# Eiropas Savienības L 82/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 82 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 9. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 82

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 9. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 153 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un elektriskā spēka pārvada drošību sadursmes gadījumā no aizmugures [2021/386] | 1 |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 155 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz kiberdrošību un kiberdrošības pārvaldības sistēmu [2021/387] | 30 |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 156 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz programmatūras atjaunināšanu un programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmu [2021/388] | 60 |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 157 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz automatizēto joslas saglabāšanas sistēmu [2021/389] | 75 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ANO Noteikumi Nr. 153 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un elektriskā spēka pārvada drošību sadursmes gadījumā no aizmugures [2021/386]

1

*

ANO Noteikumi Nr. 155 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz kiberdrošību un kiberdrošības pārvaldības sistēmu [2021/387]

30

*

ANO Noteikumi Nr. 156 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz programmatūras atjaunināšanu un programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmu [2021/388]

60

*

ANO Noteikumi Nr. 157 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz automatizēto joslas saglabāšanas sistēmu [2021/389]

75

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 9.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Noteikumi Nr. 153 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un elektriskā spēka pārvada drošību sadursmes gadījumā no aizmugures [2021/386]

Spēkā stāšanās datums: 2021. gada 22. janvāris

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentisks un juridiski saistošs teksts ir: ECE/TRANS/WP.29/2020/76.

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prasības |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tests |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pārveidojums un transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11 | Par tipa apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izvietojuma paraugi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Trieciena no aizmugures testa procedūra |
| --- | --- |

3.

| 4. | Testa nosacījumi un procedūras ūdeņraža degvielas sistēmas novērtēšanai pēc sadursmes |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotu transportlīdzekļu testa procedūras |
| --- | --- |

5.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šos noteikumus piemēro M1
   (1) kategorijas transportlīdzekļiem ar kopējo pieļaujamo masu, kas nepārsniedz 3 500 kg, un N1 kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un ar augstspriegumu darbināma elektriskā spēka pārvada drošību sadursmes gadījumā no aizmugures.

1

1

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos: |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

| 2.1.1. | transportlīdzekļa garums un platums, ciktāl tas ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.1.1.

transportlīdzekļa garums un platums, ciktāl tas ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.1.2. | tās transportlīdzekļa daļas struktūra, izmēri, forma un materiāli, kura atrodas uz aizmuguri no šķērsplaknes, kas iet caur vistālāk aizmugurē esošā sēdekļa “R” punktu; |
| --- | --- |

2.1.2.

tās transportlīdzekļa daļas struktūra, izmēri, forma un materiāli, kura atrodas uz aizmuguri no šķērsplaknes, kas iet caur vistālāk aizmugurē esošā sēdekļa “R” punktu;

| 2.1.3. | pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri, ciktāl tas ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus; |
| --- | --- |

2.1.3.

pasažieru nodalījuma forma un iekšējie izmēri, ciktāl tas ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātus;

| 2.1.4. | motora novietojums (priekšā, aizmugurē vai vidū) un orientācija (sķērseniski vai gareniski), ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa procedūras rezultātu; |
| --- | --- |

2.1.4.

motora novietojums (priekšā, aizmugurē vai vidū) un orientācija (sķērseniski vai gareniski), ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa procedūras rezultātu;

| 2.1.5. | masa neslogotā stāvoklī, ciktāl tā negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātu; |
| --- | --- |

2.1.5.

masa neslogotā stāvoklī, ciktāl tā negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātu;

| 2.1.6. | REESS novietojums, ciktāl tas negatīvi ietekmē šajos noteikumos noteiktā trieciena testa rezultātu; |
| --- | --- |

2.1.6.

REESS

| 2.1.7. | degvielas tvertnes(-ņu) struktūra, forma, izmēri un materiāli (metāls/plastmasa); |
| --- | --- |

2.1.7.

degvielas tvertnes(-ņu) struktūra, forma, izmēri un materiāli (metāls/plastmasa);

| 2.1.8. | degvielas tvertnes atrašanās vieta transportlīdzeklī, ciktāl tas negatīvi ietekmē 5.2.1. punkta prasības; |
| --- | --- |

2.1.8.

degvielas tvertnes atrašanās vieta transportlīdzeklī, ciktāl tas negatīvi ietekmē 5.2.1. punkta prasības;

| 2.1.9. | degvielas padeves sistēmas raksturlielumi un atrašanās vieta (sūknis, filtri utt.). |
| --- | --- |

2.1.9.

degvielas padeves sistēmas raksturlielumi un atrašanās vieta (sūknis, filtri utt.).

| 2.2. | “Pasažieru nodalījums” ir telpa braucējiem, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums, priekšējā starpsiena un aizmugurējā starpsiena vai aizmugures durvis, kā arī elektroaizsardzības barjeras un norobežojumi braucēju aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.2.

“Pasažieru nodalījums” ir telpa braucējiem, kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējais stiklojums, priekšējā starpsiena un aizmugurējā starpsiena vai aizmugures durvis, kā arī elektroaizsardzības barjeras un norobežojumi braucēju aizsardzībai pret tiešu saskari ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

| 2.3. | “Masa neslogotā stāvoklī” ir nokomplektēta transportlīdzekļa masa bez pasažieriem un bez kravas, bet ar degvielu, dzeses vielu, smērvielu, instrumentiem un rezerves riteni (ja to kā standarta aprīkojumu nodrošina transportlīdzekļa ražotājs). |
| --- | --- |

2.3.

“Masa neslogotā stāvoklī” ir nokomplektēta transportlīdzekļa masa bez pasažieriem un bez kravas, bet ar degvielu, dzeses vielu, smērvielu, instrumentiem un rezerves riteni (ja to kā standarta aprīkojumu nodrošina transportlīdzekļa ražotājs).

| 2.4. | “Degvielas tvertne” ir tvertne(-es), kas konstruēta(-as) 2.6. punktā definētās šķidrās degvielas uzglabāšanai, kuru galvenokārt izmanto transportlīdzekļa piedziņai, izņemot tās(to) piederumus (uzpildes cauruli, ja tā ir atsevišķa detaļa, uzpildes atveri, vāku, mērierīci, savienojumus ar motoru vai savienojumus iekšējā pārliekā spiediena kompensēšanai u. c.). |
| --- | --- |

2.4.

“Degvielas tvertne” ir tvertne(-es), kas konstruēta(-as) 2.6. punktā definētās šķidrās degvielas uzglabāšanai, kuru galvenokārt izmanto transportlīdzekļa piedziņai, izņemot tās(to) piederumus (uzpildes cauruli, ja tā ir atsevišķa detaļa, uzpildes atveri, vāku, mērierīci, savienojumus ar motoru vai savienojumus iekšējā pārliekā spiediena kompensēšanai u. c.).

| 2.5. | “Degvielas tvertnes ietilpība” ir ražotāja norādītā degvielas tvertnes ietilpība. |
| --- | --- |

2.5.

“Degvielas tvertnes ietilpība” ir ražotāja norādītā degvielas tvertnes ietilpība.

| 2.6. | “Šķidrā degviela” ir degviela, kas ir šķidra normālos temperatūras un spiediena apstākļos. |
| --- | --- |

2.6.

“Šķidrā degviela” ir degviela, kas ir šķidra normālos temperatūras un spiediena apstākļos.

| 2.7. | “Augstspriegums” ir elektriskas sastāvdaļas vai ķēdes klasifikācija, ja tās darba spriegums ir > 60 V un ≤ 1 500 V līdzstrāvai (DC) vai darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) > 30 V un ≤ 1 000 V maiņstrāvai (AC). |
| --- | --- |

2.7.

“Augstspriegums” ir elektriskas sastāvdaļas vai ķēdes klasifikācija, ja tās darba spriegums ir > 60 V un ≤ 1 500 V līdzstrāvai (DC) vai darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) > 30 V un ≤ 1 000 V maiņstrāvai (AC).

| 2.8. | “Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma (REESS)” ir atkāroti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju kustības nodrošināšanai.
  Akumulatoru bateriju, ko galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu enerģiju motora iedarbināšanai un/vai apgaismojumam, un/vai transportlīdzekļa palīgsistēmām, neuzskata par REESS. [“Galvenokārt” šajā kontekstā nozīmē, ka attiecīgā braukšanas ciklā, piem., WLTC attiecībā uz M1 un N1, vairāk nekā 50 procenti akumulatoru baterijas enerģijas tiek izmantoti motora iedarbināšanai un/vai apgaismojumam, un/vai citām transportlīdzekļa palīgsistēmām.] |
| --- | --- |

2.8.

“Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma (REESS

Akumulatoru bateriju, ko galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu enerģiju motora iedarbināšanai un/vai apgaismojumam, un/vai transportlīdzekļa palīgsistēmām, neuzskata par REESS. [“Galvenokārt” šajā kontekstā nozīmē, ka attiecīgā braukšanas ciklā, piem., WLTC attiecībā uz M1 un N1, vairāk nekā 50 procenti akumulatoru baterijas enerģijas tiek izmantoti motora iedarbināšanai un/vai apgaismojumam, un/vai citām transportlīdzekļa palīgsistēmām.]

REESS

WLTC

1

1

| 2.9. | “Elektroaizsardzības barjera” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.9.

“Elektroaizsardzības barjera” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

| 2.10. | “Elektrisks spēka pārvads” ir elektriskā ķēde, kas satur vilces motoru(-us) un var saturēt arī REESS, un elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu, elektroniskos pārveidotājus, saistīto vadojumu un savienotājus, un savienotājsistēmu REESS uzlādei. |
| --- | --- |

2.10.

“Elektrisks spēka pārvads” ir elektriskā ķēde, kas satur vilces motoru(-us) un var saturēt arī REESS

REESS

| 2.11. | “Spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadošas daļas, kurām normālas lietošanas apstākļos ir paredzēts būt zem sprieguma. |
| --- | --- |

2.11.

“Spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadošas daļas, kurām normālas lietošanas apstākļos ir paredzēts būt zem sprieguma.

| 2.12. | “Atklāta strāvvadoša daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot aizsardzības līmeni IPXXB, kura parasti nav zem sprieguma, bet kura var nonākt zem sprieguma izolācijas atteices apstākļos. Tas ietver daļas zem pārsega, kuru var noņemt, neizmantojot instrumentus. |
| --- | --- |

2.12.

“Atklāta strāvvadoša daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot aizsardzības līmeni IPXXB

| 2.13. | “Tieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.13.

“Tieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

| 2.14. | “Netieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās atklātām strāvvadošām daļām. |
| --- | --- |

2.14.

“Netieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās atklātām strāvvadošām daļām.

| 2.15. | “IPXXB aizsardzības līmenis” ir aizsardzība pret pieskaršanos spriegumaktīvajām augstsprieguma daļām, ko nodrošina vai nu elektroaizsardzības barjera, vai norobežojums un ko testē, izmantojot posmaino testēšanas pirkstu (IPXXB līmenis), kā aprakstīts 5. pielikuma 4. punktā. |
| --- | --- |

2.15.

“IPXXB

IPXXB

| 2.16. | “Darba spriegums” ir elektriskās ķēdes sprieguma lielākā vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kādu norāda ražotājs un kāda var būt starp jebkurām strāvvadošajām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai normālos darbības apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi. |
| --- | --- |

2.16.

“Darba spriegums” ir elektriskās ķēdes sprieguma lielākā vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kādu norāda ražotājs un kāda var būt starp jebkurām strāvvadošajām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai normālos darbības apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi.

| 2.17. | “Savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (REESS) uzlādei” ir elektriskā ķēde, ko izmanto REESS uzlādei no ārēja elektroenerģijas avota, ietverot savienojumu uz transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

2.17.

“Savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (REESS

REESS

| 2.18. | “Elektriskā šasija” ir elektriski savienotu strāvvadošo daļu kopums, kura elektrisko potenciālu izmanto kā atsauces vērtību. |
| --- | --- |

2.18.

“Elektriskā šasija” ir elektriski savienotu strāvvadošo daļu kopums, kura elektrisko potenciālu izmanto kā atsauces vērtību.

| 2.19. | “Elektriskā ķēde” ir savienotu spriegumaktīvu augstsprieguma daļu kopums, kas ir konstruēts tā, lai normālos darbības apstākļos tas atrastos zem sprieguma. |
| --- | --- |

2.19.

“Elektriskā ķēde” ir savienotu spriegumaktīvu augstsprieguma daļu kopums, kas ir konstruēts tā, lai normālos darbības apstākļos tas atrastos zem sprieguma.

| 2.20. | “Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma (piem., degvielas elements), kas ģenerē un nodrošina elektroenerģiju elektriskajai vilcei. |
| --- | --- |

2.20.

“Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma (piem., degvielas elements), kas ģenerē un nodrošina elektroenerģiju elektriskajai vilcei.

| 2.21. | “Elektroniskais pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj vadīt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai vilcei. |
| --- | --- |

2.21.

“Elektroniskais pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj vadīt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai vilcei.

| 2.22. | “Norobežojums” ir daļa, kas aptver iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret jebkādu tiešu pieskaršanos. |
| --- | --- |

2.22.

“Norobežojums” ir daļa, kas aptver iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret jebkādu tiešu pieskaršanos.

| 2.23. | “Augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, tostarp savienotājsistēma REESS uzlādei, kas darbojas ar augstspriegumu. Ja elektriskās ķēdes ir galvaniski savienotas viena ar otru un atbilst konkrētiem sprieguma nosacījumiem, par augstsprieguma kopni klasificē tikai tās elektriskās ķēdes sastāvdaļas vai daļas, kas darbojas augstspriegumā. |
| --- | --- |

2.23.

“Augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, tostarp savienotājsistēma REESS

| 2.24. | “Cietais izolators” ir vadojumu izolācijas pārklājums, kas sedz spriegumaktīvas augstsprieguma daļas un aizsargā pret jebkādu tiešu pieskaršanos tām. |
| --- | --- |

2.24.

“Cietais izolators” ir vadojumu izolācijas pārklājums, kas sedz spriegumaktīvas augstsprieguma daļas un aizsargā pret jebkādu tiešu pieskaršanos tām.

| 2.25. | “Automātiskais atvienotājs” ir ierīce, kurai esot iedarbinātai, elektroenerģijas avoti tiek elektriski atvienoti no elektriskās spēkiekārtas augstsprieguma ķēdes pārējās daļas. |
| --- | --- |

2.25.

“Automātiskais atvienotājs” ir ierīce, kurai esot iedarbinātai, elektroenerģijas avoti tiek elektriski atvienoti no elektriskās spēkiekārtas augstsprieguma ķēdes pārējās daļas.

| 2.26. | “Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija” ir tāds akumulatoru baterijas veids, kam vajadzīgs šķidrums un kas izdala ūdeņraža gāzi, kura tiek izvadīta atmosfērā. |
| --- | --- |

2.26.

“Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija” ir tāds akumulatoru baterijas veids, kam vajadzīgs šķidrums un kas izdala ūdeņraža gāzi, kura tiek izvadīta atmosfērā.

| 2.27. | “Ūdeni saturošs elektrolīts” ir elektrolīts uz ūdens kā savienojumu (piem., skābju, sārmu) šķīdinātāja bāzes, kurš nodrošina jonu vadīšanu pēc disociācijas. |
| --- | --- |

2.27.

“Ūdeni saturošs elektrolīts” ir elektrolīts uz ūdens kā savienojumu (piem., skābju, sārmu) šķīdinātāja bāzes, kurš nodrošina jonu vadīšanu pēc disociācijas.

| 2.28. | “Elektrolīta noplūde” ir elektrolīta izkļūšana no REESS šķidruma formā. |
| --- | --- |

2.28.

“Elektrolīta noplūde” ir elektrolīta izkļūšana no REESS

| 2.29. | “Bezūdens elektrolīts” ir elektrolīts, kura bāze nav ūdens kā šķīdinātājs. |
| --- | --- |

2.29.

“Bezūdens elektrolīts” ir elektrolīts, kura bāze nav ūdens kā šķīdinātājs.

| 2.30. | “Normāli ekspluatācijas apstākļi” ietver darbības režīmus un apstākļus, kādi pamatoti var rasties transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas laikā, tostarp braukšana ar atļauto ātrumu, stāvēšana vai darbība brīvgaitā satiksmes apstākļos, kā arī uzlāde, izmantojot lādētājus, kuri ir saderīgi ar specifiskām uzlādes pieslēgvietām, kas ir uzstādītas transportlīdzeklī. Tie neietver apstākļus, kad transportlīdzeklis ir bojāts vai nu sadursmē, vai ceļa gružu ietekmē, vai vandalisma rezultātā, pakļauts uguns iedarbībai vai iegremdēšanai ūdenī vai ir tādā stāvoklī, kad ir vajadzīgi vai tiek veikti apkopes vai uzturēšanas darbi. |
| --- | --- |

2.30.

“Normāli ekspluatācijas apstākļi” ietver darbības režīmus un apstākļus, kādi pamatoti var rasties transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas laikā, tostarp braukšana ar atļauto ātrumu, stāvēšana vai darbība brīvgaitā satiksmes apstākļos, kā arī uzlāde, izmantojot lādētājus, kuri ir saderīgi ar specifiskām uzlādes pieslēgvietām, kas ir uzstādītas transportlīdzeklī. Tie neietver apstākļus, kad transportlīdzeklis ir bojāts vai nu sadursmē, vai ceļa gružu ietekmē, vai vandalisma rezultātā, pakļauts uguns iedarbībai vai iegremdēšanai ūdenī vai ir tādā stāvoklī, kad ir vajadzīgi vai tiek veikti apkopes vai uzturēšanas darbi.

| 2.31. | “Specifisks sprieguma stāvoklis” ir stāvoklis, kurā galvaniski savienotas elektriskās ķēdes maksimālais spriegums starp līdzstrāvas spriegumaktīvu daļu un jebkuru citu spriegumaktīvu daļu (līdzstrāvas vai maiņstrāvas) ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.







  Piezīme | . Ja šādas elektriskās ķēdes līdzstrāvas spriegumaktīva daļa ir savienota ar šasiju un piemēro specifisku sprieguma stāvokli, maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvo daļu un elektrisko šasiju ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā. |
| --- | --- | --- |

2.31.

“Specifisks sprieguma stāvoklis” ir stāvoklis, kurā galvaniski savienotas elektriskās ķēdes maksimālais spriegums starp līdzstrāvas spriegumaktīvu daļu un jebkuru citu spriegumaktīvu daļu (līdzstrāvas vai maiņstrāvas) ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.

Piezīme

Piezīme

. Ja šādas elektriskās ķēdes līdzstrāvas spriegumaktīva daļa ir savienota ar šasiju un piemēro specifisku sprieguma stāvokli, maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvo daļu un elektrisko šasiju ir ≤ 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms) un ≤ 60 V līdzstrāvas gadījumā.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un attiecībā uz elektriskā spēka pārvada, kuru darbina augstspriegums, drošību sadursmes gadījumā no aizmugures iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis saskaņā ar procedūru, kas noteikta Nolīguma 3. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un attiecībā uz elektriskā spēka pārvada, kuru darbina augstspriegums, drošību sadursmes gadījumā no aizmugures iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis saskaņā ar procedūru, kas noteikta Nolīguma 3. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 3.2. | Informācijas dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.2.

Informācijas dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. papildinājumā.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu prasībām, šim transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu prasībām, šim transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

| 4.1.1. | Saskaņā ar 11. punktu norīkotais tehniskais dienests pārbauda, vai ir ievēroti prasītie nosacījumi. |
| --- | --- |

4.1.1.

Saskaņā ar 11. punktu norīkotais tehniskais dienests pārbauda, vai ir ievēroti prasītie nosacījumi.

| 4.1.2. | Šaubu gadījumā, verificējot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā jebkādus ražotāja iesniegtos datus vai testu rezultātus, kurus var ņemt vērā, validējot tehniskā dienesta veikto apstiprināšanas testu. |
| --- | --- |

4.1.2.

Šaubu gadījumā, verificējot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā jebkādus ražotāja iesniegtos datus vai testu rezultātus, kurus var ņemt vērā, validējot tehniskā dienesta veikto apstiprināšanas testu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru saskaņā ar Nolīguma 4. pielikumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru saskaņā ar Nolīguma 4. pielikumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 4.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašināšanu, atteikumu, anulēšanu vai transportlīdzekļa tipa ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašināšanu, atteikumu, anulēšanu vai transportlīdzekļa tipa ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 4.4. | Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas atbilst 2. pielikumā dotajam paraugam un ko veido: |
| --- | --- |

4.4.

Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas atbilst 2. pielikumā dotajam paraugam un ko veido:

| 4.4.1. | aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā – burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā – burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem ANO noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumu numurus un papildu simbolus no visiem tiem ANO noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem ANO noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumu numurus un papildu simbolus no visiem tiem ANO noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

5.   PRASĪBAS

| 5.1. | Kad transportlīdzeklim ir veikts 6. punktā minētais tests, jābūt izpildītiem 5.2. punkta noteikumiem.
  Uzskata, ka transportlīdzeklis, kurā degvielas sistēmas visas daļas ir uzstādītas priekšpus garenbāzes viduspunkta, atbilst 5.2.1. punkta noteikumiem.
  Uzskata, ka transportlīdzeklis, kurā ar augstspriegumu darbināma elektriskā spēka pārvada visas daļas ir uzstādītas priekšpus garenbāzes viduspunkta, atbilst 5.2.2. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

5.1.

Kad transportlīdzeklim ir veikts 6. punktā minētais tests, jābūt izpildītiem 5.2. punkta noteikumiem.

Uzskata, ka transportlīdzeklis, kurā degvielas sistēmas visas daļas ir uzstādītas priekšpus garenbāzes viduspunkta, atbilst 5.2.1. punkta noteikumiem.

Uzskata, ka transportlīdzeklis, kurā ar augstspriegumu darbināma elektriskā spēka pārvada visas daļas ir uzstādītas priekšpus garenbāzes viduspunkta, atbilst 5.2.2. punkta noteikumiem.

| 5.2. | Pēc testiem, kas veikti saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā, 4. pielikumā un 5. pielikumā noteikto procedūru, jābūt izpildītiem šādiem noteikumiem attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un elektriskā spēka pārvada drošību. |
| --- | --- |

5.2.

Pēc testiem, kas veikti saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā, 4. pielikumā un 5. pielikumā noteikto procedūru, jābūt izpildītiem šādiem noteikumiem attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un elektriskā spēka pārvada drošību.

| 5.2.1. | Ja transportlīdzekli darbina ar šķidru degvielu, jāpierāda atbilstība 5.2.1.1. līdz 5.2.1.2. punktam.
  Ar saspiestu ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu gadījumā jāpierāda atbilstība 5.2.1.3. līdz 5.2.1.5. punktam. |
| --- | --- |

5.2.1.

Ja transportlīdzekli darbina ar šķidru degvielu, jāpierāda atbilstība 5.2.1.1. līdz 5.2.1.2. punktam.

Ar saspiestu ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu gadījumā jāpierāda atbilstība 5.2.1.3. līdz 5.2.1.5. punktam.

| 5.2.1.1. | Sadursmes gadījumā degvielas padeves iekārtā drīkst notikt tikai neliela šķidruma noplūde. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Sadursmes gadījumā degvielas padeves iekārtā drīkst notikt tikai neliela šķidruma noplūde.

| 5.2.1.2. | Ja pēc sadursmes notiek šķidruma nepārtraukta noplūde no degvielas padeves iekārtas, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min.; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un dažādie šķidrumi nevar tikt viegli atdalīti un identificēti, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Ja pēc sadursmes notiek šķidruma nepārtraukta noplūde no degvielas padeves iekārtas, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min.; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un dažādie šķidrumi nevar tikt viegli atdalīti un identificēti, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus.

| 5.2.1.3. | Ūdeņraža noplūdes ātrums (VH2), noteikts saskaņā vai nu ar 4. pielikuma 4. punktu ūdeņradim, vai ar 4. pielikuma 5. punktu hēlijam, nedrīkst pārsniegt vidēji 118 NL minūtē laika intervālā Δt minūtes pēc sadursmes. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Ūdeņraža noplūdes ātrums (VH2

| 5.2.1.4. | Gāzes (attiecīgi ūdeņraža vai hēlija) koncentrācijas vērtības pēc tilpuma gaisā, kas pasažieru un bagāžas nodalījumā noteiktas saskaņā ar 4. pielikuma 6. punktu, ūdeņraža gadījumā nedrīkst pārsniegt 4,0 procentus vai hēlija gadījumā – 3,0 procentus jebkurā brīdī 60 minūšu mērījumu veikšanas laikposmā pēc sadursmes. Šī prasība ir izpildīta, ja tiek apstiprināts, ka ikvienas ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas slēgvārsts ir noslēdzies 5 sekunžu laikā pēc transportlīdzekļa pirmās saskares ar zveltni un ka nav noplūdes no ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas(-ām). |
| --- | --- |

5.2.1.4.

Gāzes (attiecīgi ūdeņraža vai hēlija) koncentrācijas vērtības pēc tilpuma gaisā, kas pasažieru un bagāžas nodalījumā noteiktas saskaņā ar 4. pielikuma 6. punktu, ūdeņraža gadījumā nedrīkst pārsniegt 4,0 procentus vai hēlija gadījumā – 3,0 procentus jebkurā brīdī 60 minūšu mērījumu veikšanas laikposmā pēc sadursmes. Šī prasība ir izpildīta, ja tiek apstiprināts, ka ikvienas ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas slēgvārsts ir noslēdzies 5 sekunžu laikā pēc transportlīdzekļa pirmās saskares ar zveltni un ka nav noplūdes no ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas(-ām).

| 5.2.1.5. | Tvertnei(-ēm) (ūdeņraža uzglabāšanai) jāpaliek piestiprinātai(-ām) pie transportlīdzekļa vismaz vienā stiprinājuma punktā. |
| --- | --- |

5.2.1.5.

Tvertnei(-ēm) (ūdeņraža uzglabāšanai) jāpaliek piestiprinātai(-ām) pie transportlīdzekļa vismaz vienā stiprinājuma punktā.

| 5.2.2. | Ja transportlīdzeklis aprīkots ar elektrisko spēka pārvadu, ko darbina ar augstspriegumu, elektriskajam spēka pārvadam un augstsprieguma sistēmām, kas galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni, ir jāatbilst 5.2.2.1. līdz 5.2.2.3. punkta prasībām.: |
| --- | --- |

5.2.2.

