas behov än utveckling, exempelvis bekämpning av terrorism, penningtvätt, illegal invandring och återuppbyggnaden av ett icke AVS-land.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att garantera ett skyddsnät för EUF-anslagen genom att skapa en underrubrik i budgetplanen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att garantera ett skyddsnät för EUF-anslagen genom att skapa en underrubrik i budgetplanen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar gemenskapsinstitutionerna att vid förhandlingarna om den nya budgetplanen införa ett åtagande i det interinstitutionella avtal som skall gälla för budgetplanen under den framtida perioden, i syfte att trygga anslagstilldelningen till AVS-länderna under hela den period som omfattas av denna budgetplan. Parlamentet framhåller att det är mycket viktigt att de anslag som tilldelas AVS-länderna inte minskar i reella termer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar gemenskapsinstitutionerna att vid förhandlingarna om den nya budgetplanen införa ett åtagande i det interinstitutionella avtal som skall gälla för budgetplanen under den framtida perioden, i syfte att trygga anslagstilldelningen till AVS-länderna under hela den period som omfattas av denna budgetplan. Parlamentet framhåller att det är mycket viktigt att de anslag som tilldelas AVS-länderna inte minskar i reella termer.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att beslutet om förordningen om juridisk befogenhet att genomföra en budgeterad EUF skall fattas i enlighet med medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att beslutet om förordningen om juridisk befogenhet att genomföra en budgeterad EUF skall fattas i enlighet med medbeslutandeförfarandet.

| 22. | Europaparlamentet förklarar att det i en framtida EUF-förordning avser att inkludera en fastställd ekonomisk ram för hela budgetplanens löptid, vilket för närvarande är fallet när det gäller Sydafrika, och att det när denna period löper ut skall finnas en juridisk skyldighet att utarbeta en ny förordning med nya finansiella bestämmelser för den period som följer på budgetplanen. Europaparlamentet förklarar att det avser att till fullo övervaka att dessa bestämmelser genomförs i överensstämmelse med punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förklarar att det i en framtida EUF-förordning avser att inkludera en fastställd ekonomisk ram för hela budgetplanens löptid, vilket för närvarande är fallet när det gäller Sydafrika, och att det när denna period löper ut skall finnas en juridisk skyldighet att utarbeta en ny förordning med nya finansiella bestämmelser för den period som följer på budgetplanen. Europaparlamentet förklarar att det avser att till fullo övervaka att dessa bestämmelser genomförs i överensstämmelse med punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999.

| 23. | Europaparlamentet uppmärksammar fattiga eller ”mindre väl presterande” AVS-länders oro för att en integrering i budgeten skulle kunna leda till minskade anslag och uppmanar kommissionen att förklara hur den kommer att se till att dessa länders intressen inte missgynnas på detta sätt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmärksammar fattiga eller ”mindre väl presterande” AVS-länders oro för att en integrering i budgeten skulle kunna leda till minskade anslag och uppmanar kommissionen att förklara hur den kommer att se till att dessa länders intressen inte missgynnas på detta sätt.

| 24. | Europaparlamentet understryker vikten av samråd med AVS-länderna under diskussionerna om integreringen av EUF i budgeten, och konstaterar att EUF:s befintliga besluts- och genomförandeförfaranden kräver AVS-ländernas samtycke i varje fas av fastställandet av politiska prioriteringar och genomförandet av utvecklingsfonderna, vilket gör att begreppen ”partnerskap” och ”äganderätt” får en verklig innebörd som alla givare och utvecklingsländer strävar till. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker vikten av samråd med AVS-länderna under diskussionerna om integreringen av EUF i budgeten, och konstaterar att EUF:s befintliga besluts- och genomförandeförfaranden kräver AVS-ländernas samtycke i varje fas av fastställandet av politiska prioriteringar och genomförandet av utvecklingsfonderna, vilket gör att begreppen ”partnerskap” och ”äganderätt” får en verklig innebörd som alla givare och utvecklingsländer strävar till.