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar elektrisko spēka pārvadu, ko darbina ar augstspriegumu, elektriskajam spēka pārvadam un augstsprieguma sistēmām, kas galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni, ir jāatbilst 5.2.2.1. līdz 5.2.2.3. punkta prasībām.:

| 5.2.2.1. | Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu
  Augstsprieguma kopnēm pēc sadursmes ir jāatbilst vismaz vienam no četriem 5.2.2.1.1. līdz 5.2.2.1.4.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.
  Ja transportlīdzeklī ir automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas elektriski sadala elektriskā spēka pārvada ķēdi braukšanas apstākļos, atvienotajai ķēdei vai katrai nodalītajai ķēdei atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas piemēro vismaz vienu no šādiem kritērijiem.
  Tomēr 5.2.2.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens atsevišķs augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar IPXXB aizsardzības līmeņa nosacījumiem.
  Ja sadursmes testu veic ar nosacījumu, ka daļa(-as) augstsprieguma sistēmas nav zem sprieguma un izņemot jebkādu savienotājsistēmu REESS uzlādei, kura braukšanas laikā nav zem sprieguma, attiecīgās(-o) daļas(-u) aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda saskaņā ar vai nu 5.2.2.1.3., vai 5.2.2.1.4. punktu. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Augstsprieguma kopnēm pēc sadursmes ir jāatbilst vismaz vienam no četriem 5.2.2.1.1. līdz 5.2.2.1.4.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Ja transportlīdzeklī ir automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas elektriski sadala elektriskā spēka pārvada ķēdi braukšanas apstākļos, atvienotajai ķēdei vai katrai nodalītajai ķēdei atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas piemēro vismaz vienu no šādiem kritērijiem.

Tomēr 5.2.2.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens atsevišķs augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar IPXXB aizsardzības līmeņa nosacījumiem.

IPXXB

Ja sadursmes testu veic ar nosacījumu, ka daļa(-as) augstsprieguma sistēmas nav zem sprieguma un izņemot jebkādu savienotājsistēmu REESS uzlādei, kura braukšanas laikā nav zem sprieguma, attiecīgās(-o) daļas(-u) aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda saskaņā ar vai nu 5.2.2.1.3., vai 5.2.2.1.4. punktu.

REESS

| 5.2.2.1.1. | Augstsprieguma neesība
  Augstsprieguma kopņu spriegumiem Ub, U1 un U2 ir jābūt vienādiem ar 30 V vai zemākiem maiņstrāvas gadījumā vai vienādiem ar 60 V vai zemākiem līdzstrāvas gadījumā 60 s laikposmā pēc trieciena, mērītiem saskaņā ar 5. pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

5.2.2.1.1.

Augstsprieguma neesība

Augstsprieguma kopņu spriegumiem Ub, U1 un U2 ir jābūt vienādiem ar 30 V vai zemākiem maiņstrāvas gadījumā vai vienādiem ar 60 V vai zemākiem līdzstrāvas gadījumā 60 s laikposmā pēc trieciena, mērītiem saskaņā ar 5. pielikuma 2. punktu.

b

1

2

| 5.2.2.1.2. | Zems elektroenerģijas līmenis
  Augstsprieguma kopņu kopējai enerģijai (TE) ir jābūt mazākai nekā 0,2 J, mērītai saskaņā ar 5. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu a). Kopējo enerģiju (TE) alternatīvi var aprēķināt ar augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Ub un ražotāja norādīto X-kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 5. pielikuma 3. punkta formulu (b).
  Y-kondensatoros akumulētajai enerģijai (TEy1, TEy2) arī jābūt mazākai nekā 0,2 J. To aprēķina, izmērot augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus U1 un U2, un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti saskaņā ar 5. pielikuma 3. punkta c) formulu. |
| --- | --- |

5.2.2.1.2.

Zems elektroenerģijas līmenis

Augstsprieguma kopņu kopējai enerģijai (TE) ir jābūt mazākai nekā 0,2 J, mērītai saskaņā ar 5. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu a). Kopējo enerģiju (TE) alternatīvi var aprēķināt ar augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Ub un ražotāja norādīto X-kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 5. pielikuma 3. punkta formulu (b).

TE

TE

b

Y-kondensatoros akumulētajai enerģijai (TEy1, TEy2) arī jābūt mazākai nekā 0,2 J. To aprēķina, izmērot augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus U1 un U2, un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti saskaņā ar 5. pielikuma 3. punkta c) formulu.

1

2

| 5.2.2.1.3. | Fiziskā aizsardzība
  Aizsardzībai pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām jānodrošina IPXXB aizsardzības līmenis.
  Novērtējumu veic saskaņā ar 5. pielikuma 4. punktu.
  Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzību pret netiešas saskares izraisītu elektriskās strāvas triecienu, pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω, un pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu jebkurām divām vienlaicīgi sasniedzamām atklātām strāvvadošajām daļām, kuras atrodas mazāk nekā 2,5 m viena no otras, ir jābūt mazākai nekā 0,2 Ω, ja strāvas plūsma ir vismaz 0,2 A. Šo pretestību var aprēķināt, izmantojot elektriskās ķēdes attiecīgo daļu atsevišķi izmērītās pretestības.
  Šī prasība ir izpildīta, ja galvaniskais savienojums ir metināts. Ja ir šaubas vai ja savienojums nav metināts, veic mērījumu, izmantojot vienu no 5. pielikuma 4. punktā aprakstītajām testa procedūrām. |
| --- | --- |

5.2.2.1.3.

Fiziskā aizsardzība

Aizsardzībai pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām jānodrošina IPXXB aizsardzības līmenis.

IPXXB

Novērtējumu veic saskaņā ar 5. pielikuma 4. punktu.

Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzību pret netiešas saskares izraisītu elektriskās strāvas triecienu, pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω, un pretestībai starp elektroaizsardzības barjeru/norobežojumu jebkurām divām vienlaicīgi sasniedzamām atklātām strāvvadošajām daļām, kuras atrodas mazāk nekā 2,5 m viena no otras, ir jābūt mazākai nekā 0,2 Ω, ja strāvas plūsma ir vismaz 0,2 A. Šo pretestību var aprēķināt, izmantojot elektriskās ķēdes attiecīgo daļu atsevišķi izmērītās pretestības.

Šī prasība ir izpildīta, ja galvaniskais savienojums ir metināts. Ja ir šaubas vai ja savienojums nav metināts, veic mērījumu, izmantojot vienu no 5. pielikuma 4. punktā aprakstītajām testa procedūrām.

| 5.2.2.1.4. | Izolācijas pretestība
  Ir jāizpilda 5.2.2.1.4.1. un 5.2.2.1.4.2. punktā noteiktie kritēriji.
  Mērījumus veic saskaņā ar 5. pielikuma 5. punktu. |
| --- | --- |

5.2.2.1.4.

Izolācijas pretestība

Ir jāizpilda 5.2.2.1.4.1. un 5.2.2.1.4.2. punktā noteiktie kritēriji.

Mērījumus veic saskaņā ar 5. pielikuma 5. punktu.

| 5.2.2.1.4.1. | No atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads
  Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 5. pielikuma 5. punktā) minimālajai vērtībai ir jābūt 100 Ω/V darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un 500 Ω/V darba sprieguma – maiņstrāvas kopnēm. |
| --- | --- |

5.2.2.1.4.1.

No atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestības starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 5. pielikuma 5. punktā) minimālajai vērtībai ir jābūt 100 Ω/V darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un 500 Ω/V darba sprieguma – maiņstrāvas kopnēm.

i

| 5.2.2.1.4.2. | No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads
  Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir elektriski savienotas, tām jāatbilst vienai no šādām prasībām:






  a) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 500 Ω/V darba sprieguma; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.1.4.2.

No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir elektriski savienotas, tām jāatbilst vienai no šādām prasībām:

a)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 500 Ω/V darba sprieguma;

| b) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas kopne atbilst fiziskajai aizsardzībai, kā aprakstīts 5.2.2.1.3. punktā; |
| --- | --- |

b)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas kopne atbilst fiziskajai aizsardzībai, kā aprakstīts 5.2.2.1.3. punktā;

| c) | izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas kopne atbilst prasībai par augstsprieguma neesību, kā aprakstīts 5.2.2.1.1. punktā. |
| --- | --- |

c)

izolācijas pretestības minimālajai vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju jābūt 100 Ω/V darba sprieguma, un maiņstrāvas kopne atbilst prasībai par augstsprieguma neesību, kā aprakstīts 5.2.2.1.1. punktā.

| 5.2.2.2. | Elektrolīta noplūde |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Elektrolīta noplūde

| 5.2.2.2.1. | Ūdeni saturoša elektrolīta REESS gadījumā
  Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt elektrolīta noplūde no REESS uz pasažieru nodalījumu un ne vairāk kā 7 tilpuma procentu REESS elektrolīta noplūde, nepārsniedzot 5,0 l noplūdes maksimumu, no REESS ārpus pasažieru nodalījuma. Izplūdušā elektrolīta daudzumu var izmērīt ar parastiem paņēmieniem šķidruma tilpuma noteikšanai pēc tā savākšanas. Attiecībā uz Stoddard, iekrāsotu dzeses vielu un elektrolītu saturošām tvertnēm šķidrumiem ļauj atdalīties īpatnējās masas ietekmē, un tad izmēra. |
| --- | --- |

5.2.2.2.1.

Ūdeni saturoša elektrolīta REESS

Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt elektrolīta noplūde no REESS uz pasažieru nodalījumu un ne vairāk kā 7 tilpuma procentu REESS elektrolīta noplūde, nepārsniedzot 5,0 l noplūdes maksimumu, no REESS ārpus pasažieru nodalījuma. Izplūdušā elektrolīta daudzumu var izmērīt ar parastiem paņēmieniem šķidruma tilpuma noteikšanai pēc tā savākšanas. Attiecībā uz Stoddard, iekrāsotu dzeses vielu un elektrolītu saturošām tvertnēm šķidrumiem ļauj atdalīties īpatnējās masas ietekmē, un tad izmēra.

REESS

REESS

REESS

Stoddard

| 5.2.2.2.2. | Bezūdens elektrolīta REESS gadījumā
  Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt elektrolīta noplūde no REESS uz pasažieru vai bagāžas nodalījumu un šķidra elektrolīta noplūde ārpus transportlīdzekļa. Šīs prasības izpildi verificē ar vizuālu inspicēšanu, nedemontējot jebkādu transportlīdzekļa daļu.
  Ražotājs pierāda atbilstību saskaņā ar 5. pielikuma 6. punktu. |
| --- | --- |

5.2.2.2.2.

Bezūdens elektrolīta REESS

Laikposmā no trieciena līdz 60 minūtēm pēc trieciena nedrīkst būt elektrolīta noplūde no REESS uz pasažieru vai bagāžas nodalījumu un šķidra elektrolīta noplūde ārpus transportlīdzekļa. Šīs prasības izpildi verificē ar vizuālu inspicēšanu, nedemontējot jebkādu transportlīdzekļa daļu.

REESS

Ražotājs pierāda atbilstību saskaņā ar 5. pielikuma 6. punktu.

| 5.2.2.3. | REESS noturēšana

  REESS jāpaliek piestiprinātai pie transportlīdzekļa ar vismaz vienu sastāvdaļas stiprinājumu, balsteni vai jebkādu struktūru, kas pārnes slodzi no REESS uz transportlīdzekļa struktūru, un ārpus pasažieru nodalījuma esoša REESS nedrīkst nonākt pasažieru nodalījumā.
  Ražotājs pierāda atbilstību saskaņā ar 5. pielikuma 7. punktu. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

REESS

REESS jāpaliek piestiprinātai pie transportlīdzekļa ar vismaz vienu sastāvdaļas stiprinājumu, balsteni vai jebkādu struktūru, kas pārnes slodzi no REESS uz transportlīdzekļa struktūru, un ārpus pasažieru nodalījuma esoša REESS nedrīkst nonākt pasažieru nodalījumā.

REESS

REESS

REESS

Ražotājs pierāda atbilstību saskaņā ar 5. pielikuma 7. punktu.

6.   TESTS

| 6.1. | Transportlīdzekļa atbilstību 5. punkta prasībām pārbauda ar šo noteikumu 3. pielikumā, 4. pielikumā un 5. pielikumā noteikto metodi. |
| --- | --- |

6.1.

Transportlīdzekļa atbilstību 5. punkta prasībām pārbauda ar šo noteikumu 3. pielikumā, 4. pielikumā un 5. pielikumā noteikto metodi.

7.   PĀRVEIDOJUMI UN TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

| 7.1. | Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem attiecībā uz šiem noteikumiem paziņo transportlīdzekļa tipu apstiprinājušajai tipa apstiprinātājai iestādei. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:






  a) | pēc apspriešanās ar ražotāju nolemt, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums; vai |
| --- | --- | --- |

7.1.

Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem attiecībā uz šiem noteikumiem paziņo transportlīdzekļa tipu apstiprinājušajai tipa apstiprinātājai iestādei. Tipa apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

a)

pēc apspriešanās ar ražotāju nolemt, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums; vai

| b) | piemērot 7.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 7.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums). |
| --- | --- |

b)

piemērot 7.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 7.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums).

| 7.1.1. | Revīzija
  Ja ir mainījušās 1. pielikuma 1. papildinājumā noteiktajos informācijas dokumentos iekļautās ziņas un ja tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamu nelabvēlīgu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumus apzīmē kā “revīziju”.
  Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde, ja nepieciešams, izdod 1. pielikuma 1. papildinājumā noteikto informācijas dokumentu pārskatītās lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Konsolidētu, atjauninātu 1. pielikuma 1. papildinājums noteikto informācijas dokumentu versiju, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts, uzskata par atbilstošu šai prasībai. |
| --- | --- |

7.1.1.

Revīzija

Ja ir mainījušās 1. pielikuma 1. papildinājumā noteiktajos informācijas dokumentos iekļautās ziņas un ja tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamu nelabvēlīgu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumus apzīmē kā “revīziju”.

Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde, ja nepieciešams, izdod 1. pielikuma 1. papildinājumā noteikto informācijas dokumentu pārskatītās lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Konsolidētu, atjauninātu 1. pielikuma 1. papildinājums noteikto informācijas dokumentu versiju, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts, uzskata par atbilstošu šai prasībai.

| 7.1.2. | Paplašinājums
  Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas mapē iekļauto ziņu izmaiņām:






  a) | ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi vai |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Paplašinājums

Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas mapē iekļauto ziņu izmaiņām:

a)

ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi vai

| b) | ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus), vai |
| --- | --- |

b)

ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus), vai

| c) | tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

c)

tiek pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā.

| 7.2. | Paziņojumu par apstiprinājuma apstiprināšanu, paplašinājumu vai atteikumu saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienoto informācijas dokumentu un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu. |
| --- | --- |

7.2.

Paziņojumu par apstiprinājuma apstiprināšanu, paplašinājumu vai atteikumu saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienoto informācijas dokumentu un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu.

| 7.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas aizpildīta šāda paplašinājuma nolūkā. |
| --- | --- |

7.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas aizpildīta šāda paplašinājuma nolūkā.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst Nolīguma 1. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 8.1. | Katram transportlīdzeklim, uz kura ir šajos noteikumos noteiktā apstiprinājuma marķējuma zīme, ir jāatbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 5. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Katram transportlīdzeklim, uz kura ir šajos noteikumos noteiktā apstiprinājuma marķējuma zīme, ir jāatbilst apstiprinātajam tipam, izpildot 5. punktā noteiktās prasības.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “APPROVAL WITHDRAWN” (“APSTIPRINĀJUMS ANULĒTS”). |
| --- | --- |

9.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “APPROVAL WITHDRAWN” (“APSTIPRINĀJUMS ANULĒTS”).

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī tipa apstiprinātāja iestāde par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās ar lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “PRODUCTION DISCONTINUED” (“RAŽOŠANA IZBEIGTA”).

11.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, vai atteikumu, vai anulēšanu.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā. –

1

www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. pielikums – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

| (1) | Izdevējs: | iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Izdevējs:

iestādes nosaukums:

...

...

...

| par: (2) | apstiprinājuma piešķiršanu
  apstiprinājuma paplašinājumu
  apstiprinājuma atteikumu
  apstiprinājums anulēšanu
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- |

par: (2)

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašinājumu

apstiprinājuma atteikumu

apstiprinājums anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz degvielas sistēmas integritāti un attiecībā uz elektriskā spēka pārvada, kuru darbina augstspriegums, drošību sadursmes gadījumā no aizmugures atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 153

| Apstiprinājuma Nr.: ... | Paplašinājuma Nr.: ... |
| --- | --- |

Apstiprinājuma Nr.: ...

Paplašinājuma Nr.: ...

1.

Mehāniskā transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme ...

2.

Transportlīdzekļa tips ...

3.

...

4.

...

...

5.

...

5.1.

...

5.2.

...

6.

Motora atrašanās vieta: priekšā/aizmugurē/vidū (2)

7.

Piedziņa: priekšējo riteņu/aizmugurējo riteņu (2)

8.

uz priekšējo asi: ...

uz aizmugurējo asi: ...

kopā: ...

9.

Transportlīdzeklis iesniegts apstiprināšanai (datums) ...

10.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests ...

11.

Šā dienesta izsniegtā ziņojuma datums ...

12.

Šā dienesta izdotā ziņojuma numurs: ...

13.

Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2)

14.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa ...

15.

Vieta ...

16.

Datums ...

17.

Paraksts ...

18.

Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš norādīto apstiprinājuma numuru: ...

19.

Piezīmes (piem., piemērota alternatīva testa metode saskaņā ar 3. pielikuma 3. punktu) ...

(Fotogrāfijas un/vai shēmas un rasējumi, kas ļauj kopumā identificēt transportlīdzekļa tipu(-us) un tā(-o) iespējamos variantus, kurus aptver apstiprinājums)

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt Noteikumos).

1

(2)  Lieko svītrot.

2

---

1. papildinājums

Informācijas dokuments

0.

VISPĀRĪGI

0.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

0.2.

Tips:

0.2.1.

Tirdzniecības nosaukums(-i) (ja pieejams):

0.3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa (1):

0.3.1.

Šā marķējuma atrašanās vieta:

0.4

Transportlīdzekļa kategorija (2):

0.5.

Ražotāja uzņēmuma nosaukums un adrese:

0.8.

Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(s):

0.9.

Ražotāja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese:

1.

TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGI RAKSTURLIELUMI

1.1.

Reprezentējošā transportlīdzekļa fotoattēli un/vai rasējumi

1.3.

Asu un riteņu skaits:

1.3.3.

Dzenošās asis (skaits, izvietojums, savstarpējais savienojums):

1.6.

Motora atrašanās vieta un novietojums:

2.

MASAS UN GABARĪTI (kg un mm) (attiecīgā gadījumā atsaukties uz rasējumu)

2.1.

Garenbāze(-es) (pilnīgi noslogotam)

2.1.1.

Divasu transportlīdzekļi:

2.1.2.

Transportlīdzekļi ar trīs vai vairāk asīm

2.1.2.2.

Kopējais attālums starp asīm:

2.4.

Transportlīdzekļa gabarītu diapazons (kopumā)

2.4.1.

Šasijai bez virsbūves

2.4.1.1.

Garums (mm):

2.4.1.2.

Platums (mm):

2.4.2.

Šasijai ar virsbūvi

2.4.2.1.

Garums (mm):

2.4.2.2.

Platums (mm)

2.6.

Masa nokomplektētā stāvoklī (kg):

3.

PIEDZIŅAS ENERĢIJAS PĀRVEIDOTĀJS

3.2.2.

Degviela

3.2.2.1.

Mazas noslodzes transportlīdzekļi: dīzeļdegviela/benzīns/LPG/NG vai biometāns/etanols (E85)/ biodīzeļdegviela/ūdeņradis

3.2.3.

Degvielas tvertne(-es)

3.2.3.1.

Pamata degvielas tvertne(-es)

3.2.3.1.1.

Katras degvielas tvertnes skaits un ietilpība:

3.2.3.1.1.1.

Materiāls

3.2.3.1.2.

Tvertnes(-ņu) rasējums un tehniskais apraksts ar visiem savienojumiem un visām vēdināšanas un ventilācijas sistēmām, aizslēgiem, vārstiem, stiprinājuma ierīcēm

3.2.3.1.3.

Rasējums, kurā skaidri parādīta tvertnes(-ņu) atrašanās vieta transportlīdzeklī

3.2.3.2.

Rezerves degvielas tvertne(-es)

3.2.3.2.1.

Katras degvielas tvertnes skaits un ietilpība:

3.2.3.2.1.1.

Materiāls

3.2.3.2.2.

Tvertnes(-ņu) rasējums un tehniskais apraksts ar visiem savienojumiem un visām vēdināšanas un ventilācijas sistēmām, aizslēgiem, vārstiem, stiprinājuma ierīcēm

3.2.3.2.3.

Rasējums, kurā skaidri parādīta tvertnes(-ņu) atrašanās vieta transportlīdzeklī

3.3.2.

REESS

3.3.2.4.

Atrašanās vieta

3.4.

Piedziņas enerģijas pārveidotāju kombinācijas

3.4.1.

Hibrīdelektriskais transportlīdzeklis: jā/nē

3.4.2.

Hibrīdelektriskā transportlīdzekļa kategorija: ar ārēju uzlādi / bez ārējas uzlādes:

---

(1)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur rakstzīmes, kas neattiecas uz transportlīdzekļa aprakstīšanu, t. i., tipa apstiprinājuma sertifikāta aptvertie tipi, tad šādas rakstzīmes dokumentācijā attēlo ar simbolu “?” (piem., ABC??123??).

1

(2)  Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā. –www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

2. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

Image 2

a = min. 8 mm

Šāda apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa parāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz braucēju aizsardzību sadursmes gadījumā no aizmugures ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 153, un apstiprinājuma numurs ir 001424. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši ANO Noteikumu Nr. 153 prasībām to sākotnējā redakcijā.

B PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 4.5. punktu)

Image 3

a = min. 8 mm

Apstiprinājuma numuru pirmie divi cipari rāda, ka datumos, kad piešķirti attiecīgie apstiprinājumi, ANO Noteikumi Nr. 153 bija sākotnējā redakcijā un ANO Noteikumos Nr. 11 bija ietverti 03. sērijas grozījumi.

---

3. PIELIKUMS

Trieciena no aizmugures testa procedūra

1.

Nolūks

1.1.

Testa nolūks ir imitēt cita, kustībā esoša transportlīdzekļa trieciena apstākļus no aizmugures.

2.

Iekārtas, procedūras un mērinstrumenti

2.1.

Testa laukumam ir jābūt pietiekami lielam, lai tur izvietotu zveltņa (belžņa) piedziņas sistēmu un lai pēc sadursmes varētu pārvietot sisto transportlīdzekli un testa iekārtu. Daļai, kur notiek trieciens pa transportlīdzekli un tā pārvietošanās, ir jābūt horizontālai, gludai un līdzenai, un normālu, sausu, nepiesārņotu ceļa virsmu reprezentējošai.

2.2.

Zveltnis (belznis)

2.2.1.

Zveltnim jābūt no tērauda un stingras konstrukcijas.

2.2.2.

Triecošai virsmai ir jābūt plakanai, ne mazāk kā 2 500 mm platai un 800 mm augstai, un tās malām ir jābūt ar noapaļojuma rādiusu starp 40 un 50 mm. Tai jābūt pārklātai ar 20 ± 2 mm bieza saplākšņa plāksnēm.

2.2.3.

Trieciena brīdī jābūt izpildītām šādām prasībām:

2.2.3.1.

triecošai virsmai jābūt vertikālai un perpendikulārai triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējai garenplaknei;

2.2.3.2.

zveltņa kustības virzienam ir jābūt praktiski horizontālam un paralēlam triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējai garenplaknei;

2.2.3.3.

maksimālā pieļaujamā sāniskā novirze starp zveltņa virsmas vertikālo viduslīniju un triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējo garenplakni ir 300 mm. Turklāt triecošai virsmai ir jāietver viss triecienam pakļautā transportlīdzekļa platums;

2.2.3.4.

trieciena virsmas apakšējās malas augstumam virs zemes ir jābūt 175 ± 25 mm.

2.3.

Zveltnim jābūt nostiprinātam uz ratiņiem (pārvietojamas barjeras).

2.4.

Pārvietojamas barjeras testa noteikumi

2.4.1.

Ja zveltnis ir piestiprināts pie ratiņiem (pārvietojamas barjeras) ar ierobežojoša elementa palīdzību, šim elementam jābūt cietam un tādam, kas trieciena ietekmē nevar tikt deformēts; ratiņiem trieciena brīdī jāspēj kustēties brīvi, un uz tiem vairs nedrīkst iedarboties piedziņas ierīce.

2.4.2.

Trieciena ātrumam ir jābūt 50,0 ± 2,0 km/h.

2.4.3.

Ratiņu un zveltņa kopējai masai ir jābūt 1 100 ± 20 kg.

2.5.

Ja tests veikts ar trieciena ātrumu, kas ir lielāks nekā 2.4.2. punktā noteiktais un ja transportlīdzeklis ir izpildījis noteiktās prasības, testu uzskata par apmierinošu.

2.6.

Testējamā transportlīdzekļa stāvoklis

2.6.1.

Testējamajam transportlīdzeklim ir jābūt vai nu aprīkotam ar visām normālajām sastāvdaļām un iekārtām, kas iekļautas tā masā neslogotā stāvoklī, vai arī tam ir jābūt tādā stāvoklī, lai izpildītu šo prasību, ciktāl tas attiecas uz pasažieru nodalījuma būtiskām sastāvdaļām un aprīkojumu un transportlīdzekļa masas nokomplektētā stāvoklī sadalījumu kopumā.

2.6.2.

Saspiestā ūdeņraža uzglabāšanas sistēmu(-as) un ar saspiestu ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu slēgtas telpas sagatavo saskaņā ar 4. pielikuma 3. punktu.

2.6.3

Stāvbremze ir atbrīvota, un pārnesumkārba/pārnesumu pārslēgšanas svira ir neitrālajā pozīcijā.

2.6.4.

Ja ražotājs to pieprasa, drīkst atļaut šādas atkāpes:

2.6.4.1.

par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests drīkst atļaut šajos noteikumos noteiktajos testos izmantot to pašu transportlīdzekli, kas izmantots citos ANO noteikumos noteiktos testos (ieskaitot testus, kas spēj ietekmēt tā struktūru);

2.6.4.2.

transportlīdzekli drīkst ar papildu masām, kas stingri piestiprinātas struktūrai tā, lai testa laikā neietekmētu degvielas sistēmas integritāti un elektriskā spēka pārvada drošību, noslogot apjomā, kas nepārsniedz 10 procentus no tā masas neslogotā stāvoklī.

2.6.5.

Elektriskā spēka pārvada iestatījums

2.6.5.1.

REESS ir jābūt jebkādā ražotāja ieteiktā uzlādes stāvoklī, kas nodrošina spēka pārvada normālu darbību.

2.6.5.2.