| 25. | Europaparlamentet förklarar att det i samband med tillämpningen av medbeslutandeförfarandet för en framtida EUF-förordning avser att skydda principerna om ”partnerskap” och utvecklingsländernas ”äganderätt” till utvecklingsprogrammen genom att se till att AVS-länderna deltar fullt ut i utarbetandet av fleråriga strategidokument och andra former av beslut om användningen av medel samt att det genomförs samråd med det civila samhället och andra relevanta aktörer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet förklarar att det i samband med tillämpningen av medbeslutandeförfarandet för en framtida EUF-förordning avser att skydda principerna om ”partnerskap” och utvecklingsländernas ”äganderätt” till utvecklingsprogrammen genom att se till att AVS-länderna deltar fullt ut i utarbetandet av fleråriga strategidokument och andra former av beslut om användningen av medel samt att det genomförs samråd med det civila samhället och andra relevanta aktörer.

| 26. | Europaparlamentet fastställer att en programplanering som bygger på att den mottagande regeringen klart och tydligt deltar och godkänner strategidokument och nationella vägledande program, samt att även det civila samhället aktivt deltar, även i fortsättningen skall utgöra grunden för de fleråriga programmen med särskilda länder och regioner. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet fastställer att en programplanering som bygger på att den mottagande regeringen klart och tydligt deltar och godkänner strategidokument och nationella vägledande program, samt att även det civila samhället aktivt deltar, även i fortsättningen skall utgöra grunden för de fleråriga programmen med särskilda länder och regioner.

| 27. | Europaparlamentet poängterar att de särskilda budgetförfarandena kommer att behövas för att trygga principen om förutsägbara och fleråriga anslag och program. Nya förfaranden som införs bör därför fortsättningsvis möjliggöra en gemensam men differentierad förvaltning av finansiella förfaranden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet poängterar att de särskilda budgetförfarandena kommer att behövas för att trygga principen om förutsägbara och fleråriga anslag och program. Nya förfaranden som införs bör därför fortsättningsvis möjliggöra en gemensam men differentierad förvaltning av finansiella förfaranden.

| 28. | Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över att de befintliga EUF-förfarandena är tungrodda och långsamma, vilket leder till att den faktiska distributionen av biståndet äventyras och såväl åtaganden som utbetalningar försenas. Europaparlamentet begär att dessa förfaranden skall stramas upp, förenklas och harmoniseras med andra givare i överensstämmelse med bästa praxis internationellt. En integrering i budgeten skulle vara ett användbart sätt att nå detta mål. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över att de befintliga EUF-förfarandena är tungrodda och långsamma, vilket leder till att den faktiska distributionen av biståndet äventyras och såväl åtaganden som utbetalningar försenas. Europaparlamentet begär att dessa förfaranden skall stramas upp, förenklas och harmoniseras med andra givare i överensstämmelse med bästa praxis internationellt. En integrering i budgeten skulle vara ett användbart sätt att nå detta mål.

| 29. | Europaparlamentet kritiserar särskilt den onödiga komplexitet, det dubbelarbete och det resursslöseri, hos både kommissionen och AVS-länderna, som blir följden av att man måste tillämpa två olika förfaranden för tilldelning av medel ur EUF och ur budgeterade fonder som fonderna för livsmedelsbistånd, humanitärt bistånd och med finansiering av frivilligorganisationer. Europaparlamentet anser att detta strider mot en konsekvent förvaltning av biståndet och kräver att denna oacceptabla situation skall åtgärdas så snabbt som möjligt samt påpekar att detta skulle bli resultatet av en integrering av EUF i budgeten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kritiserar särskilt den onödiga komplexitet, det dubbelarbete och det resursslöseri, hos både kommissionen och AVS-länderna, som blir följden av att man måste tillämpa två olika förfaranden för tilldelning av medel ur EUF och ur budgeterade fonder som fonderna för livsmedelsbistånd, humanitärt bistånd och med finansiering av frivilligorganisationer. Europaparlamentet anser att detta strider mot en konsekvent förvaltning av biståndet och kräver att denna oacceptabla situation skall åtgärdas så snabbt som möjligt samt påpekar att detta skulle bli resultatet av en integrering av EUF i budgeten.