Elektriskajam spēka pārvadam jābūt zem sprieguma, darbinot vai nedarbinot oriģinālos elektroenerģijas avotus (piem., motorģeneratoru, REESS vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu), tomēr:

2.6.5.2.1.

ražotājam un tehniskajam dienestam vienojoties, ir pieļaujams veikt testu, visām elektriskā spēka pārvada daļām neesot zem sprieguma, ciktāl tas negatīvi neietekmē testa rezultātu. Attiecībā uz elektriskā spēka pārvada daļām, kuras nav zem sprieguma, aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda vai nu ar fizisku aizsardzību vai izolācijas pretestību un attiecīgiem papildu pierādījumiem;

2.6.5.2.2.

ja ir nodrošināts automātisks atvienotājs, pēc ražotāja pieprasījuma ir pieļaujams veikt testu ar iedarbinātu automātisko atvienotāju. Šajā gadījumā pierāda, ka automātiskais atvienotājs būtu nostrādājis trieciena testa laikā. Tas ietver automātiskās aktivācijas signālu, kā arī galvanisko atvienošanu, ņemot vērā apstākļus trieciena laikā.

2.7.

Ātruma, kas minēts 2.4.2. punktā, reģistrēšanai izmantoto mērinstrumentu precizitātei ir jābūt 1 procents.

3.

Pēc ražotāja pieprasījuma šādu testa metodi drīkst izmantot kā alternatīvu iepriekš 2. punktā noteiktajai testa metodei.

3.1.

Nobīdīta trieciena no aizmugures tests ar pārvietojamu deformējamu barjeru ir pieņemams kā alternatīva šī pielikuma 2. punktā aprakstītajai procedūrai, ja tiek izpildīti 3.1.1. līdz 3.1.3. punktā noteiktie nosacījumi.

3.1.1.

Trieciena ātrumam ir jābūt starp 78,5 km/h līdz 80,1 km/h.

3.1.2.

Vieglā automobiļa un barjeras pārklāšanās ir jābūt 70 procentiem.

3.1.3.

Pārvietojamajai deformējamajai barjerai ir jāatbilst šādām specifikācijām:

| a) | MDB un trieciena virsmas kopējai masai ir jābūt 1 361 ± 4,5 kg; |
| --- | --- |

a)

MDB un trieciena virsmas kopējai masai ir jābūt 1 361 ± 4,5 kg;

| b) | MDB un trieciena virsmas kopējam garumam ir jābūt 4 115 mm ± 25 mm; |
| --- | --- |

b)

MDB un trieciena virsmas kopējam garumam ir jābūt 4 115 mm ± 25 mm;

| c) | MDB kopējam garumam bez trieciena virsmas ir jābūt 3 632 mm (ietverot 50,8 mm biezu montāžas bloku); |
| --- | --- |

c)

MDB kopējam garumam bez trieciena virsmas ir jābūt 3 632 mm (ietverot 50,8 mm biezu montāžas bloku);

| d) | rāmjveida ratiņu kopējam platumam ir jābūt 1 251 mm; |
| --- | --- |

d)

rāmjveida ratiņu kopējam platumam ir jābūt 1 251 mm;

| e) | attālumam starp riteņiem (starp priekšējo vai aizmugurējo riteņu viduslīnijām) ir jābūt 1 880 mm; |
| --- | --- |

e)

attālumam starp riteņiem (starp priekšējo vai aizmugurējo riteņu viduslīnijām) ir jābūt 1 880 mm;

| f) | rāmjveida ratiņu garenbāzei ir jābūt 2 591 mm ± 25 mm; |
| --- | --- |

f)

rāmjveida ratiņu garenbāzei ir jābūt 2 591 mm ± 25 mm;

| g) | MDB inerces īpašības (ar divām kamerām un kameru stiprinājumiem, un ar vieglu fiksācijas vadotni un samazinātu balastu): smaguma centrs (CG) ir šāds:
  X = (1 123 ± 25 ) mm uz aizmuguri no priekšējās ass;
  Y = (7,6 ± 25) mm pa kreisi no gareniskās viduslīnijas;
  Z = (450 ± 25) mm no zemes;
  inerces momenti (ar 5 procentu pielaidi testēšanas nolūkā) ir šādi:
  tangāžas moments = 2 263 kg-m2;
  sānsveres moments = 508 kg-m2;
  orpēšanas moments = 2 572 kg-m2; |
| --- | --- |

g)

MDB inerces īpašības (ar divām kamerām un kameru stiprinājumiem, un ar vieglu fiksācijas vadotni un samazinātu balastu): smaguma centrs (CG) ir šāds:

X = (1 123 ± 25 ) mm uz aizmuguri no priekšējās ass;

Y = (7,6 ± 25) mm pa kreisi no gareniskās viduslīnijas;

Z = (450 ± 25) mm no zemes;

inerces momenti (ar 5 procentu pielaidi testēšanas nolūkā) ir šādi:

tangāžas moments = 2 263 kg-m2;

sānsveres moments = 508 kg-m2;

orpēšanas moments = 2 572 kg-m2;

| h) | trieciena virsmas šūnveida materiāla forma:
  platums = 1 676 mm ± 6 mm;
  augstums = 559 mm ± 6 mm;
  augstums no zemes = 229 mm ± 3 mm;
  dziļums bufera augstumā = 483 mm ± 6 mm;
  dziļums pie augšējās trieciena virsmas = 381 mm ± 6 mm; |
| --- | --- |

h)

trieciena virsmas šūnveida materiāla forma:

platums = 1 676 mm ± 6 mm;

augstums = 559 mm ± 6 mm;

augstums no zemes = 229 mm ± 3 mm;

dziļums bufera augstumā = 483 mm ± 6 mm;

dziļums pie augšējās trieciena virsmas = 381 mm ± 6 mm;

| i) | trieciena virsmas šūnveida materiāla stingruma īpašībām (sagraušanas izturība) ir jābūt 310 kPa ± 17 kPa un 1 690 kPa ± 103 kPa – buferim. |
| --- | --- |

i)

trieciena virsmas šūnveida materiāla stingruma īpašībām (sagraušanas izturība) ir jābūt 310 kPa ± 17 kPa un 1 690 kPa ± 103 kPa – buferim.

Citi parametri un iestatījumi drīkst būt līdzīgi šo noteikumu 2. punkta definīcijām.

3.2.

Ja izmanto metodi, kas nav aprakstīta 2. punktā vai 3.1. punktā, ir jāpierāda tās līdzvērtīgums.

---

4. PIELIKUMS

Testa nosacījumi un procedūras ūdeņraža degvielas sistēmas integritātes novērtēšanai pēc sadursmes

1.

Atbilstības šo noteikumu 5.2.1. punkta prasībām noteikšana.

2.

Šajā pielikumā:

2.1.

“slēgtas telpas” apzīmē īpašus apjomus transportlīdzeklī (jeb transportlīdzekļa ārējo aprišu segtas atveres) ārpus ūdeņraža sistēmas (uzglabāšanas sistēmas, degvielas elementa sistēmas un degvielas plūsmas vadības sistēmas) un tās korpusa (ja tāds ir), kuros var uzkrāties ūdeņradis (un tādējādi radīt bīstamību), tādus kā pasažieru nodalījums, bagāžas nodalījums un telpa zem motora pārsega;

2.2.

“bagāžas nodalījums” ir telpa transportlīdzeklī bagāžas un/vai preču novietošanai, kuru norobežo jumts, pārsegs, grīda, sānu sienas un kura ir atdalīta no pasažieru nodalījuma ar priekšējo starpsienu vai aizmugurējo starpsienu;

2.3.

“nominālais darba spiediens (NWP)” ir manometriskais spiediens, kas raksturo sistēmas tipisku darbību. Saspiestas ūdeņraža gāzes tvertnēm NWP ir saspiestās gāzes stabils spiediens pilnībā uzpildītā tvertnē vai uzglabāšanas sistēmā pie vienmērīgas temperatūras 15 °C.

3.

Sagatavošana, aprīkošana ar mēriekārtām un testa nosacījumi

3.1.

Saspiesta ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas un izejošie cauruļvadi

3.1.1.

Pirms sadursmes testa veikšanas ūdeņraža uzglabāšanas sistēmā uzstāda mēriekārtas vajadzīgo spiediena un temperatūras mērījumu veikšanai, ja standarta transportlīdzeklī nav vajadzīgās precizitātes mērinstrumentu.

3.1.2.

Ptarget = NWP × (273 + To) / 288,

kur NWP ir nominālais darba spiediens (MPa), To ir apkārtējā temperatūra, kādā sagaidāma uzglabāšanas sistēmas stabilizēšanās, un Ptarget ir uzpildes mērķspiediens pēc temperatūras stabilizēšanās.

3.1.3.

Tvertni piepilda par vismaz 95 procentiem no uzpildes mērķspiediena un pirms sadursmes testa veikšanas ļauj nostabilizēties.

3.1.4.

Ūdeņraža gāzes galvenajam slēgvārstam un citiem slēgvārstiem, kas atrodas lejpus ūdeņraža gāzes cauruļvadā, tieši pirms sadursmes jābūt normālas braukšanas stāvoklī.

3.2.

Slēgtas telpas

3.2.1.

Izvēlas devējus, lai mērītu vai nu ūdeņraža vai hēlija gāzes uzkrāšanos, vai skābekļa daudzuma mazināšanos (gaisa izspiešanas dēļ, noplūstot ūdeņradim/hēlijam).

3.2.2.

Devējus kalibrē līdz izsekojamām atsaucēm, lai nodrošinātu ±5 procentu precizitāti pie mērķa kritērijiem, kas ir 4 procenti ūdeņraža vai 3 procenti hēlija gaisā pēc tilpuma, un pilnas skalas mērīšanas spēju, kas ir vismaz 25 procenti vairāk nekā mērķa kritēriji. Devējam jāspēj par 90 procentiem reaģēt uz koncentrācijas pilnas skalas izmaiņu 10 sekunžu laikā.

3.2.3.

| a) | 250 mm attāluma robežās no griestu apšuvuma virs vadītāja sēdekļa vai pasažieru nodalījuma augšējā viduspunkta tuvumā; |
| --- | --- |

a)

250 mm attāluma robežās no griestu apšuvuma virs vadītāja sēdekļa vai pasažieru nodalījuma augšējā viduspunkta tuvumā;

| b) | 250 mm attāluma robežās virs grīdas pasažieru nodalījuma aizmugurējā sēdekļa (vai aizmugurē vistālāk esošā sēdekļa) priekšā un |
| --- | --- |

b)

250 mm attāluma robežās virs grīdas pasažieru nodalījuma aizmugurējā sēdekļa (vai aizmugurē vistālāk esošā sēdekļa) priekšā un

| c) | 100 mm attāluma robežās no to transportlīdzekļa bagāžas nodalījumu augšas, kurus tieši neskar konkrētā izpildāmā trieciena ietekme. |
| --- | --- |

c)

100 mm attāluma robežās no to transportlīdzekļa bagāžas nodalījumu augšas, kurus tieši neskar konkrētā izpildāmā trieciena ietekme.

3.2.4.

Devējus droši nostiprina uz transportlīdzekļa struktūras vai sēdekļiem un aizsargā no lauskām, gaisa spilvena izplūdes gāzes un šķembām plānotā sadursmes testa laikā. Mērījumus pēc sadursmes reģistrē ar transportlīdzeklī esošiem vai tālraidošiem mērinstrumentiem.

3.2.5.

Testu drīkst veikt vai nu ārpus telpām, zonā, kas aizsargāta no vēja un saules iespējamās ietekmes, vai iekštelpās, kas ir pietiekami plašas vai ventilējamas, lai nepieļautu ūdeņraža uzkrāšanos, kas pārsniedz 10 procentus no pasažieru un bagāžas nodalījumam noteiktajiem mērķa kritērijiem.

4.

Ar saspiestu ūdeņradi pildītas saspiesta ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas noplūdes testa mērījums pēc sadursmes

4.1.

Ūdeņraža gāzes spiedienu P0 (MPa) un temperatūru T0 (°C) izmēra tieši pirms trieciena un tad ar laika intervālu Δt (min.) pēc trieciena.

4.1.1.

Laika intervāls Δt sākas, kad transportlīdzeklis pēc trieciena apstājas, un turpinās vismaz 60 minūtes.

4.1.2.

Δt = VCHSS × NWP /1 000 × ((-0,027 × NWP +4) × Rs – 0,21) -1,7 × Rs,

kur Rs = Ps/NWP, Ps ir spiediena devēja spiediena diapazons (MPa), NWP ir nominālais darba spiediens (MPa), VCHSS ir saspiesta ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas tilpums (L) un Δt ir laika intervāls (min.).

4.1.3.

Ja Δt aprēķinātā vērtība ir mazāka nekā 60 minūtes, Δt iestata uz 60 minūtēm.

4.2.

Po' = Po × 288 / (273 + T0)

ρo' = –0,0027 × (P0')2 + 0,75 × P0' + 0,5789

Mo = ρo' × VCHSS

4.3.

Pf' = Pf × 288 / (273 + Tf)

ρf' = –0,0027 × (Pf')2 + 0,75 × Pf' + 0,5789

Mf = ρf' × VCHSS,

kur Pf ir izmērītais beigu spiediens (MPa) laika intervāla beigās un Tf ir izmērītā beigu temperatūra (°C).

4.4.

VH2 = (Mf-Mo) / Δt × 22,41 / 2,016 × (Ptarget /Po),

kur VH2 ir vidējais tilpuma plūsmas ātrums (NL/min.) laika intervālā, un terminu (Ptarget/Po) izmanto, lai kompensētu izmērītā sākotnējā spiediena (Po) un uzpildes mērķspiediena (Ptarget) starpību.

5.

Ar saspiestu hēliju pildītas saspiesta ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas noplūdes testa mērījums pēc sadursmes

5.1.

Hēlija gāzes spiedienu P0 (MPa) un temperatūru T0 (°C) izmēra tieši pirms trieciena un tad ar iepriekš noteiktu laika intervālu pēc trieciena.

5.1.1.

Laika intervāls Δt sākas, kad transportlīdzeklis pēc trieciena apstājas, un turpinās vismaz 60 minūtes.

5.1.2.

Δt = VCHSS × NWP /1 000 × ((-0,028 × NWP +5,5) × Rs – 0,3) – 2,6 × Rs,

kur Rs = Ps/NWP, Ps ir spiediena devēja spiediena diapazons (MPa), NWP ir nominālais darba spiediens (MPa), VCHSS ir saspiesta ūdeņraža uzglabāšanas sistēmas tilpums (L) un Δt ir laika intervāls (min.).

5.1.3.

Ja Δt vērtība ir mazāka nekā 60 minūtes, Δt iestata uz 60 minūtēm.

5.2.

Po' = Po × 288 / (273 + T0)

ρo' = –0,0043 × (P0')2 + 1,53 × P0' + 1,49

Mo = ρo' × VCHSS

5.3.

Pf' = Pf × 288 / (273 + Tf)

ρf' = –0,0043 × (Pf')2 + 1,53 × Pf' + 1,49

Mf = ρf' × VCHSS,

kur Pf ir izmērītais beigu spiediens (MPa) laika intervāla beigās un Tf ir izmērītā beigu temperatūra (°C).

5.4.

VHe = (Mf-Mo) / Δt × 22,41 / 4,003 × (Ptarget/ Po),

kur VHe ir vidējais tilpuma plūsmas ātrums (NL/min.) laika intervālā, un terminu (Ptarget/Po) izmanto, lai kompensētu izmērītā sākotnējā spiediena (Po) un uzpildes mērķspiediena (Ptarget) starpību.

5.5.

VH2 = VHe / 0,75,

kur VH2 ir ūdeņraža tilpuma attiecīgā vidējā plūsma.

6.

Pēcsadursmes koncentrācijas mērījums slēgtās telpās

6.1.

Datu vākšana slēgtās telpās pēc sadursmes sākas, kad transportlīdzeklis ir apstājies. Datus no devējiem, kas uzstādīti saskaņā ar šī pielikuma 3.2. punktu, vāc vismaz reizi 5 sekundēs un turpina 60 minūtes pēc testa. Mērījumiem drīkst piemērot pirmās kārtas aizturi (laika konstanti) līdz ne vairāk kā 5 sekundēm, lai nodrošinātu “izlīdzināšanu” un filtrētu izlecošo datu vērtības.

---

5. PIELIKUMS

Ar elektrisku spēka pārvadu aprīkotu transportlīdzekļu testa procedūras

Šajā pielikumā aprakstītas testa procedūras, ar ko pierāda atbilstību šo noteikumu 5.2.2. punkta elektrodrošības prasībām.

1.

Ja izmanto augstsprieguma atvienošanas funkciju, mērījumus veic abpus ierīces, kas izpilda atvienošanas funkciju.Tomēr, ja augstsprieguma atvienotājs ir integrēts REESS vai enerģijas pārveidošanas sistēmā un REESS augstsprieguma kopne vai enerģijas pārveidošanas sistēma ir aizsargāta atbilstoši IPXXB aizsardzības līmenim, pēc trieciena mērījumus drīkst veikt tikai starp ierīci, kas izpilda atvienošanas funkciju, un elektriskajām slodzēm.

Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 ΜΩ.

2.

Pēc trieciena testa nosaka augstsprieguma kopnes spriegumus (Ub, U1, U2) (sk. 1. attēlu).

Sprieguma mērījumu veic ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena.

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic stāvoklī, kad elektriskais spēka pārvads nav zem sprieguma.

Image 4

  1. attēls Ub, U1, U2 mērījums

3.

Pirms trieciena paralēli attiecīgajai kapacitātei pievieno slēdzi S1 un zināmas pretestības izlādes rezistoru Re (sk. 2. attēlu).

| a) | Ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 ieslēdz, kamēr tiek mērīts un reģistrēts spriegums Ub un strāva Ie. Sprieguma Ub un strāvas Ie reizinājumu integrē laikā no slēdža S1 ieslēgšanas brīža (tc) līdz brīdim, kad spriegums Ub nokrītas zem augstsprieguma robežas 60 V līdzstrāvai (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos. |
| --- | --- |

a)

Ne agrāk kā 10 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 ieslēdz, kamēr tiek mērīts un reģistrēts spriegums Ub un strāva Ie. Sprieguma Ub un strāvas Ie reizinājumu integrē laikā no slēdža S1 ieslēgšanas brīža (tc) līdz brīdim, kad spriegums Ub nokrītas zem augstsprieguma robežas 60 V līdzstrāvai (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos.

Image 5

| b) | Kad Ub mēra laikā starp 10 un 60 sekundēm pēc trieciena un ražotājs ir norādījis X-kondensatoru kapacitāti (Cx), kopējo enerģiju (TE) aprēķina pēc šādas formulas:
  TE = 0,5 × Cx × Ub2 |
| --- | --- |

b)

Kad Ub mēra laikā starp 10 un 60 sekundēm pēc trieciena un ražotājs ir norādījis X-kondensatoru kapacitāti (Cx), kopējo enerģiju (TE) aprēķina pēc šādas formulas:

TE = 0,5 × Cx × Ub2

| c) | Kad U1 un U2 (sk. 1. attēlu) mēra laikā starp 10 un 60 sekundēm pēc trieciena un ja ražotājs ir norādījis Y-kondensatoru kapacitātes (Cy1, Cy2), kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina pēc šādas formulas:
  TEy1 = 0,5 × Cy1 × U12
  TEy2 = 0,5 × Cy2 × U22 |
| --- | --- |

c)

Kad U1 un U2 (sk. 1. attēlu) mēra laikā starp 10 un 60 sekundēm pēc trieciena un ja ražotājs ir norādījis Y-kondensatoru kapacitātes (Cy1, Cy2), kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina pēc šādas formulas:

TEy1 = 0,5 × Cy1 × U12

TEy2 = 0,5 × Cy2 × U22

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic stāvoklī, kad elektriskais spēka pārvads nav zem sprieguma.

Image 6

  2. attēls Piemērs – augstsprieguma kopnes X-kondensatoros uzkrātās enerģijas mērījums

4.

Pēc transportlīdzekļa trieciena testa jebkādas daļas, kas atrodas ap augstsprieguma sastāvdaļām, atver, izjauc vai noņem, neizmantojot instrumentus. Visas pārējās apkārtējās daļas uzskata par daļu no fiziskās aizsardzības.

Posmaino testēšanas pirkstu, kas aprakstīts 3. attēlā, elektrodrošības novērtējuma vajadzībām ievieto jebkādās fiziskās aizsardzības spraugās vai atverēs ar testa spēku 10 N ± 10 procenti. Ja posmainais testēšanas pirksts daļēji vai pilnībā iekļūst fiziskajā aizsardzībā, posmaino testēšanas pirkstu ievieto katrā no turpmāk norādītajiem stāvokļiem.

Sākot no taisnas pozīcijas, abas testēšanas pirksta daļas pakāpeniski pagriež par 90 grādiem attiecībā pret blakus esošās pirksta daļas asi un novieto visās iespējamajās pozīcijās.

Iekšējās elektroaizsardzības barjeras uzskata par daļu no norobežojuma.

Attiecīgā gadījumā zemsprieguma barošanas avotu (ne mazāk par 40 V un ne vairāk par 50 V) būtu jāsavieno virknes slēgumā ar piemērotu spuldzi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām elektroaizsardzības barjerā vai norobežojumā.

Image 7

  3. attēls Posmains testēšanas pirksts

Materiāls: metāls, ja nav norādīts citādi.

Lineārie izmēri milimetros.

| a) | leņķiem: + 0°0′0′′/- 0°0′10′′; |
| --- | --- |

a)

leņķiem: + 0°0′0′′/- 0°0′10′′;

| b) | lineāriem izmēriem:






  i) | ≤ 25 mm: + 0/- 0,05 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

lineāriem izmēriem:

i)

≤ 25 mm: + 0/- 0,05 mm;

| ii) | >25 mm: ± 0,2 mm. |
| --- | --- |

ii)

>25 mm: ± 0,2 mm.

Abiem šarnīriem jānodrošina kustība vienā un tajā pašā plaknē un vienā un tajā pašā virzienā līdz 90° leņķim ar 0 līdz + 10° pielaidi.

Šo noteikumu 5.2.2.1.3. punkta prasības ir izpildītas, ja 3. attēlā aprakstītais posmainais testēšanas pirksts nespēj saskarties ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

Nepieciešamības gadījumā drīkst izmantot spoguli vai fibroskopu, lai noskaidrotu, vai posmainais testēšanas pirksts pieskaras augstsprieguma kopnēm.

Ja šīs prasības izpildi verificē ar signālķēdi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, spuldze nedrīkst iedegties.

4.1.

| a) | Testa metode, izmantojot pretestības testeri
  Pretestības testeri pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un elektrovadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai) un mēra prestestību, izmantojot pretestības testeri, kas atbilst šādai specifikācijai:






  i) | pretestības testeris: mērāmā strāva vismaz 0,2 A; |
| --- | --- | --- |

a)

Testa metode, izmantojot pretestības testeri

Pretestības testeri pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un elektrovadošajam norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai) un mēra prestestību, izmantojot pretestības testeri, kas atbilst šādai specifikācijai:

i)

pretestības testeris: mērāmā strāva vismaz 0,2 A;

| ii) | izšķirtspēja: 0,01 Ω vai mazāka; |
| --- | --- |

ii)

izšķirtspēja: 0,01 Ω vai mazāka;

| iii) | pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω. |
| --- | --- |

iii)

pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

| b) | Testa metode, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru
  Līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un elektrovadošajai norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai).
  Līdzstrāvas barošanas avota spriegumu noregulē tā, ka strāvas plūsma kļūst vismaz 0,2 A.
  Izmēra strāvu “I” un spriegumu “U”.
  Pretestību R aprēķina, izmantojot šādu formulu:
  R = U / I
  Pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.







  Piezīme. | Ja sprieguma un strāvas mērīšanai izmanto barošanas vadus, katru barošanas vadu elektroaizsardzības barjerai/norobežojumam/elektriskajai šasijai pievieno atsevišķi. Spaile sprieguma un strāvas mērījumam var būt kopīga. |
| --- | --- | --- |

b)

Testa metode, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru

Līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru pievieno mērījumu punktiem (parasti elektriskajai šasijai un elektrovadošajai norobežojumam/elektroaizsardzības barjerai).

Līdzstrāvas barošanas avota spriegumu noregulē tā, ka strāvas plūsma kļūst vismaz 0,2 A.

Izmēra strāvu “I” un spriegumu “U”.

Pretestību R aprēķina, izmantojot šādu formulu:

R = U / I

Pretestībai R ir jābūt mazākai nekā 0,1 Ω.

Piezīme.

Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu, voltmetru un ampērmetru

Image 8

  4. attēls Testa metodes piemērs, izmantojot līdzstrāvas barošanas avotu

5.

Izolācijas pretestība

5.1.

Transportlīdzekļa katras augstsprieguma kopnes izolācijas pretestību mēra, vai tā ir jānosaka, aprēķinot katras augstsprieguma kopnes daļas vai sastāvdaļas vienības mērījumu vērtības.

Visus mērījumus sprieguma(-u) un elektriskās pretestības aprēķināšanai veic, kad pagājušas vismaz 10 sekundes pēc trieciena.

5.2.

Izolācijas pretestības mērījumus veic, izvēloties atbilstošu mērīšanas metodi no šā pielikuma 5.2.1. līdz 5.2.2. punktā uzskaitītajām metodēm atkarībā no spriegumaktīvo daļu elektriskā lādiņa vai izolācijas pretestības.

Mērāmās elektriskās ķēdes diapazonu noskaidro iepriekš, izmantojot elektriskās shēmas. Ja augstsprieguma kopnes ir savstarpēji elektriski izolētas, izolācijas pretestību mēra katrai elektriskajai ķēdei.

Turklāt drīkst veikt tādus pielāgojumus, kas nepieciešami izolācijas pretestības mērīšanai, kā aizsega noņemšana, lai varētu piekļūt spriegumaktīvajām daļām, mērīšanas līniju zīmēšana, izmaiņas programmatūrā.

Gadījumos, kad izmērītās vērtības nav stabilas iebūvētās izolācijas pretestības pārraudzības sistēmas darbības dēļ, drīkst veikt mērījumu veikšanai nepieciešamos pielāgojumus, pārtraucot attiecīgās ierīces darbību vai noņemt to. Turklāt, kad ierīce ir noņemta, izmanto vairākus shematiskus attēlojumus, lai pierādītu, ka izolācijas pretestība starp spriegumaktīvām daļām un elektrisko šasiju paliek nemainīga.

Šie pielāgojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.

Ievēro vislielāko piesardzību, lai izvairītos no īssavienojumiem un elektriskās strāvas triecieniem, jo, lai iegūtu šādu apstiprinājumu, var būt vajadzīga augstsprieguma ķēdes tieša darbināšana.

5.2.1.

Mērīšanas metode, izmantojot līdzstrāvu no ārējiem avotiem

5.2.1.1.

Izmanto izolācijas pretestības testēšanas instrumentu, kas var pievadīt līdzstrāvas spriegumu, kas ir augstāks nekā augstsprieguma kopnes darba spriegums.

5.2.1.2.

Izolācijas pretestības testēšanas instrumentu pievieno starp spriegumaktīvajām daļām un elektrisko šasiju. Pēc tam mēra izolācijas pretestību, pievadot līdzstrāvas spriegumu, kas ir vismaz puse no augstsprieguma kopnes darba sprieguma.

Ja sistēmai ir vairāki sprieguma diapazoni (piem., paaugstinošā pārveidotāja dēļ) elektriski savienotā ķēdē un dažas sastāvdaļas nevar izturēt visas ķēdes darba spriegumu, izolācijas pretestību starp šīm sastāvdaļām un elektrisko šasiju var mērīt atsevišķi, pievadot vismaz pusi no to darba sprieguma, pirms tam atvienojot minētās sastāvdaļas.

5.2.2.

Mērīšanas metode, izmantojot par līdzstrāvas avotu paša transportlīdzekļa REESS

5.2.2.1.

Uz augstsprieguma kopni padod spriegumu no paša transportlīdzekļa REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas, un REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas sprieguma līmenim visā testa laikā ir jābūt vismaz nominālajam darba spriegumam, kādu norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

5.2.2.2.

Mērīšanas metode

5.2.2.2.1.

Spriegumu mēra, kā parādīts 1. attēlā, un reģistrē augstsprieguma kopnes spriegumu (Ub).

5.2.2.2.2.

Mēra un reģistrē spriegumu (U1) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (skatīt 1. attēlu).

5.2.2.2.3.

Mēra un reģistrē spriegumu (U2) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju (skatīt 1. attēlu).

5.2.2.2.4.

Ja U1 ir lielāks nekā U2 vai vienāds ar to, starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (R0). Kad R0 ir uzstādīta, mēra spriegumu (U1′) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 5. attēlu).

Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas:

Ri = R0*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 9

  5. attēls U1’ mērījums

Ja U2 ir lielāks nekā U1, starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta pretestību ar iepriekš zināmu vērtību (R0). Kad R0 ir uzstādīta, mēra spriegumu (U2′) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 6. attēlu).

Elektrisko izolāciju (Ri) aprēķina pēc šādas formulas:

Ri = R0*Ub*(1/U2' – 1/U2)

Image 10

  6. attēls U2’ mērījums

5.2.2.2.5.

Elektriskās izolācijas vērtība Ri (izteikta Ω), dalīta ar augstsprieguma kopnes darba spriegumu (izteiktu V), izsaka izolācijas pretestību (izteiktu Ω/V).

| Piezīme. | Standarta zināmajai pretestībai R0 (izteiktai Ω) vajadzētu būt minimālās nepieciešamās izolācijas pretestības vērtības (Ω/V) reizinājumam ar transportlīdzekļa darba spriegumu (V) plus/mīnus 20 procenti. R0 nav noteikti jābūt precīzi šai vērtībai, jo vienādojumi ir derīgi jebkādai Ro; tomēr R0 vērtībai šajā diapazonā būtu jānodrošina laba izšķirtspēja sprieguma mērījumiem. |
| --- | --- |

Piezīme.

6.

Ja nepieciešams, fiziskajai aizsardzībai (korpusam) drīkst uzlikt piemērotu pārklājumu, lai pārliecinātos, vai pēc trieciena testa ir elektrolīta noplūde no REESS.

7.

Atbilstību nosaka ar vizuālu inspicēšanu.

---

| 9.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/30

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Noteikumi Nr. 155 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz kiberdrošību un kiberdrošības pārvaldības sistēmu [2021/387]

Spēkā stāšanās datums: 2021. gada 22. janvāris

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentiski un juridiski saistoši dokumenti ir:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/79 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/79

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/94 un |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/94 un

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/97 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/97

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāts |
| --- | --- |

6.

| 7. | Specifikācijas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Transportlīdzekļa tipa pārveidojums un tipa apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. | Informācijas dokuments |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums |
| --- | --- |

3.

| 4. | CSMS atbilstības sertifikāta paraugs |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apdraudējumu un attiecīgo mazināšanu uzskaitījums |
| --- | --- |

5.

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šos noteikumus attiecībā uz kiberdrošību piemēro M un N kategorijas transportlīdzekļiem.
  Šos noteikumus piemēro arī O kategorijas transportlīdzekļiem, ja tie aprīkoti ar vismaz vienu elektroniskās vadības ierīci. |
| --- | --- |

1.1.

Šos noteikumus attiecībā uz kiberdrošību piemēro M un N kategorijas transportlīdzekļiem.

Šos noteikumus piemēro arī O kategorijas transportlīdzekļiem, ja tie aprīkoti ar vismaz vienu elektroniskās vadības ierīci.

| 1.2. | Šos noteikumus piemēro arī L6 un L7 kategorijas transportlīdzekļiem, ja tie aprīkoti ar 3. un augstāka līmeņa automatizētas vadīšanas funkcijām, kā noteikts “WP.29 atsauces dokumentā ar automatizētās vadīšanas definīcijām un ANO noteikumu par automatizētiem transportlīdzekļiem izstrādes vispārīgajos principos” (ECE/TRANS/WP.29/1140). |
| --- | --- |

1.2.

Šos noteikumus piemēro arī L6

7

| 1.3. | Šie noteikumi neskar citus ANO noteikumus, reģionālos vai nacionālos tiesību aktus, kas reglamentē pilnvaroto pušu piekļuvi transportlīdzeklim, tā datiem, funkcijām un resursiem, un šādas piekļuves nosacījumus. Tie neskar arī nacionālo un reģionālo tiesību aktu piemērošanu attiecībā uz privātumu un fizisko personu aizsardzību saistībā ar viņu persondatu apstrādi. |
| --- | --- |

1.3.

Šie noteikumi neskar citus ANO noteikumus, reģionālos vai nacionālos tiesību aktus, kas reglamentē pilnvaroto pušu piekļuvi transportlīdzeklim, tā datiem, funkcijām un resursiem, un šādas piekļuves nosacījumus. Tie neskar arī nacionālo un reģionālo tiesību aktu piemērošanu attiecībā uz privātumu un fizisko personu aizsardzību saistībā ar viņu persondatu apstrādi.

| 1.4. | Šie noteikumi neskar citus ANO noteikumus, nacionālos vai reģionālos tiesību aktus, kas reglamentē fizisku un digitālu maiņas daļu un sastāvdaļu izstrādi un uzstādīšanu/sistēmas integrāciju attiecībā uz kiberdrošību. |
| --- | --- |

1.4.

Šie noteikumi neskar citus ANO noteikumus, nacionālos vai reģionālos tiesību aktus, kas reglamentē fizisku un digitālu maiņas daļu un sastāvdaļu izstrādi un uzstādīšanu/sistēmas integrāciju attiecībā uz kiberdrošību.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 2.1. | “transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras vismaz šādos būtiskos aspektos:






  a) | ražotāja noteiktais transportlīdzekļa tipa apzīmējums; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras vismaz šādos būtiskos aspektos:

a)

ražotāja noteiktais transportlīdzekļa tipa apzīmējums;

| b) | elektriskās/elektroniskās arhitektūras un ārējo saskarņu būtiskie aspekti attiecībā uz kiberdrošību; |
| --- | --- |

b)

elektriskās/elektroniskās arhitektūras un ārējo saskarņu būtiskie aspekti attiecībā uz kiberdrošību;

| 2.2. | “kiberdrošība” ir stāvoklis, kurā ceļu transportlīdzekļi un to funkcijas ir aizsargātas pret kiberdraudiem elektriskām vai elektroniskām sastāvdaļām; |
| --- | --- |

2.2.

“kiberdrošība” ir stāvoklis, kurā ceļu transportlīdzekļi un to funkcijas ir aizsargātas pret kiberdraudiem elektriskām vai elektroniskām sastāvdaļām;

| 2.3. | “kiberdrošības pārvaldības sistēma (CSMS)” ir sistemātiska, riskos balstīta pieeja, kas apraksta organizatoriskus procesus, pienākumus un pārvaldību, lai novērstu risku, kas saistīts ar kiberdraudiem transportlīdzekļiem, un pasargātu tos no kiberuzbrukumiem; |
| --- | --- |

2.3.

“kiberdrošības pārvaldības sistēma (CSMS)” ir sistemātiska, riskos balstīta pieeja, kas apraksta organizatoriskus procesus, pienākumus un pārvaldību, lai novērstu risku, kas saistīts ar kiberdraudiem transportlīdzekļiem, un pasargātu tos no kiberuzbrukumiem;

| 2.4. | “sistēma” ir sastāvdaļu un/vai apakšsistēmu kopums, kas īsteno kādu funkciju vai funkcijas; |
| --- | --- |

2.4.

“sistēma” ir sastāvdaļu un/vai apakšsistēmu kopums, kas īsteno kādu funkciju vai funkcijas;

| 2.5. | “izstrādes fāze” ir laikposms pirms transportlīdzekļa tipam piešķir tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

2.5.

“izstrādes fāze” ir laikposms pirms transportlīdzekļa tipam piešķir tipa apstiprinājumu;

| 2.6. | “ražošanas fāze” attiecas uz transportlīdzekļa tipa ražošanas laikposmu; |
| --- | --- |

2.6.

“ražošanas fāze” attiecas uz transportlīdzekļa tipa ražošanas laikposmu;

| 2.7. | “pēcražošanas fāze” attiecas uz laikposmu no transportlīdzekļa tipa ražošanas izbeigšanas līdz visu transportlīdzekļa tipa transportlīdzekļu nolietošanai. Transportlīdzekļi, kas ietver konkrētu transportlīdzekļa tipu, šīs fāzes laikā tiks ekspluatēti, bet tie vairs netiks ražoti. Fāze beidzas, kad vairs nav konkrētā transportlīdzekļa tipa neviena ekspluatējama transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

2.7.

“pēcražošanas fāze” attiecas uz laikposmu no transportlīdzekļa tipa ražošanas izbeigšanas līdz visu transportlīdzekļa tipa transportlīdzekļu nolietošanai. Transportlīdzekļi, kas ietver konkrētu transportlīdzekļa tipu, šīs fāzes laikā tiks ekspluatēti, bet tie vairs netiks ražoti. Fāze beidzas, kad vairs nav konkrētā transportlīdzekļa tipa neviena ekspluatējama transportlīdzekļa;

| 2.8. | “mazināšana” ir risku mazinošs pasākums; |
| --- | --- |

2.8.

“mazināšana” ir risku mazinošs pasākums;

| 2.9. | “risks” ir potenciāls, ka dotais apdraudējums izmantos transportlīdzekļa ievainojamību un tādējādi nodarīs kaitējumu organizācijai vai personai; |
| --- | --- |

2.9.

“risks” ir potenciāls, ka dotais apdraudējums izmantos transportlīdzekļa ievainojamību un tādējādi nodarīs kaitējumu organizācijai vai personai;

| 2.10. | “riska novērtējums” ir vispārīgs process, kurā konstatē, atpazīst un apraksta riskus (risku identificēšana), lai izprastu riska raksturu un noteiktu riska līmeni (riska analīze), un kurā riska analīzes rezultātus salīdzina ar riska kritērijiem, lai noteiktu, vai risks un/vai tā apmērs ir pieņemams vai pieļaujams (riska izvērtējums); |
| --- | --- |

2.10.

“riska novērtējums” ir vispārīgs process, kurā konstatē, atpazīst un apraksta riskus (risku identificēšana), lai izprastu riska raksturu un noteiktu riska līmeni (riska analīze), un kurā riska analīzes rezultātus salīdzina ar riska kritērijiem, lai noteiktu, vai risks un/vai tā apmērs ir pieņemams vai pieļaujams (riska izvērtējums);

| 2.11. | “riska pārvaldība” ir koordinētas darbības, lai virzītu un vadītu organizāciju attiecībā uz risku; |
| --- | --- |

2.11.

“riska pārvaldība” ir koordinētas darbības, lai virzītu un vadītu organizāciju attiecībā uz risku;

| 2.12. | “apdraudējums” ir nevēlama incidenta, kas var radīt kaitējumu sistēmai, organizācijai vai indivīdam, potenciālais cēlonis; |
| --- | --- |

2.12.

“apdraudējums” ir nevēlama incidenta, kas var radīt kaitējumu sistēmai, organizācijai vai indivīdam, potenciālais cēlonis;

| 2.13. | “ievainojamība” ir lietas vai mazināšanas vājā vieta, ko var izmantot viens vai vairāki apdraudējumi. |
| --- | --- |

2.13.

“ievainojamība” ir lietas vai mazināšanas vājā vieta, ko var izmantot viens vai vairāki apdraudējumi.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz kiberdrošību iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz kiberdrošību iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Pieteikumam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas: |
| --- | --- |

3.2.

Pieteikumam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz šo noteikumu 1. pielikumā norādītajiem elementiem; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz šo noteikumu 1. pielikumā norādītajiem elementiem;

| 3.2.2. | ja ir norādīts, ka uz šādu informāciju attiecas intelektuālā īpašuma tiesības, vai ka tā ir ražotāja vai viņa piegādātāju specifiska zinātība, ražotājs vai viņa piegādātāji sniedz pietiekamu informāciju, kas ļauj pienācīgi veikt šajos noteikumos minētās pārbaudes. Šādu informāciju apstrādā konfidenciāli; |
| --- | --- |

3.2.2.

ja ir norādīts, ka uz šādu informāciju attiecas intelektuālā īpašuma tiesības, vai ka tā ir ražotāja vai viņa piegādātāju specifiska zinātība, ražotājs vai viņa piegādātāji sniedz pietiekamu informāciju, kas ļauj pienācīgi veikt šajos noteikumos minētās pārbaudes. Šādu informāciju apstrādā konfidenciāli;

| 3.2.3. | CSMS atbilstības sertifikātu saskaņā ar šo noteikumu 6. punktu. |
| --- | --- |

3.2.3.

CSMS

| 3.3. | Dokumentāciju dara pieejamu divās daļās:






  a) | formālā dokumentācijas pakete apstiprināšanai, kas satur 1. pielikumā norādīto materiālu, kuru iesniedz apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā. Apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests izmanto šo dokumentācijas paketi kā pamata atsauci apstiprināšanas procesā. Apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests nodrošina to, ka šī dokumentācijas pakete ir pieejama vismaz 10 gadus, ko skaita no laika, kad pilnībā izbeigta transportlīdzekļa tipa ražošana; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Dokumentāciju dara pieejamu divās daļās:

a)

formālā dokumentācijas pakete apstiprināšanai, kas satur 1. pielikumā norādīto materiālu, kuru iesniedz apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā. Apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests izmanto šo dokumentācijas paketi kā pamata atsauci apstiprināšanas procesā. Apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests nodrošina to, ka šī dokumentācijas pakete ir pieejama vismaz 10 gadus, ko skaita no laika, kad pilnībā izbeigta transportlīdzekļa tipa ražošana;

| b) | papildu materiāls, kas attiecas uz šo noteikumu prasībām – ražotājs to drīkst paturēt, bet dara pieejamu inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā. Ražotājs nodrošina, ka jebkāds materiāls, kas darīts pieejams inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā, paliek pieejams vismaz 10 gadus, ko skaita no laika, kad pilnībā izbeigta transportlīdzekļa tipa ražošana. |
| --- | --- |

b)

papildu materiāls, kas attiecas uz šo noteikumu prasībām – ražotājs to drīkst paturēt, bet dara pieejamu inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā. Ražotājs nodrošina, ka jebkāds materiāls, kas darīts pieejams inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā, paliek pieejams vismaz 10 gadus, ko skaita no laika, kad pilnībā izbeigta transportlīdzekļa tipa ražošana.

4.   MARĶĒJUMS

| 4.1. | Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido: |
| --- | --- |

4.1.

Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido:

| 4.1.1. | aplis, kas aptver burtu “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; |
| --- | --- |

4.1.1.

aplis, kas aptver burtu “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu;

| 4.1.2. | pa labi no 4.1.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.1.2.

pa labi no 4.1.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.2. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.1.1. punktā noteikto simbolu neatkārto; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visus papildu simbolus no noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.1.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.2.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.1.1. punktā noteikto simbolu neatkārto; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visus papildu simbolus no noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.1.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.3. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.3.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.4. | Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek uz ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā. |
| --- | --- |

4.4.

Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek uz ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.

| 4.5. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma paraugi doti šo noteikumu 3. pielikumā. |
| --- | --- |

4.5.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma paraugi doti šo noteikumu 3. pielikumā.

5.   APSTIPRINĀJUMS

| 5.1. | Apstiprinātājas iestādes attiecīgi piešķir tipa apstiprinājumu attiecībā uz kiberdrošību tikai tiem transportlīdzekļa tipiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

5.1.

Apstiprinātājas iestādes attiecīgi piešķir tipa apstiprinājumu attiecībā uz kiberdrošību tikai tiem transportlīdzekļa tipiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām.

| 5.1.1. | Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests dokumentu pārbaudes ceļā verificē, ka transportlīdzekļa ražotājs ir veicis nepieciešamos pasākumus saistībā ar transportlīdzekļa tipu, lai:






  a) | piegāžu ķēdē vāktu un verificētu šajos noteikumos prasīto informāciju, lai pierādītu, ka ar piegādātājiem saistītie riski ir identificēti un tiek pārvaldīti; |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests dokumentu pārbaudes ceļā verificē, ka transportlīdzekļa ražotājs ir veicis nepieciešamos pasākumus saistībā ar transportlīdzekļa tipu, lai:

a)

piegāžu ķēdē vāktu un verificētu šajos noteikumos prasīto informāciju, lai pierādītu, ka ar piegādātājiem saistītie riski ir identificēti un tiek pārvaldīti;

| b) | dokumentētu riska novērtējumu (veiktu izstrādes fāzē vai retrospektīvi), testa rezultātus un mazināšanas, kas piemērotas transportlīdzekļa tipam, tostarp konstrukcijas informāciju, kas apliecina riska novērtējumu; |
| --- | --- |

b)

dokumentētu riska novērtējumu (veiktu izstrādes fāzē vai retrospektīvi), testa rezultātus un mazināšanas, kas piemērotas transportlīdzekļa tipam, tostarp konstrukcijas informāciju, kas apliecina riska novērtējumu;

| c) | īstenotu pienācīgus kiberdrošības pasākumus transportlīdzekļa tipa konstrukcijā; |
| --- | --- |

c)

īstenotu pienācīgus kiberdrošības pasākumus transportlīdzekļa tipa konstrukcijā;

| d) | konstatētu iespējamus uzbrukumus kiberdrošībai un reaģētu uz tiem; |
| --- | --- |

d)

konstatētu iespējamus uzbrukumus kiberdrošībai un reaģētu uz tiem;

| e) | reģistrētu datus, veicinot kiberuzbrukumu konstatēšanu, un nodrošinātu datu kriminālistikas spējas, padarot iespējamu kiberuzbrukumu mēģinājumu vai sekmīgu kiberuzbrukumu analīzi. |
| --- | --- |

e)

reģistrētu datus, veicinot kiberuzbrukumu konstatēšanu, un nodrošinātu datu kriminālistikas spējas, padarot iespējamu kiberuzbrukumu mēģinājumu vai sekmīgu kiberuzbrukumu analīzi.

| 5.1.2. | Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, testējot transportlīdzekļa tipa transportlīdzekli, verificē, ka transportlīdzekļa ražotājs ir īstenojis tā dokumentētos kiberdrošības pasākumus. Testus, ņemot paraugus, veic apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests pats, vai sadarbībā ar transportlīdzekļa ražotāju. Paraugu ņemšanai ir jābūt koncentrētai uz, taču ne aprobežotai ar, riskiem, kas riska novērtēšanas laikā novērtēti kā augsti. |
| --- | --- |

5.1.2.

Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, testējot transportlīdzekļa tipa transportlīdzekli, verificē, ka transportlīdzekļa ražotājs ir īstenojis tā dokumentētos kiberdrošības pasākumus. Testus, ņemot paraugus, veic apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests pats, vai sadarbībā ar transportlīdzekļa ražotāju. Paraugu ņemšanai ir jābūt koncentrētai uz, taču ne aprobežotai ar, riskiem, kas riska novērtēšanas laikā novērtēti kā augsti.

| 5.1.3. | Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests atsakās piešķirt tipa apstiprinājumu attiecībā uz kiberdrošību, ja transportlīdzekļa ražotājs nav izpildījis vienu vai vairākas prasības, kas minētas 7.3. punktā, proti:






  a) | transportlīdzekļa ražotājs nav veicis 7.3.3. punktā minēto izsmeļošo riska novērtējumu; tostarp, kad ražotājs nav apsvēris visus riskus saistībā ar 5. pielikuma A daļā minētajiem apdraudējumiem; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests atsakās piešķirt tipa apstiprinājumu attiecībā uz kiberdrošību, ja transportlīdzekļa ražotājs nav izpildījis vienu vai vairākas prasības, kas minētas 7.3. punktā, proti:

a)

transportlīdzekļa ražotājs nav veicis 7.3.3. punktā minēto izsmeļošo riska novērtējumu; tostarp, kad ražotājs nav apsvēris visus riskus saistībā ar 5. pielikuma A daļā minētajiem apdraudējumiem;

| b) | transportlīdzekļa ražotājs nav aizsargājis transportlīdzekļa tipu pret riskiem, kas identificēti transportlīdzekļa ražotāja riska novērtējumā, vai nav tikušas īstenotas samērīgas mazināšanas, kā tas prasīts 7. punktā; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa ražotājs nav aizsargājis transportlīdzekļa tipu pret riskiem, kas identificēti transportlīdzekļa ražotāja riska novērtējumā, vai nav tikušas īstenotas samērīgas mazināšanas, kā tas prasīts 7. punktā;

| c) | transportlīdzekļa ražotājs nav ieviesis piemērotus un samērīgus pasākumus, lai transportlīdzekļa tipā droši iekļautu atvēlētas vides (ja tādas ir nodrošinātas), kur uzglabā un darbina pēcpārdošanas tirgū esošu programmatūru, pakalpojumus, lietotnes vai datus; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa ražotājs nav ieviesis piemērotus un samērīgus pasākumus, lai transportlīdzekļa tipā droši iekļautu atvēlētas vides (ja tādas ir nodrošinātas), kur uzglabā un darbina pēcpārdošanas tirgū esošu programmatūru, pakalpojumus, lietotnes vai datus;

| d) | transportlīdzekļa ražotājs pirms apstiprināšanas nav veicis atbilstīgu un pietiekamu testēšanu, lai verificētu īstenoto drošības pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļa ražotājs pirms apstiprināšanas nav veicis atbilstīgu un pietiekamu testēšanu, lai verificētu īstenoto drošības pasākumu efektivitāti.

| 5.1.4. | Apstiprinātāja iestāde atsakās piešķirt tipa apstiprinājumu attiecībā uz kiberdrošību arī tad, ja apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests nav saņēmis no transportlīdzekļa ražotāja pietiekamu informāciju, lai novērtētu transportlīdzekļa tipa kiberdrošību. |
| --- | --- |

5.1.4.

Apstiprinātāja iestāde atsakās piešķirt tipa apstiprinājumu attiecībā uz kiberdrošību arī tad, ja apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests nav saņēmis no transportlīdzekļa ražotāja pietiekamu informāciju, lai novērtētu transportlīdzekļa tipa kiberdrošību.

| 5.2. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

5.2.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 5.3. | Apstiprinātājas iestādes nevienam tipam nepiešķir tipa apstiprinājumu, nepārliecinājušās, ka ražotājs ir ieviesis apmierinošus pasākumus un procedūras, lai pienācīgi pārvaldītu kiberdrošības aspektus, kā noteikts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

5.3.

Apstiprinātājas iestādes nevienam tipam nepiešķir tipa apstiprinājumu, nepārliecinājušās, ka ražotājs ir ieviesis apmierinošus pasākumus un procedūras, lai pienācīgi pārvaldītu kiberdrošības aspektus, kā noteikts šajos noteikumos.

| 5.3.1. | Apstiprinātāja iestāde un tās tehniskie dienesti papildus 1958. gada Nolīguma 2. pielikumā noteiktajiem kritērijiem nodrošina, ka tai(-iem) ir:






  a) | kompetents personāls ar pienācīgām kiberdrošības prasmēm un specifiskām autotransporta jomas riska novērtēšanas zināšanām (1), |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Apstiprinātāja iestāde un tās tehniskie dienesti papildus 1958. gada Nolīguma 2. pielikumā noteiktajiem kritērijiem nodrošina, ka tai(-iem) ir:

a)

kompetents personāls ar pienācīgām kiberdrošības prasmēm un specifiskām autotransporta jomas riska novērtēšanas zināšanām (1),

1

| b) | īstenotas procedūras vienotai izvērtēšanai saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

īstenotas procedūras vienotai izvērtēšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

| 5.3.2. | Katra šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse ar tās apstiprinātājas iestādes starpniecību apziņo un informē pārējo šos ANO noteikumus piemērojošo Nolīguma pušu apstiprinātājas iestādes par metodi un kritērijiem, kas paziņojošajai iestādei kalpojuši par pamatu, lai novērtētu saskaņā ar šiem noteikumiem, un, jo īpaši, ar 5.1., 7.2. un 7.3. punktu, veikto pasākumu piemērotību.
  Šo informāciju kopīgo: a) tikai pirms pirmo reizi piešķirt apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem un b) ikreiz, kad tiek atjaunināta novērtēšanas metode vai kritēriji.
  Šo informāciju ir paredzēts kopīgot, lai apkopotu un analizētu labāko praksi un lai nodrošinātu, ka visas apstiprinātājas iestādes, kas piemēro šos noteikumus, tos piemērotu vienveidīgi. |
| --- | --- |

5.3.2.

Katra šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse ar tās apstiprinātājas iestādes starpniecību apziņo un informē pārējo šos ANO noteikumus piemērojošo Nolīguma pušu apstiprinātājas iestādes par metodi un kritērijiem, kas paziņojošajai iestādei kalpojuši par pamatu, lai novērtētu saskaņā ar šiem noteikumiem, un, jo īpaši, ar 5.1., 7.2. un 7.3. punktu, veikto pasākumu piemērotību.

Šo informāciju kopīgo: a) tikai pirms pirmo reizi piešķirt apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem un b) ikreiz, kad tiek atjaunināta novērtēšanas metode vai kritēriji.

Šo informāciju ir paredzēts kopīgot, lai apkopotu un analizētu labāko praksi un lai nodrošinātu, ka visas apstiprinātājas iestādes, kas piemēro šos noteikumus, tos piemērotu vienveidīgi.

| 5.3.3. | Angļu valodā sniegtu informāciju, kas minēta 5.3.2. punktā, savlaicīgi un ne vēlāk kā 14 dienas pirms apstiprinājuma piešķiršanas pirmo reizi atbilstoši attiecīgajām novērtēšanas metodēm un kritērijiem augšupielādē drošajā interneta datubāzē “DETA” (2), ko izveidojusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija. Informācijai ir jābūt pietiekamai, lai saprastu, kādu minimālo veiktspējas līmeni apstiprinātāja iestāde ir pieņēmusi attiecībā uz katru konkrēto prasību, kas minēta 5.3.2. punktā, kā arī procesus un pasākumus, ko tā piemēro, lai verificētu, ka šie minimālie veiktspējas līmeņi ir ievēroti (3). |
| --- | --- |

5.3.3.