| 30. | Europaparlamentet stöder till fullo integreringen av EUF i budgeten för att få ett slut på den nuvarande invecklade byråkratin och uppsplittringen av EU:s budgetmedel till externa förbindelser, vilket strider mot fördragets och budgetförordningens principer om budgetens enhet och öppenhet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet stöder till fullo integreringen av EUF i budgeten för att få ett slut på den nuvarande invecklade byråkratin och uppsplittringen av EU:s budgetmedel till externa förbindelser, vilket strider mot fördragets och budgetförordningens principer om budgetens enhet och öppenhet.

| 31. | Europaparlamentet uppmärksammar att enklare förfaranden även skulle leda till större öppenhet och underlätta rapporteringen om användningen av medlen och därigenom göra det möjligt att bedöma hur biståndets effektivitet kan förbättras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmärksammar att enklare förfaranden även skulle leda till större öppenhet och underlätta rapporteringen om användningen av medlen och därigenom göra det möjligt att bedöma hur biståndets effektivitet kan förbättras.

| 32. | Europaparlamentet anser att outnyttjade anslag är otänkbart i ett biståndsprogram till förmån för länder där behoven är så stora. Parlamentet begär att kommissionen skall undersöka varför utbetalningarna ur EUF är så långsamma och i vilken utsträckning detta beror på dels tungrodda förfaranden inom EU och dels AVS-ländernas svaga förvaltningskapacitet. Parlamentet uppmanar EG att i dialogen med övriga utvecklingsaktörer se till att myndigheterna tillhandahålls erforderliga mänskliga och finansiella resurser för att kunna garantera en ökad kapacitet att genomföra budgeten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att outnyttjade anslag är otänkbart i ett biståndsprogram till förmån för länder där behoven är så stora. Parlamentet begär att kommissionen skall undersöka varför utbetalningarna ur EUF är så långsamma och i vilken utsträckning detta beror på dels tungrodda förfaranden inom EU och dels AVS-ländernas svaga förvaltningskapacitet. Parlamentet uppmanar EG att i dialogen med övriga utvecklingsaktörer se till att myndigheterna tillhandahålls erforderliga mänskliga och finansiella resurser för att kunna garantera en ökad kapacitet att genomföra budgeten.

| 33. | Europaparlamentet riktar uppmärksamhet på det faktum att liknande problem med outnyttjade anslag i budgeterade biståndsprogram till stor del har lösts, delvis tack vare kommissionens politik för att decentralisera beslutsfattandet till delegationerna men även tack vare att de budgeterade programmen har större resurser för administrativa utgifter än EUF. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet riktar uppmärksamhet på det faktum att liknande problem med outnyttjade anslag i budgeterade biståndsprogram till stor del har lösts, delvis tack vare kommissionens politik för att decentralisera beslutsfattandet till delegationerna men även tack vare att de budgeterade programmen har större resurser för administrativa utgifter än EUF.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att ikraftträdandet av den nionde EUF försenades flera år på grund av allvarliga förseningar i ratificeringsprocessen och att en integrering i budgeten automatiskt skulle lösa detta problem eftersom en budgeterad EUF inte skulle behöva ratificeras. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att ikraftträdandet av den nionde EUF försenades flera år på grund av allvarliga förseningar i ratificeringsprocessen och att en integrering i budgeten automatiskt skulle lösa detta problem eftersom en budgeterad EUF inte skulle behöva ratificeras.