Angļu valodā sniegtu informāciju, kas minēta 5.3.2. punktā, savlaicīgi un ne vēlāk kā 14 dienas pirms apstiprinājuma piešķiršanas pirmo reizi atbilstoši attiecīgajām novērtēšanas metodēm un kritērijiem augšupielādē drošajā interneta datubāzē “DETA” (2

3

| 5.3.4. | Apstiprinātājas iestādes, kas saņem 5.3.2. punktā minēto informāciju, drīkst paziņojošajai apstiprinātājai iestādei iesniegt komentārus, augšupielādējot tos DETA 14 dienu laikā pēc paziņošanas dienas. |
| --- | --- |

5.3.4.

Apstiprinātājas iestādes, kas saņem 5.3.2. punktā minēto informāciju, drīkst paziņojošajai apstiprinātājai iestādei iesniegt komentārus, augšupielādējot tos DETA

| 5.3.5. | Ja piešķirošajai apstiprinātājai iestādei nav iespējams ņemt vērā saskaņā ar 5.3.4. punktu saņemtos komentārus, apstiprinātāja iestāde, kas nosūtījusi komentārus, un piešķirošā apstiprinātāja iestāde meklē turpmākus skaidrojumus saskaņā ar 1958. gada nolīguma 6. pielikumu. Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules foruma (WP.29) attiecīgā darba grupa (4), kas nodarbojas ar šiem noteikumiem, vienojas par novērtēšanas metožu un kritēriju vienotu interpretāciju (5). Šai vienotajai interpretācijai ir jābūt īstenotai, un visām apstiprinātājām iestādēm ir attiecīgi jāizdod tipa apstiprinājumi atbilstīgi šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

5.3.5.

Ja piešķirošajai apstiprinātājai iestādei nav iespējams ņemt vērā saskaņā ar 5.3.4. punktu saņemtos komentārus, apstiprinātāja iestāde, kas nosūtījusi komentārus, un piešķirošā apstiprinātāja iestāde meklē turpmākus skaidrojumus saskaņā ar 1958. gada nolīguma 6. pielikumu. Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules foruma (WP.29) attiecīgā darba grupa (4

5

| 5.3.6. | Katra apstiprinātāja iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, informē citas apstiprinātājas iestādes par piešķirto apstiprinājumu. Apstiprinātāja iestāde 14 dienu laikā pēc apstiprinājuma piešķiršanas dienas DETA angļu valodā augšupielādē tipa apstiprinājumu kopā ar papildinošo dokumentāciju (6). |
| --- | --- |

5.3.6.

Katra apstiprinātāja iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, informē citas apstiprinātājas iestādes par piešķirto apstiprinājumu. Apstiprinātāja iestāde 14 dienu laikā pēc apstiprinājuma piešķiršanas dienas DETA

6

| 5.3.7. | Nolīguma puses drīkst pētīt apstiprinājumus, kas piešķirti, pamatojoties uz informāciju, kura augšupielādēta saskaņā ar 5.3.6. punktu. Nolīguma pušu jebkādu atšķirīgu viedokļu gadījumā tos risina saskaņā ar 1958. gada Nolīguma 6. pielikumu un 10. pantu. Nolīguma puses informē par 1958. gada Nolīguma 6. pielikuma izpratnē atšķirīgajām interpretācijām arī Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules foruma (WP.29) attiecīgo darba grupu. Attiecīgā darba grupa atbalsta atšķirīgo viedokļu noregulēšanu un saistībā ar to drīkst konsultēties ar WP.29, ja tas vajadzīgs. |
| --- | --- |

5.3.7.

Nolīguma puses drīkst pētīt apstiprinājumus, kas piešķirti, pamatojoties uz informāciju, kura augšupielādēta saskaņā ar 5.3.6. punktu. Nolīguma pušu jebkādu atšķirīgu viedokļu gadījumā tos risina saskaņā ar 1958. gada Nolīguma 6. pielikumu un 10. pantu. Nolīguma puses informē par 1958. gada Nolīguma 6. pielikuma izpratnē atšķirīgajām interpretācijām arī Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules foruma (WP.29) attiecīgo darba grupu. Attiecīgā darba grupa atbalsta atšķirīgo viedokļu noregulēšanu un saistībā ar to drīkst konsultēties ar WP.29, ja tas vajadzīgs.

| 5.4. | Šo noteikumu 7.2. punkta vajadzībām ražotājs nodrošina, ka tiek ieviesti šo noteikumu aptvertie kiberdrošības aspekti. |
| --- | --- |

5.4.

Šo noteikumu 7.2. punkta vajadzībām ražotājs nodrošina, ka tiek ieviesti šo noteikumu aptvertie kiberdrošības aspekti.

6.   KIBERDROŠĪBAS PĀRVALDĪBAS SISTĒMAS ATBILSTĪBAS SERTIFIKĀTS

| 6.1. | Nolīguma puses norīko apstiprinātāju iestādi veikt ražotāja novērtēšanu un izdot CSMS atbilstības sertifikātu. |
| --- | --- |

6.1.

Nolīguma puses norīko apstiprinātāju iestādi veikt ražotāja novērtēšanu un izdot CSMS

| 6.2. | Kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta pieteikumu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

6.2.

Kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta pieteikumu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 6.3. | Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas: |
| --- | --- |

6.3.

Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:

| 6.3.1. | kiberdrošības pārvaldības sistēmu aprakstošus dokumentus; |
| --- | --- |

6.3.1.

kiberdrošības pārvaldības sistēmu aprakstošus dokumentus;

| 6.3.2. | parakstītu deklarāciju, kas atbilst 1. pielikuma 1. papildinājumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

6.3.2.

parakstītu deklarāciju, kas atbilst 1. pielikuma 1. papildinājumā dotajam paraugam.

| 6.4. | Novērtēšanas kontekstā ražotājs, izmantojot 1. pielikuma 1. papildinājumā doto paraugu, deklarē un pierāda apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam, ka tā rīcībā ir procesi, kas nepieciešami, lai izpildītu visas šo noteikumu kiberdrošības prasības. |
| --- | --- |

6.4.

Novērtēšanas kontekstā ražotājs, izmantojot 1. pielikuma 1. papildinājumā doto paraugu, deklarē un pierāda apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam, ka tā rīcībā ir procesi, kas nepieciešami, lai izpildītu visas šo noteikumu kiberdrošības prasības.

| 6.5. | Kad šī novērtēšana ir sekmīgi pabeigta un no ražotāja ir saņemta parakstīta deklarācija, kas atbilst 1. pielikuma 1. papildinājumā dotajam paraugam, ražotājam piešķir sertifikātu ar nosaukumu “CSMS atbilstības sertifikāts”, kā aprakstīts šo noteikumu 4. pielikumā (turpmāk tekstā “CSMS atbilstības sertifikāts”). |
| --- | --- |

6.5.

Kad šī novērtēšana ir sekmīgi pabeigta un no ražotāja ir saņemta parakstīta deklarācija, kas atbilst 1. pielikuma 1. papildinājumā dotajam paraugam, ražotājam piešķir sertifikātu ar nosaukumu “CSMS

CSMS

| 6.6. | Apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests CSMS atbilstības sertifikātam izmanto šo noteikumu 4. pielikumā doto paraugu. |
| --- | --- |

6.6.

Apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests CSMS

| 6.7. | CSMS atbilstības sertifikāts saglabā derīgumu ne ilgāk kā trīs gadus no sertifikāta izsniegšanas dienas, ja tas netiek anulēts. |
| --- | --- |

6.7.

CSMS

| 6.8. | Apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi CSMS atbilstības sertifikātu, drīkst jebkurā laikā pārliecināties, ka tam noteiktās prasības joprojām tiek izpildītas. Apstiprinātāja iestāde anulē CSMS atbilstības sertifikātu, ja šajos noteikumos noteiktas prasības vairs netiek izpildītas. |
| --- | --- |

6.8.

Apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi CSMS

CSMS

| 6.9. | Ražotājs informē apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu par jebkādām izmaiņām, kas ietekmēs CSMS atbilstības sertifikāta atbilstību. Apspriedusies ar ražotāju, apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests pieņem lēmumu par jaunu pārbaužu nepieciešamību. |
| --- | --- |

6.9.

Ražotājs informē apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu par jebkādām izmaiņām, kas ietekmēs CSMS

| 6.10. | Ražotājs savlaicīgi iesniedz pieteikumu jaunam CSMS atbilstības sertifikātam vai tā termiņa pagarināšanai, ļaujot apstiprinātājai iestādei pabeigt novērtēšanu pirms CSMS atbilstības sertifikāta derīguma termiņa beigām. Pozitīva novērtējuma gadījumā apstiprinātāja iestāde izdod jaunu CSMS atbilstības sertifikātu vai pagarina tā derīguma termiņu uz turpmāko trīs gadu periodu. Apstiprinātāja iestāde pārliecinās, ka CSMS joprojām atbilst šo noteikumu prasībām. Apstiprinātāja iestāde izdod jaunu sertifikātu gadījumos, kad par izmaiņām ir paziņots apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam un izmaiņas ir atkārtoti pozitīvi novērtētas. |
| --- | --- |

6.10.

Ražotājs savlaicīgi iesniedz pieteikumu jaunam CSMS

CSMS

CSMS

CSMS

| 6.11. | Ražotāja CSMS atbilstības sertifikāta derīguma termiņa izbeigšanos vai anulēšanu attiecībā uz transportlīdzekļa tipiem, uz kuriem attiecas dotā CSMS, uzskata par apstiprinātās lietas pārveidojumu, kā minēts 8. punktā, kas var ietvert apstiprinājuma anulēšanu, ja apstiprinājuma piešķiršanas nosacījumi vairs nav izpildīti. |
| --- | --- |

6.11.

Ražotāja CSMS

CSMS

7.   SPECIFIKĀCIJAS

| 7.1. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

7.1.

Vispārīgas specifikācijas

| 7.1.1. | Šo noteikumu prasības neierobežo citu ANO noteikumu nosacījumus vai prasības. |
| --- | --- |

7.1.1.

Šo noteikumu prasības neierobežo citu ANO noteikumu nosacījumus vai prasības.

| 7.2. | Prasības kiberdrošības pārvaldības sistēmai |
| --- | --- |

7.2.

Prasības kiberdrošības pārvaldības sistēmai

| 7.2.1. | Novērtēšanas nolūkā apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests pārliecinās, ka transportlīdzekļa ražotājam ir kiberdrošības pārvaldības sistēma, un verificē tās atbilstību šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

7.2.1.

Novērtēšanas nolūkā apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests pārliecinās, ka transportlīdzekļa ražotājam ir kiberdrošības pārvaldības sistēma, un verificē tās atbilstību šiem noteikumiem.

| 7.2.2. | Kiberdrošības pārvaldības sistēmai jāaptver šādi aspekti. |
| --- | --- |

7.2.2.

Kiberdrošības pārvaldības sistēmai jāaptver šādi aspekti.

| 7.2.2.1. | Transportlīdzekļa ražotājam ir jāpierāda apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, ka tā kiberdrošības pārvaldības sistēmu piemēro šādām fāzēm:






  a) | izstrādes fāze; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1.

Transportlīdzekļa ražotājam ir jāpierāda apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, ka tā kiberdrošības pārvaldības sistēmu piemēro šādām fāzēm:

a)

izstrādes fāze;

| b) | ražošanas fāze: |
| --- | --- |

b)

ražošanas fāze:

| c) | pēcražošanas fāze. |
| --- | --- |

c)

pēcražošanas fāze.

| 7.2.2.2. | Transportlīdzekļa ražotājs pierāda, ka tā kiberdrošības pārvaldības sistēmas drošības nodrošināšanas procesi ir pienācīgi ņemti vērā, tostarp riski un mazināšanas, kā uzskaitīts 5. pielikumā. Proti:






  a) | procesi ražotāja organizācijā, lai pārvaldītu kiberdrošību; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.2.

Transportlīdzekļa ražotājs pierāda, ka tā kiberdrošības pārvaldības sistēmas drošības nodrošināšanas procesi ir pienācīgi ņemti vērā, tostarp riski un mazināšanas, kā uzskaitīts 5. pielikumā. Proti:

a)

procesi ražotāja organizācijā, lai pārvaldītu kiberdrošību;

| b) | procesi, lai identificētu riskus, kādiem pakļauti transportlīdzekļa tipi. Šajos procesos ņem vērā 5. pielikuma A daļā minētos apdraudējumus un citus attiecīgus apdraudējumus; |
| --- | --- |

b)

procesi, lai identificētu riskus, kādiem pakļauti transportlīdzekļa tipi. Šajos procesos ņem vērā 5. pielikuma A daļā minētos apdraudējumus un citus attiecīgus apdraudējumus;

| c) | procesi identificēto risku novērtēšanai, kategorizēšanai un apstrādei; |
| --- | --- |

c)

procesi identificēto risku novērtēšanai, kategorizēšanai un apstrādei;

| d) | esošie procesi, lai pārliecinātos, ka identificētie riski tiek pienācīgi pārvaldīti; |
| --- | --- |

d)

esošie procesi, lai pārliecinātos, ka identificētie riski tiek pienācīgi pārvaldīti;

| e) | procesi transportlīdzekļa tipa kiberdrošības testēšanai; |
| --- | --- |

e)

procesi transportlīdzekļa tipa kiberdrošības testēšanai;

| f) | procesi riska novērtējuma aktualizēšanas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

f)

procesi riska novērtējuma aktualizēšanas nodrošināšanai;

| g) | procesi, lai pārraudzītu, konstatētu kiberuzbrukumus, kiberdraudus transportlīdzekļa tipiem un to ievainojamības un attiecīgi reaģētu, un procesi, lai novērtētu, vai īstenotie kiberdrošības pasākumi joprojām ir efektīvi jaunu, identificētu kiberdraudu un ievainojamību kontekstā; |
| --- | --- |

g)

procesi, lai pārraudzītu, konstatētu kiberuzbrukumus, kiberdraudus transportlīdzekļa tipiem un to ievainojamības un attiecīgi reaģētu, un procesi, lai novērtētu, vai īstenotie kiberdrošības pasākumi joprojām ir efektīvi jaunu, identificētu kiberdraudu un ievainojamību kontekstā;

| h) | procesi, lai nodrošinātu pienācīgus datus kiberuzbrukumu mēģinājumu vai sekmīgu kiberuzbrukumu analīzes atbalstam. |
| --- | --- |

h)

procesi, lai nodrošinātu pienācīgus datus kiberuzbrukumu mēģinājumu vai sekmīgu kiberuzbrukumu analīzes atbalstam.

| 7.2.2.3. | Transportlīdzekļa ražotājs pierāda, ka kiberdrošības pārvaldības sistēmas procesi nodrošinās to, ka, pamatojoties uz 7.2.2.2. punkta c) apakšpunktā un 7.2.2.2. punkta g) apakšpunktā minēto kategorizāciju, kiberdraudi un ievainojamības, kas prasa transportlīdzekļa ražotāja reakciju, tiks mazinātas saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

Transportlīdzekļa ražotājs pierāda, ka kiberdrošības pārvaldības sistēmas procesi nodrošinās to, ka, pamatojoties uz 7.2.2.2. punkta c) apakšpunktā un 7.2.2.2. punkta g) apakšpunktā minēto kategorizāciju, kiberdraudi un ievainojamības, kas prasa transportlīdzekļa ražotāja reakciju, tiks mazinātas saprātīgā termiņā.

| 7.2.2.4. | Transportlīdzekļa ražotājs pierāda, ka kiberdrošības pārvaldības sistēmas procesi nodrošinās to, ka 7.2.2.2. punkta g) apakšpunktā minētā pārraudzība ir nepārtraukta. Tas:






  a) | ietver pārraudzībā transportlīdzekļus pēc pirmās reģistrācijas; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.4.

Transportlīdzekļa ražotājs pierāda, ka kiberdrošības pārvaldības sistēmas procesi nodrošinās to, ka 7.2.2.2. punkta g) apakšpunktā minētā pārraudzība ir nepārtraukta. Tas:

a)

ietver pārraudzībā transportlīdzekļus pēc pirmās reģistrācijas;

| b) | ietver spēju analizēt un atklāt kiberdraudus, ievainojamības un kiberuzbrukumus, izmantojot transportlīdzekļa datus un transportlīdzekļa žurnāldatus. Šai spējai jāievēro 1.3. punkts un vieglo automobiļu īpašnieku vai vadītāju tiesības uz privātumu, īpaši attiecībā uz piekrišanu. |
| --- | --- |

b)

ietver spēju analizēt un atklāt kiberdraudus, ievainojamības un kiberuzbrukumus, izmantojot transportlīdzekļa datus un transportlīdzekļa žurnāldatus. Šai spējai jāievēro 1.3. punkts un vieglo automobiļu īpašnieku vai vadītāju tiesības uz privātumu, īpaši attiecībā uz piekrišanu.

| 7.2.2.5. | Transportlīdzekļa ražotājam tiek prasīts pierādīt, kā kiberdrošības pārvaldības sistēma pārvaldīs atkarības, kādas varētu rasties no nolīgtajiem piegādātājiem, pakalpojumu sniedzējiem vai ražotāja apakšorganizācijām saistībā ar 7.2.2.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

7.2.2.5.

Transportlīdzekļa ražotājam tiek prasīts pierādīt, kā kiberdrošības pārvaldības sistēma pārvaldīs atkarības, kādas varētu rasties no nolīgtajiem piegādātājiem, pakalpojumu sniedzējiem vai ražotāja apakšorganizācijām saistībā ar 7.2.2.2. punkta prasībām.

| 7.3. | Prasības transportlīdzekļu tipiem |
| --- | --- |

7.3.

Prasības transportlīdzekļu tipiem

| 7.3.1. | Ražotājam ir jābūt derīgam kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātam, kas attiecas uz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu.
  Tomēr attiecībā uz tipa apstiprinājumiem pirms 2024. gada 1. jūlija transportlīdzekļa ražotājs pierāda, ka kiberdrošība tikusi pienācīgi ņemta vērā dotā transportlīdzekļa tipa izstrādes fāzē, ja transportlīdzekļa ražotājs var pierādīt, ka transportlīdzekļa tips nevarēja tikt izstrādāts atbilstoši CSMS. |
| --- | --- |

7.3.1.

Ražotājam ir jābūt derīgam kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātam, kas attiecas uz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu.

Tomēr attiecībā uz tipa apstiprinājumiem pirms 2024. gada 1. jūlija transportlīdzekļa ražotājs pierāda, ka kiberdrošība tikusi pienācīgi ņemta vērā dotā transportlīdzekļa tipa izstrādes fāzē, ja transportlīdzekļa ražotājs var pierādīt, ka transportlīdzekļa tips nevarēja tikt izstrādāts atbilstoši CSMS.

CSMS

| 7.3.2. | Transportlīdzekļa ražotājs identificē un pārvalda ar piegādātāju saistītos riskus attiecībā uz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu. |
| --- | --- |

7.3.2.

Transportlīdzekļa ražotājs identificē un pārvalda ar piegādātāju saistītos riskus attiecībā uz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu.

| 7.3.3. | Transportlīdzekļa ražotājs identificē transportlīdzekļa tipa kritiskos elementus un veic transportlīdzekļa tipa izsmeļošu riska novērtējumu, un pienācīgi apstrādā/pārvalda identificētos riskus. Riska novērtējumā ņem vērā transportlīdzekļa tipa atsevišķos elementus un to mijiedarbību. Riska novērtējumā ņem vērā arī mijiedarbību ar jebkādām ārējām sistēmām. Novērtējot riskus, transportlīdzekļa ražotājs ņem vērā riskus, kas saistīti ar visiem 5. pielikuma A daļā minētajiem apdraudējumiem, kā arī jebkādus citus attiecīgos riskus. |
| --- | --- |

7.3.3.

Transportlīdzekļa ražotājs identificē transportlīdzekļa tipa kritiskos elementus un veic transportlīdzekļa tipa izsmeļošu riska novērtējumu, un pienācīgi apstrādā/pārvalda identificētos riskus. Riska novērtējumā ņem vērā transportlīdzekļa tipa atsevišķos elementus un to mijiedarbību. Riska novērtējumā ņem vērā arī mijiedarbību ar jebkādām ārējām sistēmām. Novērtējot riskus, transportlīdzekļa ražotājs ņem vērā riskus, kas saistīti ar visiem 5. pielikuma A daļā minētajiem apdraudējumiem, kā arī jebkādus citus attiecīgos riskus.

| 7.3.4. | Transportlīdzekļa ražotājs aizsargā transportlīdzekļa tipu pret riskiem, kas identificēti transportlīdzekļa ražotāja riska novērtējumā. Transportlīdzekļa tipa aizsargāšanai īsteno samērīgas mazināšanas. Īstenotajām mazināšanām ir jāietver visas 5. pielikuma B un C daļā minētās mazināšanas, kas attiecas uz identificētajiem riskiem. Tomēr, ja 5. pielikuma B un C daļā minētā mazināšana nav būtiska vai nav pietiekama attiecībā uz identificēto risku, transportlīdzekļa ražotājs nodrošina citas, piemērotas mazināšanas īstenošanu.
  Jo īpaši attiecībā uz tipa apstiprinājumiem pirms 2024. gada 1. jūlija transportlīdzekļa ražotājs nodrošina citas mazināšanas īstenošanu, ja 5. pielikuma B un C daļā minētā mazināšana nav tehniski iespējama. Ražotājs apstiprinātājai iestādei iesniedz attiecīgu tehniskās iespējamības novērtējumu. |
| --- | --- |

7.3.4.

Transportlīdzekļa ražotājs aizsargā transportlīdzekļa tipu pret riskiem, kas identificēti transportlīdzekļa ražotāja riska novērtējumā. Transportlīdzekļa tipa aizsargāšanai īsteno samērīgas mazināšanas. Īstenotajām mazināšanām ir jāietver visas 5. pielikuma B un C daļā minētās mazināšanas, kas attiecas uz identificētajiem riskiem. Tomēr, ja 5. pielikuma B un C daļā minētā mazināšana nav būtiska vai nav pietiekama attiecībā uz identificēto risku, transportlīdzekļa ražotājs nodrošina citas, piemērotas mazināšanas īstenošanu.

Jo īpaši attiecībā uz tipa apstiprinājumiem pirms 2024. gada 1. jūlija transportlīdzekļa ražotājs nodrošina citas mazināšanas īstenošanu, ja 5. pielikuma B un C daļā minētā mazināšana nav tehniski iespējama. Ražotājs apstiprinātājai iestādei iesniedz attiecīgu tehniskās iespējamības novērtējumu.

| 7.3.5. | Transportlīdzekļa ražotājs ievieš piemērotus un samērīgus pasākumus, lai transportlīdzekļa tipā droši iekļautu atvēlētas vides (ja tādas ir nodrošinātas), kur uzglabā un darbina pēcpārdošanas tirgū esošu programmatūru, pakalpojumus, lietotnes vai datus. |
| --- | --- |

7.3.5.

Transportlīdzekļa ražotājs ievieš piemērotus un samērīgus pasākumus, lai transportlīdzekļa tipā droši iekļautu atvēlētas vides (ja tādas ir nodrošinātas), kur uzglabā un darbina pēcpārdošanas tirgū esošu programmatūru, pakalpojumus, lietotnes vai datus.

| 7.3.6. | Transportlīdzekļa ražotājs pirms tipa apstiprināšanas veic atbilstīgu un pietiekamu testēšanu, lai verificētu īstenoto drošības pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

7.3.6.

Transportlīdzekļa ražotājs pirms tipa apstiprināšanas veic atbilstīgu un pietiekamu testēšanu, lai verificētu īstenoto drošības pasākumu efektivitāti.

| 7.3.7. | Transportlīdzekļa ražotājs attiecībā uz transportlīdzekļa tipu īsteno pasākumus, lai:






  a) | konstatētu un nepieļautu kiberuzbrukumus dotā transportlīdzekļa tipa transportlīdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

7.3.7.

Transportlīdzekļa ražotājs attiecībā uz transportlīdzekļa tipu īsteno pasākumus, lai:

a)

konstatētu un nepieļautu kiberuzbrukumus dotā transportlīdzekļa tipa transportlīdzekļiem;

| b) | atbalstītu transportlīdzekļa ražotāja pārraudzības spēju attiecībā uz tādu apdraudējumu, ievainojamību un kiberuzbrukumu konstatēšanu, kas saistīti ar doto transportlīdzekļa tipu; |
| --- | --- |

b)

atbalstītu transportlīdzekļa ražotāja pārraudzības spēju attiecībā uz tādu apdraudējumu, ievainojamību un kiberuzbrukumu konstatēšanu, kas saistīti ar doto transportlīdzekļa tipu;

| c) | nodrošinātu datu kriminālistikas spējas, padarot iespējamu kiberuzbrukumu mēģinājumu vai sekmīgu kiberuzbrukumu analīzi. |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu datu kriminālistikas spējas, padarot iespējamu kiberuzbrukumu mēģinājumu vai sekmīgu kiberuzbrukumu analīzi.

| 7.3.8. | Šo noteikumu vajadzībām izmantotajiem kriptogrāfiskajiem moduļiem jāatbilst vispārpieņemtiem standartiem. Ja kriptogrāfiskie moduļi neatbilst vispārpieņemtiem standartiem, transportlīdzekļa ražotājam ir jāpamato to izmantošana. |
| --- | --- |

7.3.8.

Šo noteikumu vajadzībām izmantotajiem kriptogrāfiskajiem moduļiem jāatbilst vispārpieņemtiem standartiem. Ja kriptogrāfiskie moduļi neatbilst vispārpieņemtiem standartiem, transportlīdzekļa ražotājam ir jāpamato to izmantošana.

| 7.4. | Ziņošanas noteikumi |
| --- | --- |

7.4.

Ziņošanas noteikumi

| 7.4.1. | Vismaz reizi gadā vai attiecīgā gadījumā biežāk transportlīdzekļa ražotājs ziņo apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam par to pārraudzības darbību rezultātiem, kuras noteiktas 7.2.2.2. punkta g) apakšpunktā, iekļaujot attiecīgu informāciju par jauniem kiberuzbrukumiem. Transportlīdzekļa ražotājs arī ziņo un apstiprina apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, ka tā transportlīdzekļa tipiem īstenotās, ar kiberdrošību saistītās mazināšanas joprojām ir efektīvas, kā arī veiktās papildu darbības. |
| --- | --- |

7.4.1.