| 35. | Europaparlamentet erkänner värdet av den möjlighet att förutse tillgängliga resurser som finns i de nuvarande EUF och som underlättar långsiktig planering i AVS-länderna. Europaparlamentet begär att samma sak skall ingå i en budgeterad EUF genom att nivån på de nationella anslagen specificeras i strategidokument för varje land. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet erkänner värdet av den möjlighet att förutse tillgängliga resurser som finns i de nuvarande EUF och som underlättar långsiktig planering i AVS-länderna. Europaparlamentet begär att samma sak skall ingå i en budgeterad EUF genom att nivån på de nationella anslagen specificeras i strategidokument för varje land.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att anslagen per land och region även i fortsättningen kommer att utgöra grunden för integreringen av EUF i budgeten, och att man endast i samråd med AVS-länderna kan ändra åtagandena till förmån för anslag för hälsovård och skuldavskrivning i anslutning till millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påminner om att anslagen per land och region även i fortsättningen kommer att utgöra grunden för integreringen av EUF i budgeten, och att man endast i samråd med AVS-länderna kan ändra åtagandena till förmån för anslag för hälsovård och skuldavskrivning i anslutning till millennieutvecklingsmålen.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser en stark fokusering på principen om överensstämmelse när EUF integreras i EU:s budget på så sätt att handel och bistånd bidrar till att nå målet att bekämpa fattigdomen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet efterlyser en stark fokusering på principen om överensstämmelse när EUF integreras i EU:s budget på så sätt att handel och bistånd bidrar till att nå målet att bekämpa fattigdomen.

| 38. | Europaparlamentet uppmärksammar AVS-ländernas oro över effekten av den princip om ettårighet som gäller för gemenskapsbudgeten men som inte gäller för EUF samt den n+3-bestämmelse i den nya budgetförordningen i vilken det anges att enskilda kontrakt för att genomföra innehållet i finansieringsöverenskommelserna med mottagande tredje länder skall ingås senast tre år från och med dagen för det budgetmässiga åtagandet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmärksammar AVS-ländernas oro över effekten av den princip om ettårighet som gäller för gemenskapsbudgeten men som inte gäller för EUF samt den n+3-bestämmelse i den nya budgetförordningen i vilken det anges att enskilda kontrakt för att genomföra innehållet i finansieringsöverenskommelserna med mottagande tredje länder skall ingås senast tre år från och med dagen för det budgetmässiga åtagandet.

| 39. | Parlamentet är övertygat om att genomförandet av EUF bör styras av en budgetdisciplin och stegvis göras snabbare och mer effektivt. |
| --- | --- |

39.

Parlamentet är övertygat om att genomförandet av EUF bör styras av en budgetdisciplin och stegvis göras snabbare och mer effektivt.

| 40. | Europaparlamentet anser att budgetförordningens nya bestämmelser om EUF samt budgetförordningen för den allmänna budgeten, medräknat n+3-bestämmelsen och utvecklingen av ”löpande programplanering” (beslut om landsspecifik anslagsfördelning inom en ram som antagits enligt medbeslutandeförfarandet, för vilka genomförande och resultat/effektivitet spelar en större roll), kommer att säkra en effektivare och därigenom mer verkningsfull förvaltning av biståndet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att budgetförordningens nya bestämmelser om EUF samt budgetförordningen för den allmänna budgeten, medräknat n+3-bestämmelsen och utvecklingen av ”löpande programplanering” (beslut om landsspecifik anslagsfördelning inom en ram som antagits enligt medbeslutandeförfarandet, för vilka genomförande och resultat/effektivitet spelar en större roll), kommer att säkra en effektivare och därigenom mer verkningsfull förvaltning av biståndet.

| 41. | Europaparlamentet anser att dessa förbättringar torde leda till att medlen utnyttjas effektivare i AVSländerna, särskilt genom att utestående åtaganden elimineras successivt, samarbetsmålen genomförs och en ansvarsfull ekonomistyrning uppnås. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att dessa förbättringar torde leda till att medlen utnyttjas effektivare i AVSländerna, särskilt genom att utestående åtaganden elimineras successivt, samarbetsmålen genomförs och en ansvarsfull ekonomistyrning uppnås.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar att en budgeterad EUF troligtvis skulle uppvisa en jämnare fördelning år efter år än med det nuvarande systemet där nivåerna på det tilldelade biståndet byggs på och når sin kulmen varje gång genomförandet av en ny EUF skall inledas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar att en budgeterad EUF troligtvis skulle uppvisa en jämnare fördelning år efter år än med det nuvarande systemet där nivåerna på det tilldelade biståndet byggs på och når sin kulmen varje gång genomförandet av en ny EUF skall inledas.