Vismaz reizi gadā vai attiecīgā gadījumā biežāk transportlīdzekļa ražotājs ziņo apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam par to pārraudzības darbību rezultātiem, kuras noteiktas 7.2.2.2. punkta g) apakšpunktā, iekļaujot attiecīgu informāciju par jauniem kiberuzbrukumiem. Transportlīdzekļa ražotājs arī ziņo un apstiprina apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, ka tā transportlīdzekļa tipiem īstenotās, ar kiberdrošību saistītās mazināšanas joprojām ir efektīvas, kā arī veiktās papildu darbības.

| 7.4.2. | Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests verificē sniegto informāciju un nepieciešamības gadījumā pieprasa transportlīdzekļa ražotājam novērst konstatēto neefektivitāti.
  Ja ziņojums vai atbilde nav pietiekama, apstiprinātāja iestāde drīkst nolemt anulēt CSMS atbilstoši 6.8. punktam. |
| --- | --- |

7.4.2.

Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests verificē sniegto informāciju un nepieciešamības gadījumā pieprasa transportlīdzekļa ražotājam novērst konstatēto neefektivitāti.

Ja ziņojums vai atbilde nav pietiekama, apstiprinātāja iestāde drīkst nolemt anulēt CSMS atbilstoši 6.8. punktam.

CSMS

8.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMS UN TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

| 8.1. | Par jebkādu transportlīdzekļa tipa pārveidojumu, kas ietekmē tā tehnisko veiktspēju attiecībā uz kiberdrošību un/vai šajos noteikumos prasīto dokumentāciju, ziņo apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu. Apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu: |
| --- | --- |

8.1.

Par jebkādu transportlīdzekļa tipa pārveidojumu, kas ietekmē tā tehnisko veiktspēju attiecībā uz kiberdrošību un/vai šajos noteikumos prasīto dokumentāciju, ziņo apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu. Apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

| 8.1.1. | uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi joprojām atbilst esošā tipa apstiprinājuma prasībām un dokumentācijai, vai |
| --- | --- |

8.1.1.

uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi joprojām atbilst esošā tipa apstiprinājuma prasībām un dokumentācijai, vai

| 8.1.2. | uzsākt nepieciešamo papildu novērtēšanu atbilstīgi 5. punktam un attiecīgā gadījumā pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

8.1.2.

uzsākt nepieciešamo papildu novērtēšanu atbilstīgi 5. punktam un attiecīgā gadījumā pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

| 8.1.3. | Par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašināšanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. Apstiprinājuma paplašinājumu piešķirošā apstiprinātāja iestāde piešķir šādam paplašinājumam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

8.1.3.

Par apstiprinājuma apliecināšanu, paplašināšanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. Apstiprinājuma paplašinājumu piešķirošā apstiprinātāja iestāde piešķir šādam paplašinājumam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 9.1. | Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst 1958. gada nolīguma 1. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst 1958. gada nolīguma 1. pielikumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 9.1.1. | Apstiprinājuma turētājam jānodrošina, ka ražošanas atbilstības testu rezultāti tiek reģistrēti un ka pievienotie dokumenti paliek pieejami laikposmā, par kādu vienojas ar apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu. Šis laikposms nedrīkst pārsniegt 10 gadus, ko skaita no laika, kad ražošana ir pilnībā izbeigta. |
| --- | --- |

9.1.1.

Apstiprinājuma turētājam jānodrošina, ka ražošanas atbilstības testu rezultāti tiek reģistrēti un ka pievienotie dokumenti paliek pieejami laikposmā, par kādu vienojas ar apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu. Šis laikposms nedrīkst pārsniegt 10 gadus, ko skaita no laika, kad ražošana ir pilnībā izbeigta.

| 9.1.2. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī apstiprinātāja iestāde drīkst jebkurā laikā verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize trīs gados. |
| --- | --- |

9.1.2.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī apstiprinātāja iestāde drīkst jebkurā laikā verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize trīs gados.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 10.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja nav izpildītas šajos noteikumos noteiktās prasības vai ja parauga transportlīdzekļi neatbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

10.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja nav izpildītas šajos noteikumos noteiktās prasības vai ja parauga transportlīdzekļi neatbilst šo noteikumu prasībām.

| 10.2. | Ja apstiprinātāja iestāde anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

10.2.

Ja apstiprinātāja iestāde anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

11.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

| 11.1. | Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņam par to jāinformē iestāde, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Saņēmusi attiecīgu paziņojumu, šī iestāde par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “RAŽOŠANA IZBEIGTA” (“PRODUCTION DISCONTINUED”). |
| --- | --- |

11.1.

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņam par to jāinformē iestāde, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Saņēmusi attiecīgu paziņojumu, šī iestāde par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “RAŽOŠANA IZBEIGTA” (“PRODUCTION DISCONTINUED

12.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

| 12.1. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašināšanu, atteikumu vai anulēšanu. |
| --- | --- |

12.1.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašināšanu, atteikumu vai anulēšanu.

---

(1)  Piem., ISO 26262-2018, ISO/PAS 21448, ISO/SAE 21434.

1

(2)  https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html

2

(3)  Norādes par augšupielādējamo detalizēto informāciju (piem., metode, kritēriji, veiktspējas līmenis) un tās formātu sniedz interpretācijas dokumentā, ko Kiberdrošības un bezvadu sakaru darba grupa gatavo GRVA septītajai sesijai.

3

GRVA

(4)  Automatizēto/autonomo un satīkloto transportlīdzekļu darba grupa (GRVA).

4

GRVA

(5)  Šo interpretāciju atspoguļo interpretācijas dokumentā, kas minēts 5.3.3. punkta zemsvītras piezīmē.

5

(6)  Turpmāku informāciju par prasību minimumu dokumentācijas paketei izstrādās GRVA tās septītajā sesijā.

6

GRVA

---

1. PIELIKUMS

Informācijas dokuments

Turpmāk norādīto informāciju attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Jebkādiem rasējumiem jābūt pienācīgā mērogā un pietiekami detalizētiem, A4 izmēra vai salocītiem līdz A4 formātam. Fotoattēliem, ja tādi ir, jābūt pietiekami detalizētiem.

1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

2.

Tips un vispārīgs komercapraksts(-i): ...

3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa: ...

4.

Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

5.

Transportlīdzekļa kategorija(-as): ...

6.

Ražotāja/ ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ...

7.

Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(s): ...

8.

Reprezentējoša transportlīdzekļa fotogrāfija(-s) un/vai rasējums(-i): ...

9.

Kiberdrošība

9.1.

| a) | transportlīdzekļa sistēmas, kas saistītas ar transportlīdzekļa tipa kiberdrošību; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa sistēmas, kas saistītas ar transportlīdzekļa tipa kiberdrošību;

| b) | šo sistēmu sastāvdaļas, kas saistītas ar kiberdrošību; |
| --- | --- |

b)

šo sistēmu sastāvdaļas, kas saistītas ar kiberdrošību;

| c) | šo sistēmu mijiedarbība ar citām transportlīdzekļa tipa sistēmām un ārējām saskarnēm. |
| --- | --- |

c)

šo sistēmu mijiedarbība ar citām transportlīdzekļa tipa sistēmām un ārējām saskarnēm.

9.2.

Transportlīdzekļa tipa shematisks attēlojums

9.3.

CSMS atbilstības sertifikāta numurs: ...

9.4.

Dokumenti par apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, kas apraksta tā riska novērtējuma iznākumu un identificētos riskus: ...

9.5.

Dokumenti par apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, kas apraksta uzskaitītajās sistēmās vai attiecībā uz transportlīdzekļa tipu īstenotās mazināšanas un kā tās ietekmē norādītos riskus: ...

9.6.

Dokumenti par apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, kas apraksta, kā tiek aizsargātas pēcpārdošanas tirgū esošajām programmatūrām, pakalpojumiem, lietotnēm vai datiem atvēlētās vides; ...

9.7.

Dokumenti par apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, kas apraksta, kādi testi izmantoti, lai verificētu transportlīdzekļa tipa un tā sistēmu kiberdrošību, un šo testu iznākums: ...

9.8.

Piegādes ķēdes apraksts ar apsvērumiem attiecībā uz kiberdrošību: ...

1. pielikuma 1. papildinājums

Ražotāja deklarācijas par CSMS atbilstību paraugs

Ražotāja deklarācija par kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstību prasībām

Ražotāja nosaukums: ...

Ražotāja adrese: ...

... (Ražotāja nosaukums) apliecina, ka procesi, kas nepieciešami, lai izpildītu ANO Noteikumu Nr. 155 7.2. punktā noteiktās prasības kiberdrošības pārvaldības sistēmai, ir ieviesti un tiks uzturēti..........

Izdota: ... (vieta)

Datums: ...

Parakstītāja vārds, uzvārds: ...

Parakstītāja amats: ...

...

(Ražotāja pārstāvja zīmogs un paraksts)

---

2. PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | Iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 11

Izdevējs:

Iestādes nosaukums:

...

...

...

| par (2) | apstiprinājuma piešķiršanu,
  apstiprinājuma paplašināšanu,
  apstiprinājuma anulēšanu, sākot ar dd/mm/gggg,
  apstiprinājuma atteikšanu,
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- |

par (2)

apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma anulēšanu, sākot ar dd/mm/gggg,

apstiprinājuma atteikšanu,

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 155

Apstiprinājuma Nr.: ...

Paplašinājuma Nr.: ...

Paplašinājuma iemesls: ...

1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

2.

Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ...

3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa: ...

3.1.

Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

4.

Transportlīdzekļa kategorija(-as): ...

5.

Ražotāja/ ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ...

6.

Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...

7.

Kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta numurs: ...

8.

Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

9.

Testa ziņojuma datums: ...

10.

Testa ziņojuma numurs: ...

11.

Piezīmes: (ja ir). ...

12.

Vieta: ...

13.

Datums: ...

14.

Paraksts: ...

15.

Apstiprinātājai iestādei iesniegtās informācijas paketes, kuru var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs dots pielikumā.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma prasības skatīt noteikumos).:

1

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

2

---

3. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.2. punktu)

Image 12

a = min. 8 mm

Šāda apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa rāda, ka attiecīgais ceļa transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 155, un apstiprinājuma numurs ir 001234. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā (00).

---

4. PIELIKUMS

CSMS atbilstības sertifikāta paraugs

Kiberdrošības pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāts

ANO Noteikumiem Nr. 155

Sertifikāta numurs [atsauces numurs]

[....... Apstiprinātāja iestāde]

apliecina, ka

ražotājs: ...

Ražotāja adrese: ...

atbilst Noteikumu Nr. 155 7.2. punkta noteikumiem.

Pārbaudes veica: [datums] ...

(apstiprinātājas iestādes vai tehniskā dienesta nosaukums un adrese): ...

Ziņojuma numurs: ...

Sertifikāts ir derīgs līdz [.........................................................datums].

Izdots [.........................................................vieta]

[.........................................................datums]

[.........................................................paraksts]

Pievienotie dokumenti: ražotāja sagatavots kiberdrošības pārvaldības sistēmas apraksts.

---

5. PIELIKUMS

Apdraudējumu un attiecīgo mazināšanu uzskaitījums

1.

Šis pielikums sastāv no trim daļām. Šī pielikuma A daļā ir aprakstīti pamatdati par apdraudējumiem, ievainojamībām un uzbrukumu metodēm. Šī pielikuma B daļā aprakstītas apdraudējumu mazināšanas, kas paredzētas transportlīdzekļu tipiem. Šī pielikuma C daļā aprakstītas apdraudējumu mazināšanas, kas paredzētas vietām ārpus transportlīdzekļiem, piem., IT aizmugursistēmām.

2.

A daļu, B daļu un C daļu ņem vērā riska novērtēšanā un mazināšanās, ko īsteno ražotājs.

3.

Augsta līmeņa ievainojamības un to attiecīgie piemēri ir indeksēti A daļā. Uz to pašu indeksējumu izdarītas atsauces B un C daļas tabulās, lai sasaistītu katru uzbrukumu/ievainojamību ar atbilstošo mazināšanu sarakstu.

4.

| a) | skartā transportlīdzekļa drošu darbību; |
| --- | --- |

a)

skartā transportlīdzekļa drošu darbību;

| b) | transportlīdzekļa funkciju darbības apturēšanu; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa funkciju darbības apturēšanu;

| c) | izmaiņas programmatūrā, izmainītu veiktspēju; |
| --- | --- |

c)

izmaiņas programmatūrā, izmainītu veiktspēju;

| d) | programmatūras darbības izmaiņas, bet bez sekām attiecībā uz darbību; |
| --- | --- |

d)

programmatūras darbības izmaiņas, bet bez sekām attiecībā uz darbību;

| e) | datu integritātes pārkāpumu; |
| --- | --- |

e)

datu integritātes pārkāpumu;

| f) | datu konfidencialitātes pārkāpumu; |
| --- | --- |

f)

datu konfidencialitātes pārkāpumu;

| g) | datu pieejamības zudumu; |
| --- | --- |

g)

datu pieejamības zudumu;

| h) | citu ietekmi, tostarp krimināltiesisku. |
| --- | --- |

h)

citu ietekmi, tostarp krimināltiesisku.

A daļa. Ievainojamības vai uzbrukuma metode saistībā ar apdraudējumiem

| 1. | Apdraudējumu un ar tiem saistīto ievainojamību vai uzbrukuma metožu augsta līmeņa apraksti uzskaitīti A1. tabulā.

  A1. tabula


  Ar apdraudējumiem saistīto ievainojamību vai uzbrukuma metožu uzskaitījums










  Ievainojamības/apdraudējuma augsta līmeņa un apakšlīmeņa apraksti | Ievainojamības vai uzbrukuma metodes piemērs |
| --- | --- | --- |
| 4.3.1. | Apdraudējumi attiecībā uz aizmugurserveriem, kas saistīti ar transportlīdzekļiem ekspluatācijā |

1.

Apdraudējumu un ar tiem saistīto ievainojamību vai uzbrukuma metožu augsta līmeņa apraksti uzskaitīti A1. tabulā.

A1. tabula

A1. tabula

Ar apdraudējumiem saistīto ievainojamību vai uzbrukuma metožu uzskaitījums

Ar apdraudējumiem saistīto ievainojamību vai uzbrukuma metožu uzskaitījums

Ievainojamības/apdraudējuma augsta līmeņa un apakšlīmeņa apraksti

Ievainojamības vai uzbrukuma metodes piemērs

4.3.1.

Apdraudējumi attiecībā uz aizmugurserveriem, kas saistīti ar transportlīdzekļiem ekspluatācijā

1.

Aizmugurserverus izmanto uzbrukumam transportlīdzeklim vai datu iegūšanai

1.1.

Darbinieku pilnvaru ļaunprātīga izmantošana (uzbrukums no iekšienes)

1.2.

Nesankcionēta piekļuve serverim caur internetu (ko iespējo, piemēram, slepenpiekļuve, sistēmas programmatūras nelabotas ievainojamības, SQL uzbrukumi vai citi līdzekļi)

SQL

1.3.

Nesankcionēta fiziska piekļuve serverim (kas notiek, piemēram, USB zibatmiņām vai citiem datu nesējiem savienojoties ar serveri)

2.

Pārtraukumi aizmugurservera pakalpojumos, ietekmējot transportlīdzekļa darbību

2.1.

Uzbrukums aizmugurserverim aptur tā darbību, piemēram, neļauj tam mijiedarboties ar transportlīdzekļiem un nodrošināt nepieciešamos pakalpojumus

3.

Ar transportlīdzekli saistītie dati aizmugurserverī pazūd vai notiek iejaukšanās tajos (“datu drošības pārkāpums”)

3.1.

Darbinieku pilnvaru ļaunprātīga izmantošana (uzbrukums no iekšienes)

3.2.

Informācijas zudums mākonī. Sensitīvus datus var pazaudēt uzbrukumu vai negadījumu dēļ, kad datus glabā trešās puses mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēji

3.3.

Nesankcionēta piekļuve serverim caur internetu (ko iespējo, piemēram, slepenpiekļuve, sistēmas programmatūras nelabotas ievainojamības, SQL uzbrukumi vai citi līdzekļi)

SQL

3.4.

Nesankcionēta fiziska piekļuve serverim (kas notiek, piemēram, USB zibatmiņām vai citiem datu nesējiem savienojoties ar serveri)

3.5.

Informācijas drošības pārkāpums, netīši kopīgojot datus (piem., administratora kļūdas)

| 4.3.2. | Transportlīdzekļa apdraudējumi attiecībā uz to saziņas kanāliem |
| --- | --- |

4.3.2.

Transportlīdzekļa apdraudējumi attiecībā uz to saziņas kanāliem

4.

Transportlīdzekļa saņemto ziņojumu vai datu viltošana

4.1.

Ziņojumu viltošana, uzdodoties par citu (piem., 802.11p V2X sasaistes laikā kolonnā, GNSS paziņojumi u.t.t.)

GNSS

4.2.

Sybil uzbrukums (lai mānītu citus transportlīdzekļus, ka uz ceļa ir daudz transportlīdzekļu)

Sybil

5.

Sakaru kanāli, ko izmanto transportlīdzeklī esošo kodu/datu neatļautu manipulāciju, dzēšanas vai citu sagrozījumu veikšanai

5.1.

Sakaru kanāli pieļauj koda injicēšanu, piemēram, neatļauti pārveidotu programmatūras bināro kodu var injicēt sakaru plūsmā

5.2.

Sakaru kanāli pieļauj transportlīdzeklī esošo datu/kodu manipulācijas

5.3.

Sakaru kanāli pieļauj transportlīdzeklī esošo datu/kodu pārrakstīšanu

5.4.

Sakaru kanāli pieļauj transportlīdzeklī esošo datu/kodu dzēšanu

5.5.

Sakaru kanāli pieļauj datu/kodu ievadīšanu transportlīdzeklī (datu rakstīšanas kods)

6.

Sakaru kanāli pieļauj neuzticamu/nedrošu ziņojumu pieņemšanu vai ir neaizsargāti pret sesiju pārņemšanu/atkārtošanas uzbrukumiem

6.1.

Informācijas pieņemšana no neuzticama vai nedroša avota

6.2.

Pārtvērējuzbrukums/ sesijas pārņemšana

6.3.

Atkārtošanas uzbrukums, piemēram, uzbrukums sakaru vārtejai ļauj uzbrucējam pazemināt ECU programmatūru vai vārtejas aparātprogrammatūru

ECU

7.

Informācija var tikt viegli atklāta. Piemēram, veicot sakaru noklausīšanos vai atļaujot nesankcionētu piekļuvi sensitīvām datnēm vai mapēm

7.1.

Informācijas pārtveršana / traucējumu raidīšana / sakaru pārraudzīšana

7.2.

Nesankcionētas piekļuves iegūšana datnēm vai datiem

8.

Pakalpojumatteices uzbrukums pa sakaru kanāliem, lai traucētu transportlīdzekļa funkcijas

8.1.

Liela daudzuma drazu datu sūtīšana uz transportlīdzekļa informācijas sistēmu, lai tā nespētu normāli sniegt pakalpojumus

8.2.

Melnā cauruma uzbrukums; lai traucētu sakarus starp transportlīdzekļiem, uzbrucējs spēj bloķēt ziņojumus starp transportlīdzekļiem

9.

Nepriviliģēts lietotājs var iegūt priviliģētu piekļuvi transportlīdzekļa sistēmām

9.1.

Nepriviliģēts lietotājs var iegūt priviliģētu piekļuvi, piem., ar superlietotāja tiesībām

10.

Sakaru līdzeklī iegulti vīrusi spēj inficēt transportlīdzekļa sistēmas

10.1.

Sakaru līdzeklī iegults vīruss inficē transportlīdzekļa sistēmas

11.

Transportlīdzekļa saņemtajiem vai tā robežās pārraidītajiem ziņojumiem (piemēram, X2V vai diagnostikas ziņojumi) ir ļaunprātīgs saturs

11.1.

Ļaunprātīgi iekšējie (piem., CAN) ziņojumi

CAN

11.2.

Ļaunprātīgi V2X ziņojumi, piem., no infrastruktūras transportlīdzeklim vai ziņojumi transportlīdzeklis-transportlīdzeklis (piem., CAM, DENM)

CAM

DENM

11.3.

Ļaunprātīgi diagnostikas ziņojumi

11.4.

Ļaunprātīgi īpašniekziņojumi (piem., tādi, ko parasti sūta OEM vai sastāvdaļas/sistēmas/funkcijas piegādātājs)

OEM

| 4.3.3. | Transportlīdzekļa apdraudējumi attiecībā uz atjaunināšanas procedūrām |
| --- | --- |

4.3.3.

Transportlīdzekļa apdraudējumi attiecībā uz atjaunināšanas procedūrām

12.

Atjaunināšanas procedūru nepareiza izmantošana vai iejaukšanās tajās

12.1.

Iejaukšanās programmatūras atjaunināšanas procedūrās, ko veic pa bezvadu kanālu. Tas ietver sistēmas atjaunināšanas programmas vai aparātprogrammatūras fabricēšanu

12.2.

Iejaukšanās lokālās/fiziskās programmatūras atjaunināšanas procedūrās. Tas ietver sistēmas atjaunināšanas programmas vai aparātprogrammatūras fabricēšanu

12.3.

Programmatūrā veikta neatļauta iejaukšanās pirms atjaunināšanas procesa (un tādēļ tā ir bojāta), lai gan atjaunināšanas process ir neskarts

12.4.

Iejaukšanās programmatūras nodrošinātāja kriptogrāfiskajās atslēgās, lai atļautu nederīgu atjaunināšanu

13.

Ir iespējams liegt leģitīmus atjauninājumus

13.1.

Pakalpojumatteices uzbrukums atjaunināšanas serverim vai tīklam, lai nepieļautu kritiski svarīgu programmatūras atjauninājumu uzsākšanu un/vai atbloķētu klientam specifiskas funkcijas

| 4.3.4. | Transportlīdzekļa apdraudējumi attiecībā uz netīšām cilvēka darbībām, kas veicina kiberuzbrukumu |
| --- | --- |

4.3.4.

Transportlīdzekļa apdraudējumi attiecībā uz netīšām cilvēka darbībām, kas veicina kiberuzbrukumu

15.

Leģitīmi operatori var veikt darbības, kas neapzināti veicinātu kiberuzbrukumu

15.1.

Nevainīgs cietušais (piem., īpašnieks, operators vai uzturēšanas inženieris) ar viltu iesaistīts darbības veikšanā, lai neapzināti ielādētu ļaunprogrammatūru vai pieļautu uzbrukumu

15.2.

Netiek izpildītas definētas drošības procedūras

| 4.3.5. | Transportlīdzekļa apdraudējumi attiecībā uz to ārējo savienojamību un savienojumiem |
| --- | --- |

4.3.5.

Transportlīdzekļa apdraudējumi attiecībā uz to ārējo savienojamību un savienojumiem

16.

Neatļauta iejaukšanās transportlīdzekļa funkciju savienojamībā iespējo kiberuzbrukumu, tas var ietvert telemātiku; sistēmas, kas pieļauj attālinātas darbības; un sistēmas, kas izmanto maza darbības attāluma bezvadu sakarus

16.1.

Neatļauta iejaukšanās funkcijās, kas konstruētas tādu sistēmu attālinātai darbināšanai kā tālvadības atslēga, imobilaizers un ielas uzlāde

16.2.

Neatļauta iejaukšanās transportlīdzekļa telemātikā (piem., neatļauta iejaukšanās jutīgu kravu temperatūras mērīšanā, kravas nodalījuma durvju attālināta atslēgšana)

16.3.

Iejaukšanās maza darbības attāluma bezvadu sistēmās vai sensoros

17.

Mitināta trešo pušu programmatūra, piem., izklaides lietojumprogrammas, tiek izmantotas kā līdzeklis uzbrukšanai transportlīdzekļa sistēmām

17.1.

Bojātas lietojumprogrammas vai lietotnes ar sliktu programmatūras drošību izmantotas kā metode uzbrukšanai transportlīdzekļa sistēmām

18.

Ārējām saskarnēm, piem., USB pieslēgvietām, OBD pieslēgvietai, pieslēgtas ierīces izmantotas kā līdzeklis uzbrukšanai transportlīdzekļa sistēmām

USB

OBD

18.1.

Tādas ārējās saskarnes kā USB vai citas pieslēgvietas izmantotas par uzbrukuma punktu, piemēram, injicējot kodu

USB

18.2.

Ar vīrusu inficēti datu nesēji pieslēgti transportlīdzekļa sistēmai

18.3.

Diagnostikas piekļuve (piem., sargspraudņi OBD pieslēgvietā) izmantoti uzbrukuma atvieglošanai, piem., lai neatļauti iejauktos transportlīdzekļa parametros (tieši vai netieši)

OBD

| 4.3.6. | Transportlīdzekļa datu/koda apdraudējumi |
| --- | --- |

4.3.6.

Transportlīdzekļa datu/koda apdraudējumi

19.

Transportlīdzekļa datu/koda izgūšana

19.1.

Ar autortiesībām aizsargātas vai īpašnieka programmatūras izgūšana no transportlīdzekļu sistēmām (izstrādājuma pirātisms)

19.2.

Nesankcionēta piekļuve īpašnieka tādai privātuma informācijai kā personas identitāte, informācija par norēķinu kontu, adrešu grāmatas informācija, informācija par atrašanās vietu, transportlīdzekļa elektroniskā ID u.t.t.

19.3.

Kriptogrāfisko atslēgu izgūšana

20.

Neatļauta iejaukšanās transportlīdzekļa datos/kodā

20.1.

Prettiesiskas/neatļautas izmaiņas transportlīdzekļa elektroniskajā ID

20.2.

Krāpšanās ar identitāti. Piemēram, ja lietotājs vēlas parādīt citu identitāti, sazinoties ar nodevu iekasēšanas sistēmām, ražotāja aizmugurserveri

20.3.

Darbība pārraudzības sistēmu (piem., tādu ziņojumu kā ODR izsekotāja dati vai braucienu skaits uzlaušana/ neatļauta iejaukšanās tajos/ bloķēšana) apiešanai

ODR

20.4.

Manipulācijas ar datiem, lai falsificētu transportlīdzekļa braukšanas datus (piem., nobraukumu, braukšanas ātrumu, braukšanas norādījumus u.t.t.)

20.5.

Neatļautas izmaiņas sistēmas diagnostikas datos

21.

Datu/koda dzēšana

21.1.

Sistēmas notikumu ierakstu neatļauta dzēšana/manipulācija

22.

Ļaunprogrammatūras ieviešana

22.2.

Ieviest vai iedarbināt ļaunprogrammatūru

23.

Jaunas programmatūras ieviešana vai esošās programmatūras pārrakstīšana

23.1.

Transportlīdzekļa vadības sistēmas vai informācijas sistēmas programmatūras fabricēšana

24.

Sistēmu vai darbības traucējumi

24.1.