| 43. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att fatta ett beslut om en integrering i budgeten av EUF före en ordentlig diskussion om budgetplanens tillstånd efter 2006. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att fatta ett beslut om en integrering i budgeten av EUF före en ordentlig diskussion om budgetplanens tillstånd efter 2006.

| 44. | Europaparlamentet anser att femårsöversynen av Cotonouavtalet 2005 skulle vara ett utmärkt tillfälle att göra de tekniska ändringar som en integrering av EUF i budgeten kräver och konstaterar att förhandlingar om denna översyn måste inledas i maj 2004. Det behövs alltså ett beslut om integrering i budgeten före detta datum. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att femårsöversynen av Cotonouavtalet 2005 skulle vara ett utmärkt tillfälle att göra de tekniska ändringar som en integrering av EUF i budgeten kräver och konstaterar att förhandlingar om denna översyn måste inledas i maj 2004. Det behövs alltså ett beslut om integrering i budgeten före detta datum.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens långvariga stöd för en integrering av EUF i budgeten. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens långvariga stöd för en integrering av EUF i budgeten.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar rådet att enhälligt rösta för en integrering av EUF i budgeten. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar rådet att enhälligt rösta för en integrering av EUF i budgeten.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EGT 14, 27.3.1973, s. 25-26.

(3)  EGT C 249, 25.9.1995, s. 68.

(4)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

(5)  Förslag från kommittén för förbindelserna med afrikanska stater och Madagaskar vid sammanträdet den 21 juni 1971.

(6)  Arbetsgrupp VII om yttre åtgärder, slutrapport till konventets ledamöter (CONV 459/02, 16.12.2002, punkt 9).

(7)  Intern överenskommelse, nionde EUF.

P5_TA(2004)0276

Förnybar energi

Europaparlamentets resolution om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (1),

| — | med beaktande av Riodeklarationen om miljö och utveckling från 1992, i vilken miljöskydd och ekonomisk utveckling betraktas som ömsesidigt beroende av varandra och som en utmaning där dessa två aspekter utgör en odelbar enhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Riodeklarationen om miljö och utveckling från 1992, i vilken miljöskydd och ekonomisk utveckling betraktas som ömsesidigt beroende av varandra och som en utmaning där dessa två aspekter utgör en odelbar enhet,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar från 1992, särskilt artikel 2, och det besläktade Kyotoprotokollet från 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar från 1992, särskilt artikel 2, och det besläktade Kyotoprotokollet från 1997,

| — | med beaktande av resultatet av världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti-4 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti-4 september 2002,

| — | med beaktande av rekommendationerna från den europeiska konferensen om förnybar energi, som hölls i Berlin den 19-21 januari 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från den europeiska konferensen om förnybar energi, som hölls i Berlin den 19-21 januari 2004,

| — | med beaktande av den roll som förnybar energi spelar i det vidare perspektivet kring hållbar utveckling och dess positiva konsekvenser i form av trygg energiförsörjning, ekonomisk utveckling, nya jobb, minskade koldioxidutsläpp och fattigdomsbekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den roll som förnybar energi spelar i det vidare perspektivet kring hållbar utveckling och dess positiva konsekvenser i form av trygg energiförsörjning, ekonomisk utveckling, nya jobb, minskade koldioxidutsläpp och fattigdomsbekämpning,

| — | med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU och medlemsstaterna är överens om behovet av att främja förnybara energikällor som en prioriterad åtgärd, eftersom dessa gör det möjligt att snabbare uppnå Kyotomålen. |
| --- | --- |

A.