Pakalpojumatteici, piemēram, var izraisīt iekšējā tīklā, pārslogojot CAN kopni vai izraisot kļūdas ECU ar lielu ziņojumapmaiņas apjomu

CAN

ECU

25.

Manipulācijas ar transportlīdzekļa parametriem

25.1.

Nesankcionēta piekļuve vai transportlīdzekļa tādu galveno funkciju konfigurācijas parametru falsificēšana kā bremžu dati, drošības spilvena lietojuma robežnosacījumi utt.

25.2.

Nesankcionēta piekļuve vai tādu uzlādes parametru falsificēšana kā uzlādes spriegums, uzlādes jauda, akumulatoru baterijas temperatūra utt.

| 4.3.7. | Potenciālās ievainojamības, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas |
| --- | --- |

4.3.7.

Potenciālās ievainojamības, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas

26.

Var notikt iejaukšanās kriptogrāfijas tehnoloģijās vai tās ir nepietiekami lietotas

26.1.

Īsu šifrēšanas atslēgu un ilgstoša derīguma apvienojums ļauj uzbrucējam uzlauzt šifrēšanu

26.2.

Kriptogrāfisko algoritmu nepietiekama izmantošana sensitīvu sistēmu aizsardzībai

26.3.

Jau novecojušu vai drīzumā jau novecojušu kriptogrāfisko algoritmu izmantošana

27.

Var notikt iejaukšanās daļās vai krājumos, kas ļauj uzbrukt transportlīdzekļiem

27.1.

Aparatūra vai programmatūra izstrādāta tā, ka pieļauj uzbrukumu vai neatbilst konstrukcijas kritērijiem uzbrukuma apturēšanai

28.

Aparatūras vai programmatūras izstrāde pieļauj ievainojamības

28.1.

Programmatūras kļūdas. Programmatūras kļūdas varētu būt pamats iespējamām izmantojamām ievainojamībām. Tas ir īpaši aktuāli, ja programmatūra nav testēta, lai pārliecinātos par jau zināmu nepilnīgu kodu/kļūdu esību un mazinātu nezināmu nepilnīgu kodu/defektu esības risku

28.2.

Izstrādātāja atgādinājumu (piem., atkļūdošanas pieslēgvietas, JTAG pieslēgvietas, mikroprocesori, izstrādes sertifikāti, izstrādātāja paroles) izmantošana var ļaut piekļūt ECU vai ļaut uzbrucējiem iegūt lielākas privilēģijas

JTAG

ECU

29.

Tīkla izveidojums ievieš ievainojamības

29.1.

Atstāti atvērti lieki interneta porti, nodrošinot piekļuvi tīkla sistēmām

29.2.

Apiet tīkla nodalījumu, lai pārņemtu vadību. Konkrēts piemērs ir neaizsargātu vārteju vai tādu piekļuves punktu kā kravas automobiļa-piekabes vārtejas izmantošana, lai apietu aizsardzību un iegūtu piekļuvi citiem tīkla segmentiem nolūkā veikt tādas ļaunprātīgas darbības kā patvaļīga CAN kopnes ziņojumu sūtīšana

CAN

31.

Var notikt netīša datu pārsūtīšana

31.1.

Informācijas drošības pārkāpums. Var tikt nopludināti persondati, kad mainās vieglā automobiļa lietotājs (piem., to pārdod vai jauni īrētāji to izmanto kā nomātu transportlīdzekli)

32.

Uzbrukumu var pieļaut sistēmu fiziska manipulācija

32.1.

Elektroniskās aparatūras manipulācijas, piem., neatļautas elektroniskās aparatūras pievienošana transportlīdzeklim, lai iespējotu pārtvērējuzbrukumu

Atļautas elektroniskās aparatūras (piem., sensora) nomaiņa ar neatļautu elektronisko aparatūru

Sensora savāktās informācijas manipulēšana (piemēram, izmantojot magnētu, lai neatļauti iejauktos pārnesumkārbai pievienotajā Hola devējā)

B daļa Uz transportlīdzekli mērķēto apdraudējumu mazināšanas

| 1. | Mazināšana attiecībā uz “transportlīdzekļa sakaru kanāliem”
  Ar “transportlīdzekļa sakaru kanāliem” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B1. tabulā.

  B1. tabula


  Ar “transportlīdzekļa sakaru kanāliem” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | “Transportlīdzekļa sakaru kanālu” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1. | Ziņojumu viltošana (piem., 802.11p V2X sasaistes laikā kolonnā, GNSS paziņojumi u.t.t.), uzdodoties par citu | M10 | Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti |
| 4.2. | Sybil uzbrukums (lai mānītu citus transportlīdzekļus, ka uz ceļa ir daudz transportlīdzekļu) | M11 | Jāīsteno drošības kontrole attiecībā uz kriptogrāfisko atslēgu glabāšanu (piem., lietot aparatūras drošības moduļus) |
| 5.1. | Sakaru kanāli pieļauj koda injicēšanu transportlīdzeklī glabātajos datos/kodā, piemēram, neatļauti pārveidotu programmatūras bināro kodu var injicēt sakaru plūsmā | M10
  M6 | Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti
  Lai samazinātu risku, sistēmām jāīsteno jau konstrukcijā iekļauti drošības pasākumi |
| 5.2. | Sakaru kanāli pieļauj manipulācijas ar transportlīdzeklī glabātajiem datiem/kodu | M7 | Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas |
| 5.3. | Sakaru kanāli pieļauj transportlīdzeklī glabāto datu/kodu pārrakstīšanu |
| 5.4.
  21.1. | Sakaru kanāli pieļauj transportlīdzeklī glabāto datu/kodu dzēšanu |
| 5.5. | Sakaru kanāli pieļauj datu/koda ievadīšanu transportlīdzekļa sistēmās (datu rakstīšanas kods) |
| 6.1. | Informācijas pieņemšana no neuzticama vai nedroša avota | M10 | Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti |
| 6.2. | Pārtvērējuzbrukums / sesijas pārņemšana | M10 | Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti |
| 6.3. | Atkārtošanas uzbrukums, piemēram, uzbrukums sakaru vārtejai ļauj uzbrucējam pazemināt ECU programmatūru vai vārtejas aparātprogrammatūru |
| 7.1. | Informācijas pārtveršana / traucējumu raidīšana / sakaru pārraudzīšana | M12 | Jābūt aizsargātiem konfidenciālajiem datiem, ko pārraida uz transportlīdzekli vai no tā |
| 7.2. | Nesankcionētas piekļuves iegūšana datnēm vai datiem | M8 | Sistēmas uzbūvei un piekļuves kontrolei jābūt tādai, lai nepilnvarotiem darbiniekiem nebūtu iespējas piekļūt personas vai sistēmas kritiskiem datiem. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP |
| 8.1. | Liela daudzuma drazu datu sūtīšana uz transportlīdzekļa informācijas sistēmu, lai tā nespētu normāli sniegt pakalpojumus | M13 | Jāizmanto pasākumi, lai konstatētu un atgūtos no pakalpojumatteices uzbrukuma |
| 8.2. | Melnā cauruma uzbrukums, sakaru traucējums starp transportlīdzekļiem, bloķējot ziņojumu pārsūtīšanu uz citiem transportlīdzekļiem | M13 | Jāizmanto pasākumi, lai konstatētu un atgūtos no pakalpojuma atteikuma uzbrukuma |
| 9.1. | Nepriviliģēts lietotājs var iegūt priviliģētu piekļuvi, piem., ar superlietotāja tiesībām | M9 | Jāizmanto pasākumi, lai nepieļautu un konstatētu nesankcionētu piekļuvi |
| 10.1. | Sakaru līdzeklī iegults vīruss inficē transportlīdzekļa sistēmas | M14 | Jāapsver pasākumi sistēmu aizsardzībai pret iegultiem vīrusiem/ļaunprogrammatūru |
| 11.1. | Ļaunprātīgi iekšējie (piem., CAN) ziņojumi | M15 | Jāapsver pasākumi ļaunprātīgu iekšējo ziņojumu vai darbību konstatēšanai |
| 11.2. | Ļaunprātīgi V2X ziņojumi, piem., ziņojumi no infrastruktūras transportlīdzeklim vai ziņojumi transportlīdzeklis-transportlīdzeklis (piem., CAM, DENM) | M10 | Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti |
| 11.3. | Ļaunprātīgi diagnostikas ziņojumi |
| 11.4. | Ļaunprātīgi īpašniekziņojumi (piem., tādi, ko parasti sūta OEM vai sastāvdaļas/sistēmas/funkcijas piegādātājs) |

1.

Mazināšana attiecībā uz “transportlīdzekļa sakaru kanāliem”

Ar “transportlīdzekļa sakaru kanāliem” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B1. tabulā.

B1. tabula

B1. tabula

Ar “transportlīdzekļa sakaru kanāliem” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “transportlīdzekļa sakaru kanāliem” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

“Transportlīdzekļa sakaru kanālu” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

4.1.

Ziņojumu viltošana (piem., 802.11p V2X sasaistes laikā kolonnā, GNSS paziņojumi u.t.t.), uzdodoties par citu

GNSS

M10

Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti

4.2.

Sybil uzbrukums (lai mānītu citus transportlīdzekļus, ka uz ceļa ir daudz transportlīdzekļu)

Sybil

M11

Jāīsteno drošības kontrole attiecībā uz kriptogrāfisko atslēgu glabāšanu (piem., lietot aparatūras drošības moduļus)

5.1.

Sakaru kanāli pieļauj koda injicēšanu transportlīdzeklī glabātajos datos/kodā, piemēram, neatļauti pārveidotu programmatūras bināro kodu var injicēt sakaru plūsmā

M10

M6

Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti

Lai samazinātu risku, sistēmām jāīsteno jau konstrukcijā iekļauti drošības pasākumi

5.2.

Sakaru kanāli pieļauj manipulācijas ar transportlīdzeklī glabātajiem datiem/kodu

M7

Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas

5.3.

Sakaru kanāli pieļauj transportlīdzeklī glabāto datu/kodu pārrakstīšanu

5.4.

21.1.

Sakaru kanāli pieļauj transportlīdzeklī glabāto datu/kodu dzēšanu

5.5.

Sakaru kanāli pieļauj datu/koda ievadīšanu transportlīdzekļa sistēmās (datu rakstīšanas kods)

6.1.

Informācijas pieņemšana no neuzticama vai nedroša avota

M10

Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti

6.2.

Pārtvērējuzbrukums / sesijas pārņemšana

M10

Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti

6.3.

Atkārtošanas uzbrukums, piemēram, uzbrukums sakaru vārtejai ļauj uzbrucējam pazemināt ECU programmatūru vai vārtejas aparātprogrammatūru

ECU

7.1.

Informācijas pārtveršana / traucējumu raidīšana / sakaru pārraudzīšana

M12

Jābūt aizsargātiem konfidenciālajiem datiem, ko pārraida uz transportlīdzekli vai no tā

7.2.

Nesankcionētas piekļuves iegūšana datnēm vai datiem

M8

Sistēmas uzbūvei un piekļuves kontrolei jābūt tādai, lai nepilnvarotiem darbiniekiem nebūtu iespējas piekļūt personas vai sistēmas kritiskiem datiem. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP

OWASP

8.1.

Liela daudzuma drazu datu sūtīšana uz transportlīdzekļa informācijas sistēmu, lai tā nespētu normāli sniegt pakalpojumus

M13

Jāizmanto pasākumi, lai konstatētu un atgūtos no pakalpojumatteices uzbrukuma

8.2.

Melnā cauruma uzbrukums, sakaru traucējums starp transportlīdzekļiem, bloķējot ziņojumu pārsūtīšanu uz citiem transportlīdzekļiem

M13

Jāizmanto pasākumi, lai konstatētu un atgūtos no pakalpojuma atteikuma uzbrukuma

9.1.

Nepriviliģēts lietotājs var iegūt priviliģētu piekļuvi, piem., ar superlietotāja tiesībām

M9

Jāizmanto pasākumi, lai nepieļautu un konstatētu nesankcionētu piekļuvi

10.1.

Sakaru līdzeklī iegults vīruss inficē transportlīdzekļa sistēmas

M14

Jāapsver pasākumi sistēmu aizsardzībai pret iegultiem vīrusiem/ļaunprogrammatūru

11.1.

Ļaunprātīgi iekšējie (piem., CAN) ziņojumi

CAN

M15

Jāapsver pasākumi ļaunprātīgu iekšējo ziņojumu vai darbību konstatēšanai

11.2.

Ļaunprātīgi V2X ziņojumi, piem., ziņojumi no infrastruktūras transportlīdzeklim vai ziņojumi transportlīdzeklis-transportlīdzeklis (piem., CAM, DENM)

CAM

DENM

M10

Transportlīdzeklis verificē saņemto ziņojumu autentiskumu un integritāti

11.3.

Ļaunprātīgi diagnostikas ziņojumi

11.4.

Ļaunprātīgi īpašniekziņojumi (piem., tādi, ko parasti sūta OEM vai sastāvdaļas/sistēmas/funkcijas piegādātājs)

OEM

| 2. | Mazināšanas attiecībā uz “atjaunināšanas procesu”
  Ar “atjaunināšanas procesu” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B2. tabulā.

  B2. tabula


  Ar “atjaunināšanas procesu” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | “Atjaunināšanas procesa” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.1. | Iejaukšanās programmatūras atjaunināšanas procedūrās, ko veic pa bezvadu kanālu. Tas ietver sistēmas atjaunināšanas programmas vai aparātprogrammatūras fabricēšanu | M16 | Jāizmanto drošas programmatūras atjaunināšanas procedūras |
| 12.2. | Iejaukšanās lokālās/fiziskās atjaunināšanas procedūrās. Tas ietver sistēmas atjaunināšanas programmas vai aparātprogrammatūras fabricēšanu |
| 12.3. | Programmatūrā veikta neatļauta iejaukšanās pirms atjaunināšanas procesa (un tādēļ tā ir bojāta), lai gan atjaunināšanas process ir neskarts |
| 12.4. | Iejaukšanās programmatūras nodrošinātāja kriptogrāfiskajās atslēgās, lai atļautu nederīgu atjaunināšanu | M11 | Kriptogrāfisko atslēgu glabāšanai jāizmanto drošības kontrole |
| 13.1. | Pakalpojumatteices uzbrukums atjaunināšanas serverim vai tīklam, lai nepieļautu kritiski svarīgu programmatūras atjauninājumu uzsākšanu un/vai atbloķētu klientam specifiskas funkcijas | M3 | Drošības kontrole jāpiemēro aizmugursistēmām. Ja aizmugurserveri ir kritiski svarīgi pakalpojuma sniegšanai, ir atkopšanas pasākumi sistēmas darbības pārtraukšanas gadījumā. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP |

2.

Mazināšanas attiecībā uz “atjaunināšanas procesu”

Ar “atjaunināšanas procesu” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B2. tabulā.

B2. tabula

B2. tabula

Ar “atjaunināšanas procesu” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “atjaunināšanas procesu” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

“Atjaunināšanas procesa” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

12.1.

Iejaukšanās programmatūras atjaunināšanas procedūrās, ko veic pa bezvadu kanālu. Tas ietver sistēmas atjaunināšanas programmas vai aparātprogrammatūras fabricēšanu

M16

Jāizmanto drošas programmatūras atjaunināšanas procedūras

12.2.

Iejaukšanās lokālās/fiziskās atjaunināšanas procedūrās. Tas ietver sistēmas atjaunināšanas programmas vai aparātprogrammatūras fabricēšanu

12.3.

Programmatūrā veikta neatļauta iejaukšanās pirms atjaunināšanas procesa (un tādēļ tā ir bojāta), lai gan atjaunināšanas process ir neskarts

12.4.

Iejaukšanās programmatūras nodrošinātāja kriptogrāfiskajās atslēgās, lai atļautu nederīgu atjaunināšanu

M11

Kriptogrāfisko atslēgu glabāšanai jāizmanto drošības kontrole

13.1.

Pakalpojumatteices uzbrukums atjaunināšanas serverim vai tīklam, lai nepieļautu kritiski svarīgu programmatūras atjauninājumu uzsākšanu un/vai atbloķētu klientam specifiskas funkcijas

M3

Drošības kontrole jāpiemēro aizmugursistēmām. Ja aizmugurserveri ir kritiski svarīgi pakalpojuma sniegšanai, ir atkopšanas pasākumi sistēmas darbības pārtraukšanas gadījumā. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP

OWASP

| 3. | Mazināšanas attiecībā uz “kiberuzbrukumu veicinošām netīšām cilvēka darbībām”
  Ar “kiberuzbrukumu veicinošām netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B3. tabulā.

  B3. tabula


  Ar “kiberuzbrukumu veicinošām netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | Apdraudējumi attiecībā uz “netīšām cilvēka darbībām” | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.1. | Nevainīgs cietušais (piem., īpašnieks, operators vai uzturēšanas inženieris) ar viltu iesaistīts darbības veikšanā, lai neapzināti ielādētu ļaunprogrammatūru vai pieļautu uzbrukumu | M18 | Jāievieš pasākumi, lai noteiktu un kontrolētu lietotāju lomas un piekļuves pilnvaras, balstoties uz mazākās piekļuves pilnvarojuma principu |
| 15.2. | Netiek izpildītas definētas drošības procedūras | M19 | Organizācijām ir jānodrošina tas, ka drošības procedūras ir definētas un izpildītas, tostarp darbību un piekļuves reģistrēšana saistībā ar drošības funkciju pārvaldību |

3.

Mazināšanas attiecībā uz “kiberuzbrukumu veicinošām netīšām cilvēka darbībām”

Ar “kiberuzbrukumu veicinošām netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B3. tabulā.

B3. tabula

B3. tabula

Ar “kiberuzbrukumu veicinošām netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “kiberuzbrukumu veicinošām netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

Apdraudējumi attiecībā uz “netīšām cilvēka darbībām”

Ats.

Mazināšana

15.1.

Nevainīgs cietušais (piem., īpašnieks, operators vai uzturēšanas inženieris) ar viltu iesaistīts darbības veikšanā, lai neapzināti ielādētu ļaunprogrammatūru vai pieļautu uzbrukumu

M18

Jāievieš pasākumi, lai noteiktu un kontrolētu lietotāju lomas un piekļuves pilnvaras, balstoties uz mazākās piekļuves pilnvarojuma principu

15.2.

Netiek izpildītas definētas drošības procedūras

M19

Organizācijām ir jānodrošina tas, ka drošības procedūras ir definētas un izpildītas, tostarp darbību un piekļuves reģistrēšana saistībā ar drošības funkciju pārvaldību

| 4. | Mazināšanas attiecībā uz “ārējo savienojamību un savienojumiem”
  Ar “ārējo savienojamību un savienojumiem” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B4. tabulā.

  B4. tabula


  Ar “ārējo savienojamību un savienojumiem” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | “Ārējās savienojamības un savienojumu” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.1. | Neatļauta iejaukšanās funkcijās, kas konstruētas tādu transportlīdzekļa sistēmu attālinātai darbināšanai kā tālvadības atslēgā, imobilaizers un ielas uzlāde | M20 | Sistēmām ar attālinātu piekļuvi jāpiemēro drošības kontrole |
| 16.2. | Neatļauta iejaukšanās transportlīdzekļa telemātikā (piem., neatļauta iejaukšanās jutīgu kravu temperatūras mērīšanā, kravas nodalījuma durvju attālināta atslēgšana) |
| 16.3. | Iejaukšanās maza darbības attāluma bezvadu sistēmās vai sensoros |
| 17.1. | Bojātas lietojumprogrammas vai lietotnes ar sliktu programmatūras drošību izmantotas kā metode uzbrukšanai transportlīdzekļa sistēmām | M21 | Programmatūra jānovērtē attiecībā uz drošību, jāautentificē un jāaizsargā tās integritāte
  Jāpiemēro drošības kontrole, lai mazinātu risku no trešo pušu programmatūras puses, kura ir paredzēta vai kuru ir paredzams mitināt transportlīdzeklī |
| 18.1. | Tādas ārējās saskarnes kā USB vai citas pieslēgvietas izmantotas par uzbrukuma punktu, piemēram, injicējot kodu | M22 | Drošības kontrole jāpiemēro ārējām saskarnēm. |
| 18.2. | Ar vīrusu inficēti datu nesēji savienoti ar transportlīdzekli |
| 18.3. | Diagnostikas piekļuve (piem., sargspraudņi OBD pieslēgvietā) izmantoti uzbrukuma atvieglošanai, piem., lai neatļauti iejauktos transportlīdzekļa parametros (tieši vai netieši) | M22 | Drošības kontrole jāpiemēro ārējām saskarnēm. |

4.

Mazināšanas attiecībā uz “ārējo savienojamību un savienojumiem”

Ar “ārējo savienojamību un savienojumiem” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B4. tabulā.

B4. tabula

B4. tabula

Ar “ārējo savienojamību un savienojumiem” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “ārējo savienojamību un savienojumiem” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

“Ārējās savienojamības un savienojumu” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

16.1.

Neatļauta iejaukšanās funkcijās, kas konstruētas tādu transportlīdzekļa sistēmu attālinātai darbināšanai kā tālvadības atslēgā, imobilaizers un ielas uzlāde

M20

Sistēmām ar attālinātu piekļuvi jāpiemēro drošības kontrole

16.2.

Neatļauta iejaukšanās transportlīdzekļa telemātikā (piem., neatļauta iejaukšanās jutīgu kravu temperatūras mērīšanā, kravas nodalījuma durvju attālināta atslēgšana)

16.3.

Iejaukšanās maza darbības attāluma bezvadu sistēmās vai sensoros

17.1.

Bojātas lietojumprogrammas vai lietotnes ar sliktu programmatūras drošību izmantotas kā metode uzbrukšanai transportlīdzekļa sistēmām

M21

Programmatūra jānovērtē attiecībā uz drošību, jāautentificē un jāaizsargā tās integritāte

Jāpiemēro drošības kontrole, lai mazinātu risku no trešo pušu programmatūras puses, kura ir paredzēta vai kuru ir paredzams mitināt transportlīdzeklī

18.1.

Tādas ārējās saskarnes kā USB vai citas pieslēgvietas izmantotas par uzbrukuma punktu, piemēram, injicējot kodu

USB

M22

Drošības kontrole jāpiemēro ārējām saskarnēm.

18.2.

Ar vīrusu inficēti datu nesēji savienoti ar transportlīdzekli

18.3.

Diagnostikas piekļuve (piem., sargspraudņi OBD pieslēgvietā) izmantoti uzbrukuma atvieglošanai, piem., lai neatļauti iejauktos transportlīdzekļa parametros (tieši vai netieši)

OBD

M22

Drošības kontrole jāpiemēro ārējām saskarnēm.

| 5. | Mazināšanas attiecībā uz “uzbrukuma potenciālajiem mērķiem vai motivācijām”
  Ar “uzbrukuma potenciālajiem mērķiem vai motivācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B5. tabulā.

  B5. tabula


  Ar “uzbrukuma potenciālajiem mērķiem vai motivācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | “Uzbrukuma potenciālo mērķu vai motivāciju” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.1. | Ar autortiesībām aizsargātas vai īpašnieka programmatūras izgūšana no transportlīdzekļu sistēmām (izstrādājuma pirātisms / zagta programmatūra) | M7 | Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP |
| 19.2. | Nesankcionēta piekļuve īpašnieka tādai privātuma informācijai kā personas identitāte, informācija par norēķinu kontu, adrešu grāmatas informācija, informācija par atrašanās vietu, transportlīdzekļa elektroniskā ID u.t.t. | M8 | Sistēmas uzbūvei un piekļuves kontrolei jābūt tādai, lai nepilnvarotiem darbiniekiem nebūtu iespējas piekļūt personas vai sistēmas kritiskiem datiem. Drošības kontroles piemērus var atrast OWASP |
| 19.3. | Kriptogrāfisko atslēgu izgūšana | M11 | Jāīsteno drošības kontrole attiecībā uz kriptogrāfisko atslēgu glabāšanu, piem., drošības moduļi |
| 20.1. | Prettiesiskas/neatļautas izmaiņas transportlīdzekļa elektroniskajā ID | M7 | Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP |
| 20.2. | Krāpšanās ar identitāti. Piemēram, ja lietotājs vēlas parādīt citu identitāti, sazinoties ar nodevu iekasēšanas sistēmām, ražotāja aizmugurserveri |
| 20.3. | Darbība pārraudzības sistēmu (piem., tādu ziņojumu kā ODR izsekotāja dati vai braucienu skaits uzlaušana/ neatļauta iejaukšanās tajos/ bloķēšana) apiešanai | M7 | Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP.
  Datu manipulāciju uzbrukumu sensoriem vai nosūtītajiem datiem sekas varētu mazināt, veicot dažādu avotu datu korelāciju |
| 20.4. | Manipulācijas ar datiem, lai falsificētu transportlīdzekļa braukšanas datus (piem., nobraukumu, braukšanas ātrumu, braukšanas norādījumus u.t.t.) |
| 20.5. | Neatļautas izmaiņas sistēmas diagnostikas datos |
| 21.1. | Sistēmas notikumu ierakstu neatļauta dzēšana/manipulācija | M7 | Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP. |
| 22.2. | Ieviest vai iedarbināt ļaunprogrammatūru | M7 | Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP. |
| 23.1. | Transportlīdzekļa vadības sistēmas vai informācijas sistēmas programmatūras fabricēšana |
| 24.1. | Pakalpojumatteici, piemēram, var izraisīt iekšējā tīklā, pārslogojot CAN kopni vai izraisot kļūdas ECU ar lielu ziņojumapmaiņas apjomu | M13 | Jāizmanto pasākumi, lai konstatētu un atgūtos no pakalpojuma atteikuma uzbrukuma |
| 25.1. | Nesankcionēta piekļuve, lai falsificētu tādus transportlīdzekļa galveno funkciju konfigurācijas parametrus kā bremžu dati, drošības spilvena lietojuma robežnosacījumi utt. | M7 | Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP |
| 25.2. | Nesankcionēta piekļuve, lai falsificētu tādus uzlādes parametrus kā uzlādes spriegums, uzlādes jauda, akumulatoru baterijas temperatūra utt. |

5.

Mazināšanas attiecībā uz “uzbrukuma potenciālajiem mērķiem vai motivācijām”

Ar “uzbrukuma potenciālajiem mērķiem vai motivācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B5. tabulā.

B5. tabula

B5. tabula

Ar “uzbrukuma potenciālajiem mērķiem vai motivācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “uzbrukuma potenciālajiem mērķiem vai motivācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

“Uzbrukuma potenciālo mērķu vai motivāciju” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

19.1.

Ar autortiesībām aizsargātas vai īpašnieka programmatūras izgūšana no transportlīdzekļu sistēmām (izstrādājuma pirātisms / zagta programmatūra)

M7

Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP

OWASP

19.2.

Nesankcionēta piekļuve īpašnieka tādai privātuma informācijai kā personas identitāte, informācija par norēķinu kontu, adrešu grāmatas informācija, informācija par atrašanās vietu, transportlīdzekļa elektroniskā ID u.t.t.