EU och medlemsstaterna är överens om behovet av att främja förnybara energikällor som en prioriterad åtgärd, eftersom dessa gör det möjligt att snabbare uppnå Kyotomålen.

| B. | EU måste säkra en ökad användning av förnybar energi och ökade investeringar i energieffektivitet. |
| --- | --- |

B.

EU måste säkra en ökad användning av förnybar energi och ökade investeringar i energieffektivitet.

| C. | Förnybar energi är en av EU:s snabbast växande industrier, och skapar nya, innovativa arbetstillfällen. Denna europeiska industrisektor är världsledande i fråga om att utveckla teknik för att producera el från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

C.

Förnybar energi är en av EU:s snabbast växande industrier, och skapar nya, innovativa arbetstillfällen. Denna europeiska industrisektor är världsledande i fråga om att utveckla teknik för att producera el från förnybara energikällor.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den tyska regeringens initiativ att anordna konferensen om förnybar energi 2004 (”Renewables 2004”). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den tyska regeringens initiativ att anordna konferensen om förnybar energi 2004 (”Renewables 2004”).

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inleda en politisk process för att fastställa ambitiösa, schemalagda mål för att öka andelen förnybar energi i den slutliga energikonsumtionen och på så sätt ta itu med tidsschemat på medellång och lång sikt före den internationella konferensen i Bonn i juni 2004. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inleda en politisk process för att fastställa ambitiösa, schemalagda mål för att öka andelen förnybar energi i den slutliga energikonsumtionen och på så sätt ta itu med tidsschemat på medellång och lång sikt före den internationella konferensen i Bonn i juni 2004.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att göra de insatser som krävs för att kunna uppnå målet att förnybara energikällor senast 2020 skall stå för 20 procent av EU:s totala energikonsumtion. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att göra de insatser som krävs för att kunna uppnå målet att förnybara energikällor senast 2020 skall stå för 20 procent av EU:s totala energikonsumtion.

| 4. | Europaparlamentet betonar den strategiska betydelse som förnybara energikällor och energieffektivitet har för ett flertal av EU:s politikområden och för de internationella förbindelserna, särskilt inom utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar den strategiska betydelse som förnybara energikällor och energieffektivitet har för ett flertal av EU:s politikområden och för de internationella förbindelserna, särskilt inom utvecklingssamarbetet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att prioritera tillgången till hållbar energi i strategierna för fattigdomsminskning och att, i syfte att uppmuntra och underlätta en sådan utveckling, begära att stora finansinstitut som Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Världsbanken och nationella exportkreditorganisationer prioriterar investeringar i förnybar energi och energieffektivitet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att prioritera tillgången till hållbar energi i strategierna för fattigdomsminskning och att, i syfte att uppmuntra och underlätta en sådan utveckling, begära att stora finansinstitut som Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Världsbanken och nationella exportkreditorganisationer prioriterar investeringar i förnybar energi och energieffektivitet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rättslig ram för att påskynda framväxten av marknader för förnybar energi och samtidigt skapa jämlika villkor för alla parter genom att avskaffa administrativa hinder och handelshinder med hjälp av en strikt tillämpning av bestämmelserna på lokal, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rättslig ram för att påskynda framväxten av marknader för förnybar energi och samtidigt skapa jämlika villkor för alla parter genom att avskaffa administrativa hinder och handelshinder med hjälp av en strikt tillämpning av bestämmelserna på lokal, nationell och europeisk nivå.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast granska stöden inom energisektorn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast granska stöden inom energisektorn.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja användningen av biobränslen, i synnerhet inom kollektivtrafiken. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja användningen av biobränslen, i synnerhet inom kollektivtrafiken.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det behövs ökat stöd för forskning, utveckling och innovationer som rör förnybar energi och att resultaten bör spridas till och göras attraktiva för alla samhällssektorer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att det behövs ökat stöd för forskning, utveckling och innovationer som rör förnybar energi och att resultaten bör spridas till och göras attraktiva för alla samhällssektorer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstaters regeringar att ratificera och genomföra FN:s ramkonvention om klimatförändringar från 1992 och Kyotoprotokollet från 1997. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstaters regeringar att ratificera och genomföra FN:s ramkonvention om klimatförändringar från 1992 och Kyotoprotokollet från 1997.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och de anslutande ländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och de anslutande ländernas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 33.

P5_TA(2004)0277

Dövblinda personers rättigheter

Europaparlamentets förklaring om dövblinda personers rättigheter

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 13 i EU-fördraget och principen om mänsklig värdighet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i EU-fördraget och principen om mänsklig värdighet, och av följande skäl:

| A. | Dövblindhet är ett eget handikapp som innebär en kombination av både nedsatt syn och hörsel, vilket leder till svårigheter i anslutning till informationstillgång, kommunikation och rörlighet. |
| --- | --- |

A.

Dövblindhet är ett eget handikapp som innebär en kombination av både nedsatt syn och hörsel, vilket leder till svårigheter i anslutning till informationstillgång, kommunikation och rörlighet.

| B. | I Europeiska unionen finns cirka 150 000 dövblinda personer. |
| --- | --- |

B.

I Europeiska unionen finns cirka 150 000 dövblinda personer.

| C. | En del av dessa personer är helt döva och blinda, men de flesta har kvar delar av det ena eller båda sinnena. |
| --- | --- |

C.

En del av dessa personer är helt döva och blinda, men de flesta har kvar delar av det ena eller båda sinnena.

| D. | Eftersom dövblindhet är ett eget handikapp behöver dövblinda personer ett särskilt stöd som ges av personer med specialistkunskap. |
| --- | --- |

D.

Eftersom dövblindhet är ett eget handikapp behöver dövblinda personer ett särskilt stöd som ges av personer med specialistkunskap.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner och medlemsstaterna att erkänna och förverkliga dövblinda personers rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner och medlemsstaterna att erkänna och förverkliga dövblinda personers rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet fastslår att dövblinda personer bör ha samma rättigheter som alla EU-medborgare. Dessa rättigheter bör upprätthållas genom lämplig lagstiftning i varje medlemsstat och omfatta:






  — | Rätten att delta i det demokratiska livet i Europeiska unionen. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet fastslår att dövblinda personer bör ha samma rättigheter som alla EU-medborgare. Dessa rättigheter bör upprätthållas genom lämplig lagstiftning i varje medlemsstat och omfatta:

—

Rätten att delta i det demokratiska livet i Europeiska unionen.

| — | Rätten att arbeta och delta i yrkesutbildning, varvid belysning, kontraster och nödvändiga anpassningar bör beaktas. |
| --- | --- |

—

Rätten att arbeta och delta i yrkesutbildning, varvid belysning, kontraster och nödvändiga anpassningar bör beaktas.

| — | Rätten till individuell hälso-, sjuk- och socialvård. |
| --- | --- |

—

Rätten till individuell hälso-, sjuk- och socialvård.

| — | Rätten till livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Rätten till livslångt lärande.

| — | Rätten att i lämpliga fall få individuellt stöd i form av kommunikationsstöd/ledsagare, tolkar för dövblinda och/eller mellankommande part. |
| --- | --- |

—

Rätten att i lämpliga fall få individuellt stöd i form av kommunikationsstöd/ledsagare, tolkar för dövblinda och/eller mellankommande part.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till, rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till, rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

Förteckning över ledamöter som undertecknat förklaringen:

Aaltonen, Ahern, Ainardi, Andersen, Andersson, André-Léonard, Andreasen, Andrews, Andria, Aparicio Sánchez, Attwooll, Avilés Perea, Ayuso González, Balfe, Banotti, Barón Crespo, Bastos, Beazley, Bébéar, Berenguer Fuster, van den Berg, Berger, Bernié, Beysen, Bigliardo, Blak, Bodrato, Bonde, Boogerd-Quaak, Bordes, Borghezio, Boumediene-Thiery, Bowe, Bowis, Bremmer, Breyer, Brie, Brok, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Callanan, Calò, Camisón Asensio, Camre, Cappato, Carnero González, Casaca, Cashman, Caudron, Caullery, Cauquil, Celli, Cercas, Cerdeira Morterero, Chichester, Clegg, Coelho, Colom i Naval, Corbett, Corbey, Corrie, Cossutta, Crowley, Darras, Daul, Davies, Dehousse, De Clercq, De Keyser, Dell'Alba, Della Vedova, Dell'Utri, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deva, De Veyrac, Dhaene, Di Lello Finuoli, Di Pietro, Doorn, Dover, Doyle, Duff, Dybkjær, Ebner, Echerer, El Khadraoui, Esclopé, Ettl, Evans Jillian, Evans Jonathan, Evans R., Färm, Fatuzzo, Ferrández Lezaun, Ferreira, Ferrer, Figueiredo, Fiori, Fitzsimons, Flesch, Ford, Formentini, Foster, Frahm, Gahler, Garot, Garriga Polledo, Gawronski, Gemelli, Ghilardotti, Gill, Gillig, Gil-Robles Gil-Delgado, Glante, Gobbo, Goepel, Görlach, Gollnisch, Goodwill, Gorostiaga Atxalandabaso, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Haug, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Hermange, Hernández Mollar, Herranz García, Herzog, Honeyball, Hortefeux, Howitt, Hughes, Huhne, van Hulten, Hyland, Imbeni, Inglewood, Isler Béguin, Izquierdo Collado, Jensen, Jonckheer, Karamanou, Karlsson, Kastler, Katiforis, Kaufmann, Kauppi, Keßler, Khanbhai, Kinnock, Koch, Korhola, Koukiadis, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kronberger, Kuhne, Laguiller, Lalumière, Lambert, Lange, de La Perriere, Liese, Linkohr, Lisi, Lucas, Lulling, Lund, Lynne, Maat, McAvan, McCarthy, MacCormick, McKenna, McNally, Maes, Malliori, Malmström, Manders, Mantovani, Marchiani, Marinos, Marques, Martens, Martin D., Martin H., Martinez, Martínez Martínez, Mastorakis, Mauro, Meijer, Méndez de Vigo, Mendiluce Pereiro, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Miller, Miranda De Lage, Modrow, Montfort, Moraes, Morgan, Morgantini, Mulder, Murphy, Muscardini, Mussa, Myller, Naranjo Escobar, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Nisticò, Nordmann, Obiols i Germà, Ojeda Sanz, Olsson, Onesta, Oomen-Ruijten, Oreja Arburúa, Ortiz Rivas, O'Toole, Paciotti, Parish, Pasqua, Pastorelli, Patrie, Paulsen, Pérez Álvarez, Perry, Piecyk, Pohjamo, Pomés Ruiz, Prets, Pronk, Puerta, Purvis, Read, Ribeiro e Castro, Riis-Jørgensen, Rod, de Roo, Roth-Behrendt, Rousseaux, Rovsing, Rühle, Sacrédeus, Salafranca Sánchez-Neyra, Sandberg-Fries, Sandbæk, Sanders-ten Holte, Santer, Santini, Sauquillo Pérez del Arco, Savary, Sbarbati, Scallon, Scheele, Schmid G., Schmidt, Schörling, Schröder I., Schröder J., Sichrovsky, Simpson, Skinner, Smet, Sörensen, Sornosa Martínez, Souladakis, Staes, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Sturdy, Sudre, Swiebel, Swoboda, Tajani, Tannock, Terrón i Cusí, Theorin, Thomas-Mauro, Thorning-Schmidt, Thors, Thyssen, Titley, Trakatellis, Trentin, Turchi, Turco, Turmes, Twinn, Väyrynen, Vairinhos, Valdivielso de Cué, Valenciano Martínez-Orozco, Vallvé, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Vatanen, Vinci, Vlasto, Volcic, Watts, Weiler, Whitehead, Wijkman, Wuori, Wyn, Wynn, Zabell, Zrihen

---