M8

Sistēmas uzbūvei un piekļuves kontrolei jābūt tādai, lai nepilnvarotiem darbiniekiem nebūtu iespējas piekļūt personas vai sistēmas kritiskiem datiem. Drošības kontroles piemērus var atrast OWASP

OWASP

19.3.

Kriptogrāfisko atslēgu izgūšana

M11

Jāīsteno drošības kontrole attiecībā uz kriptogrāfisko atslēgu glabāšanu, piem., drošības moduļi

20.1.

Prettiesiskas/neatļautas izmaiņas transportlīdzekļa elektroniskajā ID

M7

Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP

OWASP

20.2.

Krāpšanās ar identitāti. Piemēram, ja lietotājs vēlas parādīt citu identitāti, sazinoties ar nodevu iekasēšanas sistēmām, ražotāja aizmugurserveri

20.3.

Darbība pārraudzības sistēmu (piem., tādu ziņojumu kā ODR izsekotāja dati vai braucienu skaits uzlaušana/ neatļauta iejaukšanās tajos/ bloķēšana) apiešanai

ODR

M7

Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP.

OWASP

Datu manipulāciju uzbrukumu sensoriem vai nosūtītajiem datiem sekas varētu mazināt, veicot dažādu avotu datu korelāciju

20.4.

Manipulācijas ar datiem, lai falsificētu transportlīdzekļa braukšanas datus (piem., nobraukumu, braukšanas ātrumu, braukšanas norādījumus u.t.t.)

20.5.

Neatļautas izmaiņas sistēmas diagnostikas datos

21.1.

Sistēmas notikumu ierakstu neatļauta dzēšana/manipulācija

M7

Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP.

OWASP

22.2.

Ieviest vai iedarbināt ļaunprogrammatūru

M7

Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP.

OWASP

23.1.

Transportlīdzekļa vadības sistēmas vai informācijas sistēmas programmatūras fabricēšana

24.1.

Pakalpojumatteici, piemēram, var izraisīt iekšējā tīklā, pārslogojot CAN kopni vai izraisot kļūdas ECU ar lielu ziņojumapmaiņas apjomu

CAN

ECU

M13

Jāizmanto pasākumi, lai konstatētu un atgūtos no pakalpojuma atteikuma uzbrukuma

25.1.

Nesankcionēta piekļuve, lai falsificētu tādus transportlīdzekļa galveno funkciju konfigurācijas parametrus kā bremžu dati, drošības spilvena lietojuma robežnosacījumi utt.

M7

Lai aizsargātu sistēmas datus/kodu, piemēro piekļuves kontroles paņēmienus un konstrukcijas. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP

OWASP

25.2.

Nesankcionēta piekļuve, lai falsificētu tādus uzlādes parametrus kā uzlādes spriegums, uzlādes jauda, akumulatoru baterijas temperatūra utt.

| 6. | “Potenciālo ievainojamību, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” mazināšanas
  Ar “potenciālajām ievainojamībām, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B6. tabulā.

  B6. tabula


  Ar “potenciālajām ievainojamībām, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | “Potenciālo ievainojamību, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.1. | Īsu šifrēšanas atslēgu un ilgstoša derīguma apvienojums ļauj uzbrucējam uzlauzt šifrēšanu | M23 | Jāievēro kiberdrošības labākā prakse programmatūras un aparatūras izstrādē |
| 26.2. | Kriptogrāfisko algoritmu nepietiekama izmantošana sensitīvu sistēmu aizsardzībai |
| 26.3. | Novecojušu kriptogrāfisko algoritmu izmantošana |
| 27.1. | Aparatūra vai programmatūra izstrādāta tā, ka pieļauj uzbrukumu vai neatbilst konstrukcijas kritērijiem uzbrukuma apturēšanai | M23 | Jāievēro kiberdrošības labākā prakse programmatūras un aparatūras izstrādē |
| 28.1. | Programmatūras kļūdas varētu būt pamats iespējamām izmantojamām ievainojamībām. Tas ir īpaši aktuāli, ja programmatūra nav testēta, lai pārliecinātos par jau zināmu nepilnīgu kodu/kļūdu esību un mazinātu nezināmu nepilnīgu kodu/defektu esības risku | M23 | Jāievēro kiberdrošības labākā prakse programmatūras un aparatūras izstrādē
  Kiberdrošības testēšana ar pienācīgu tvērumu |
| 28.2. | Izstrādātāja atgādinājumu (piem., atkļūdošanas pieslēgvietas, JTAG pieslēgvietas, mikroprocesori, izstrādes sertifikāti, izstrādātāja paroles) izmantošana var atļaut piekļuvi ECU vai ļaut uzbrucējiem iegūt lielākas privilēģijas |
| 29.1. | Atstāti atvērti lieki interneta porti, nodrošinot piekļuvi tīkla sistēmām |
| 29.2. | Apiet tīkla nodalījumu, lai pārņemtu vadību. Konkrēts piemērs ir neaizsargātu vārteju vai tādu piekļuves punktu kā kravas automobiļa-piekabes vārtejas izmantošana, lai apietu aizsardzību un iegūtu piekļuvi citiem tīkla segmentiem nolūkā veikt tādas ļaunprātīgas darbības kā patvaļīga CAN kopnes ziņojumu sūtīšana | M23 | Jāievēro kiberdrošības labākā prakse programmatūras un aparatūras izstrādē.
  Jāievēro kiberdrošības labākā prakse sistēmu konstrukcijā un sistēmas integrēšanā |

6.

“Potenciālo ievainojamību, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” mazināšanas

Ar “potenciālajām ievainojamībām, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B6. tabulā.

B6. tabula

B6. tabula

Ar “potenciālajām ievainojamībām, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “potenciālajām ievainojamībām, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

“Potenciālo ievainojamību, kuras varētu izmantot, ja tās nav pietiekami aizsargātas vai nostiprinātas” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

26.1.

Īsu šifrēšanas atslēgu un ilgstoša derīguma apvienojums ļauj uzbrucējam uzlauzt šifrēšanu

M23

Jāievēro kiberdrošības labākā prakse programmatūras un aparatūras izstrādē

26.2.

Kriptogrāfisko algoritmu nepietiekama izmantošana sensitīvu sistēmu aizsardzībai

26.3.

Novecojušu kriptogrāfisko algoritmu izmantošana

27.1.

Aparatūra vai programmatūra izstrādāta tā, ka pieļauj uzbrukumu vai neatbilst konstrukcijas kritērijiem uzbrukuma apturēšanai

M23

Jāievēro kiberdrošības labākā prakse programmatūras un aparatūras izstrādē

28.1.

Programmatūras kļūdas varētu būt pamats iespējamām izmantojamām ievainojamībām. Tas ir īpaši aktuāli, ja programmatūra nav testēta, lai pārliecinātos par jau zināmu nepilnīgu kodu/kļūdu esību un mazinātu nezināmu nepilnīgu kodu/defektu esības risku

M23

Jāievēro kiberdrošības labākā prakse programmatūras un aparatūras izstrādē

Kiberdrošības testēšana ar pienācīgu tvērumu

28.2.

Izstrādātāja atgādinājumu (piem., atkļūdošanas pieslēgvietas, JTAG pieslēgvietas, mikroprocesori, izstrādes sertifikāti, izstrādātāja paroles) izmantošana var atļaut piekļuvi ECU vai ļaut uzbrucējiem iegūt lielākas privilēģijas

JTAG

ECU

29.1.

Atstāti atvērti lieki interneta porti, nodrošinot piekļuvi tīkla sistēmām

29.2.

Apiet tīkla nodalījumu, lai pārņemtu vadību. Konkrēts piemērs ir neaizsargātu vārteju vai tādu piekļuves punktu kā kravas automobiļa-piekabes vārtejas izmantošana, lai apietu aizsardzību un iegūtu piekļuvi citiem tīkla segmentiem nolūkā veikt tādas ļaunprātīgas darbības kā patvaļīga CAN kopnes ziņojumu sūtīšana

CAN

M23

Jāievēro kiberdrošības labākā prakse programmatūras un aparatūras izstrādē.

Jāievēro kiberdrošības labākā prakse sistēmu konstrukcijā un sistēmas integrēšanā

| 7. | “Transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” mazināšanas
  Ar “transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B7. tabulā.

  B7. tabula


  Ar “transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | “Transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1. | Informācijas drošības pārkāpums. Var notikt persondatu drošības pārkāpums, kad mainās vieglā automobiļa lietotājs (piem., to pārdod vai jauni īrētāji to izmanto kā nomātu transportlīdzekli) | M24 | Uzglabājot persondatus, jāievēro datu integritātes un konfidencialitātes aizsardzības labākā prakse, lai uzglabātu persondatus. |

7.

“Transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” mazināšanas

Ar “transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B7. tabulā.

B7. tabula

B7. tabula

Ar “transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

“Transportlīdzekļa datu zudumu / datu drošības pārkāpumu” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

31.1.

Informācijas drošības pārkāpums. Var notikt persondatu drošības pārkāpums, kad mainās vieglā automobiļa lietotājs (piem., to pārdod vai jauni īrētāji to izmanto kā nomātu transportlīdzekli)

M24

Uzglabājot persondatus, jāievēro datu integritātes un konfidencialitātes aizsardzības labākā prakse, lai uzglabātu persondatus.

| 8. | “Uzbrukumu pieļaujošas sistēmu fiziskas manipulācijas” mazināšanas
  Ar “uzbrukumu pieļaujošām sistēmu fiziskām manipulācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B8. tabulā.

  B8. tabula


  Ar “uzbrukumu pieļaujošām sistēmu fiziskām manipulācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | “Uzbrukumu pieļaujošu sistēmu fizisku manipulāciju” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 32.1. | Manipulācijas ar OEM aparatūru, piem., neatļautas aparatūras pievienošana transportlīdzeklim, lai iespējotu pārtvērējuzbrukumu | M9 | Jāizmanto pasākumi, lai nepieļautu un konstatētu nesankcionētu piekļuvi |

8.

“Uzbrukumu pieļaujošas sistēmu fiziskas manipulācijas” mazināšanas

Ar “uzbrukumu pieļaujošām sistēmu fiziskām manipulācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas B8. tabulā.

B8. tabula

B8. tabula

Ar “uzbrukumu pieļaujošām sistēmu fiziskām manipulācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “uzbrukumu pieļaujošām sistēmu fiziskām manipulācijām” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

“Uzbrukumu pieļaujošu sistēmu fizisku manipulāciju” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

32.1.

Manipulācijas ar OEM aparatūru, piem., neatļautas aparatūras pievienošana transportlīdzeklim, lai iespējotu pārtvērējuzbrukumu

OEM

M9

Jāizmanto pasākumi, lai nepieļautu un konstatētu nesankcionētu piekļuvi

C daļa. Ārpus transportlīdzekļa esošu apdraudējumu mazināšanas

| 1. | Mazināšanas attiecībā uz “aizmugurserveriem”
  Ar “aizmugurserveriem” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas C1. tabulā. |
| --- | --- |

1.

Mazināšanas attiecībā uz “aizmugurserveriem”

Ar “aizmugurserveriem” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas C1. tabulā.

C1. tabula

C1. tabula

Ar “aizmugurserveriem” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “aizmugurserveriem” saistīto apdraudējumu mazināšanas

| Atsauce uz A1. tabulu | “Aizmugurserveru” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1. & 3.1. | Darbinieku pilnvaru ļaunprātīga izmantošana (uzbrukums no iekšienes) | M1 | Lai mazinātu uzbrukuma no iekšienes risku, aizmugursistēmām piemēro drošības kontroli |
| 1.2. & 3.3. | Nesankcionēta piekļuve serverim caur internetu (ko iespējo, piemēram, slepenpiekļuve, sistēmas programmatūras nelabotas ievainojamības, SQL uzbrukumi vai citi līdzekļi) | M2 | Lai mazinātu nesankcionētu piekļuvi, aizmugursistēmām piemēro drošības kontroli Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP |
| 1.3. & 3.4. | Nesankcionēta fiziska piekļuve serverim (kas notiek, piemēram, USB zibatmiņām vai citiem datu nesējiem savienojoties ar serveri) | M8 | Sistēmas uzbūvei un piekļuves kontrolei jābūt tādai, lai nepilnvarotiem darbiniekiem nebūtu iespējas piekļūt personas vai sistēmas kritiskiem datiem. |
| 2.1. | Uzbrukums aizmugurserverim aptur tā darbību, piemēram, neļauj tam mijiedarboties ar transportlīdzekļiem un nodrošināt nepieciešamos pakalpojumus | M3 | Drošības kontroli piemēro aizmugursistēmām. Ja aizmugurserveri ir kritiski svarīgi pakalpojuma sniegšanai, ir atkopšanas pasākumi sistēmas darbības pārtraukšanas gadījumā. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP |
| 3.2. | Informācijas zudums mākonī. Sensitīvus datus var pazaudēt uzbrukumu vai negadījumu dēļ, kad datus glabā trešās puses mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēji | M4 | Piemēro drošības kontroli, lai mazinātu ar mākoņdatošanu saistītos riskus. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP un norādēs par NCSC mākoņdatošanu |
| 3.5. | Informācijas drošības pārkāpums, netīši kopīgojot datus (piem., administratora kļūdas, datu uzglabāšana autoremontdarbnīcu serveros) | M5 | Lai nepieļautu datu drošības pārkāpumus, aizmugursistēmām piemēro drošības kontroli Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP |

Atsauce uz A1. tabulu

“Aizmugurserveru” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

1.1. & 3.1.

Darbinieku pilnvaru ļaunprātīga izmantošana (uzbrukums no iekšienes)

M1

Lai mazinātu uzbrukuma no iekšienes risku, aizmugursistēmām piemēro drošības kontroli

1.2. & 3.3.

Nesankcionēta piekļuve serverim caur internetu (ko iespējo, piemēram, slepenpiekļuve, sistēmas programmatūras nelabotas ievainojamības, SQL uzbrukumi vai citi līdzekļi)

SQL

M2

Lai mazinātu nesankcionētu piekļuvi, aizmugursistēmām piemēro drošības kontroli Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP

OWASP

1.3. & 3.4.

Nesankcionēta fiziska piekļuve serverim (kas notiek, piemēram, USB zibatmiņām vai citiem datu nesējiem savienojoties ar serveri)

USB

M8

Sistēmas uzbūvei un piekļuves kontrolei jābūt tādai, lai nepilnvarotiem darbiniekiem nebūtu iespējas piekļūt personas vai sistēmas kritiskiem datiem.

2.1.

Uzbrukums aizmugurserverim aptur tā darbību, piemēram, neļauj tam mijiedarboties ar transportlīdzekļiem un nodrošināt nepieciešamos pakalpojumus

M3

Drošības kontroli piemēro aizmugursistēmām. Ja aizmugurserveri ir kritiski svarīgi pakalpojuma sniegšanai, ir atkopšanas pasākumi sistēmas darbības pārtraukšanas gadījumā. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP

OWASP

3.2.

Informācijas zudums mākonī. Sensitīvus datus var pazaudēt uzbrukumu vai negadījumu dēļ, kad datus glabā trešās puses mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēji

M4

Piemēro drošības kontroli, lai mazinātu ar mākoņdatošanu saistītos riskus. Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP un norādēs par NCSC mākoņdatošanu

OWASP

NCSC

3.5.

Informācijas drošības pārkāpums, netīši kopīgojot datus (piem., administratora kļūdas, datu uzglabāšana autoremontdarbnīcu serveros)

M5

Lai nepieļautu datu drošības pārkāpumus, aizmugursistēmām piemēro drošības kontroli Drošības kontroles piemēru var atrast OWASP

OWASP

| 2. | Mazināšanas attiecībā uz “netīšu cilvēka darbību”
  Ar “netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas C2. tabulā.

  C2. tabula


  Ar “netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | Apdraudējumi attiecībā uz “netīšām cilvēka darbībām” | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.1. | Nevainīgs cietušais (piem., īpašnieks, operators vai uzturēšanas inženieris) ar viltu iesaistīts darbības veikšanā, lai neapzināti ielādētu ļaunprogrammatūru vai pieļautu uzbrukumu | M18 | Jāievieš pasākumi, lai noteiktu un kontrolētu lietotāju lomas un piekļuves pilnvaras, balstoties uz mazākās piekļuves pilnvarojuma principu |
| 15.2. | Netiek izpildītas definētas drošības procedūras | M19 | Organizācijām ir jānodrošina tas, ka drošības procedūras ir definētas un izpildītas, tostarp darbību un piekļuves reģistrēšana saistībā ar drošības funkciju pārvaldību |

2.

Mazināšanas attiecībā uz “netīšu cilvēka darbību”

Ar “netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas C2. tabulā.

C2. tabula

C2. tabula

Ar “netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “netīšām cilvēka darbībām” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

Apdraudējumi attiecībā uz “netīšām cilvēka darbībām”

Ats.

Mazināšana

15.1.

Nevainīgs cietušais (piem., īpašnieks, operators vai uzturēšanas inženieris) ar viltu iesaistīts darbības veikšanā, lai neapzināti ielādētu ļaunprogrammatūru vai pieļautu uzbrukumu

M18

Jāievieš pasākumi, lai noteiktu un kontrolētu lietotāju lomas un piekļuves pilnvaras, balstoties uz mazākās piekļuves pilnvarojuma principu

15.2.

Netiek izpildītas definētas drošības procedūras

M19

Organizācijām ir jānodrošina tas, ka drošības procedūras ir definētas un izpildītas, tostarp darbību un piekļuves reģistrēšana saistībā ar drošības funkciju pārvaldību

| 3. | “Datu fiziska zuduma” mazināšana
  Ar “datu fizisku zudumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas C3. tabulā.

  C3. tabula


  Ar “datu fizisku zudumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas









  Atsauce uz A1. tabulu | “Datu fiziska zuduma” apdraudējumi | Ats. | Mazināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1. | Trešās puses radīti zaudējumi Satiksmes negadījuma vai zādzības gadījumā sensitīvi dati var tikt zaudēti vai var notikt iejaukšanās tajos fizisku bojājumu dēļ | M24 | Uzglabājot persondatus, jāievēro datu integritātes un konfidencialitātes aizsardzības labākā prakse. Drošības kontroles piemēru var atrast ISO/SC27/WG5. |
| 30.2. | Zudumi DRM (digitālā satura tiesību pārvaldība) konfliktu rezultātā. DRM problēmu dēļ var tikt dzēsti lietotāja dati |
| 30.3. | Sensitīvi dati (to integritāte) var tikt zaudēta IT komponentu nolietojuma dēļ, izraisot potenciālas pakārtotās problēmas (piemēram, atslēgas pārveidojumu gadījumā) |

3.

“Datu fiziska zuduma” mazināšana

Ar “datu fizisku zudumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas ir uzskaitītas C3. tabulā.

C3. tabula

C3. tabula

Ar “datu fizisku zudumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Ar “datu fizisku zudumu” saistīto apdraudējumu mazināšanas

Atsauce uz A1. tabulu

“Datu fiziska zuduma” apdraudējumi

Ats.

Mazināšana

30.1.

Trešās puses radīti zaudējumi Satiksmes negadījuma vai zādzības gadījumā sensitīvi dati var tikt zaudēti vai var notikt iejaukšanās tajos fizisku bojājumu dēļ

M24

Uzglabājot persondatus, jāievēro datu integritātes un konfidencialitātes aizsardzības labākā prakse. Drošības kontroles piemēru var atrast ISO/SC27/WG5.

30.2.

Zudumi DRM (digitālā satura tiesību pārvaldība) konfliktu rezultātā. DRM problēmu dēļ var tikt dzēsti lietotāja dati

DRM

DRM

30.3.

Sensitīvi dati (to integritāte) var tikt zaudēta IT komponentu nolietojuma dēļ, izraisot potenciālas pakārtotās problēmas (piemēram, atslēgas pārveidojumu gadījumā)

IT

---

| 9.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/60 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/60

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Noteikumi Nr. 156 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz programmatūras atjaunināšanu un programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmu [2021/388]

Spēkā stāšanās datums: 2021. gada 22. janvāris

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentisks un juridiski saistošs teksts ir: ECE/TRANS/WP.29/2020/80.

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāts |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Transportlīdzekļa tipa pārveidojums un tipa apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. | Informācijas dokuments
  1. papildinājums – Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības deklarācijas paraugs |
| --- | --- |

1.

Informācijas dokuments

1. papildinājums – Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības deklarācijas paraugs

| 2. | Paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta paraugs |
| --- | --- |

4.

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šos noteikumus piemēro M, N, O, R, S un T kategorijas (1) transportlīdzekļiem, kam pieļaujama programmatūras atjaunināšana. |
| --- | --- |

1.1.

Šos noteikumus piemēro M, N, O, R, S un T kategorijas (1

2.   DEFINĪCIJAS

| 2.1. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras vismaz šādos aspektos:






  a) | ražotāja piešķirts transportlīdzekļa tipa apzīmējums; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras vismaz šādos aspektos:

a)

ražotāja piešķirts transportlīdzekļa tipa apzīmējums;

| b) | transportlīdzekļa tipa konstrukcijas būtiskie aspekti attiecībā uz programmatūras atjaunināšanas procesiem. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa tipa konstrukcijas būtiskie aspekti attiecībā uz programmatūras atjaunināšanas procesiem.

| 2.2. | “RX programmatūras identifikācijas numurs (RXSWIN)” ir speciāls, transportlīdzekļa ražotāja definēts identifikators, kas reprezentē informāciju par tipa apstiprinājumam būtisko elektroniskās vadības sistēmas programmatūru, kas papildina transportlīdzekļa raksturlielumus, kuri attiecas uz tipa apstiprinājumu atbilstīgi Noteikumiem Nr. X. |
| --- | --- |

2.2.

“RX programmatūras identifikācijas numurs (RXSWIN)” ir speciāls, transportlīdzekļa ražotāja definēts identifikators, kas reprezentē informāciju par tipa apstiprinājumam būtisko elektroniskās vadības sistēmas programmatūru, kas papildina transportlīdzekļa raksturlielumus, kuri attiecas uz tipa apstiprinājumu atbilstīgi Noteikumiem Nr. X.

| 2.3. | “Programmatūras atjauninājums” ir pakete, ko izmanto, lai atjauninātu programmatūru līdz jaunai versijai, ietverot konfigurācijas parametru maiņu. |
| --- | --- |

2.3.

“Programmatūras atjauninājums” ir pakete, ko izmanto, lai atjauninātu programmatūru līdz jaunai versijai, ietverot konfigurācijas parametru maiņu.

| 2.4. | “Izpilde” ir lejupielādēta atjauninājuma instalēšanas un aktivizēšanas process. |
| --- | --- |

2.4.

“Izpilde” ir lejupielādēta atjauninājuma instalēšanas un aktivizēšanas process.

| 2.5. | “Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēma (SUMS)” ir sistemātiska pieeja, kas definē organizatoriskos procesus un procedūras, lai izpildītu programmatūras atjauninājumu piegādes prasības saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.5.

“Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēma (SUMS)” ir sistemātiska pieeja, kas definē organizatoriskos procesus un procedūras, lai izpildītu programmatūras atjauninājumu piegādes prasības saskaņā ar šiem noteikumiem.

| 2.6. | “Transportlīdzekļa lietotājs” ir persona, kas darbina vai vada transportlīdzekli, transportlīdzekļa īpašnieks, parka pārvaldnieka pilnvarots pārstāvis vai darbinieks, transportlīdzekļa ražotāja pilnvarots pārstāvis vai darbinieks vai pilnvarots tehniķis. |
| --- | --- |

2.6.

“Transportlīdzekļa lietotājs” ir persona, kas darbina vai vada transportlīdzekli, transportlīdzekļa īpašnieks, parka pārvaldnieka pilnvarots pārstāvis vai darbinieks, transportlīdzekļa ražotāja pilnvarots pārstāvis vai darbinieks vai pilnvarots tehniķis.

| 2.7. | “Drošs stāvoklis” ir darbības režīms elementa atteices gadījumā bez nepamatota riska līmeņa. |
| --- | --- |

2.7.

“Drošs stāvoklis” ir darbības režīms elementa atteices gadījumā bez nepamatota riska līmeņa.

| 2.8. | “Programmatūra” ir daļa no elektroniskās vadības sistēmas, kas sastāv no digitāliem datiem un instrukcijas. |
| --- | --- |

2.8.

“Programmatūra” ir daļa no elektroniskās vadības sistēmas, kas sastāv no digitāliem datiem un instrukcijas.

| 2.9. | “Atjauninājums pa gaisu (OTA)” ir jebkāda metode datu bezvadu pārraides veikšanai tā vietā, lai izmantotu vadu vai citu lokālu savienojumu. |
| --- | --- |

2.9.

“Atjauninājums pa gaisu (OTA)” ir jebkāda metode datu bezvadu pārraides veikšanai tā vietā, lai izmantotu vadu vai citu lokālu savienojumu.

| 2.10. | “Sistēma” ir sastāvdaļu un/vai apakšsistēmu kopums, kas īsteno funkciju vai funkcijas. |
| --- | --- |

2.10.

“Sistēma” ir sastāvdaļu un/vai apakšsistēmu kopums, kas īsteno funkciju vai funkcijas.

| 2.11. | “Integritātes validācijas dati” ir digitālu datu reprezentācija, ar kuriem var veikt salīdzināšanu, lai atklātu kļūdas vai izmaiņas datos. Tie var ietvert kontrolsummas un jaucējkodus. |
| --- | --- |

2.11.

“Integritātes validācijas dati

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz programmatūras atjaunināšanas procesu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz programmatūras atjaunināšanas procesu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas: |
| --- | --- |

3.2.

Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:

| 3.3. | transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz šo noteikumu 1. pielikumā norādītajiem elementiem; |
| --- | --- |

3.3.

transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz šo noteikumu 1. pielikumā norādītajiem elementiem;

| 3.4. | ja izrādās, ka uz šādu informāciju attiecas intelektuālā īpašuma tiesības, vai ja tā ir ražotāja vai viņa piegādātāju īpaša zinātība, ražotājs vai viņa piegādātāji sniedz pietiekamu informāciju, lai pienācīgi varētu veikt šajos noteikumos minētās pārbaudes. Šādu informāciju apstrādā konfidenciāli; |
| --- | --- |

3.4.

ja izrādās, ka uz šādu informāciju attiecas intelektuālā īpašuma tiesības, vai ja tā ir ražotāja vai viņa piegādātāju īpaša zinātība, ražotājs vai viņa piegādātāji sniedz pietiekamu informāciju, lai pienācīgi varētu veikt šajos noteikumos minētās pārbaudes. Šādu informāciju apstrādā konfidenciāli;

| 3.5. | programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu saskaņā ar šo noteikumu 6. punktu; |
| --- | --- |

3.5.

programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu saskaņā ar šo noteikumu 6. punktu;

| 3.6. | par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli; |
| --- | --- |

3.6.

par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli;

| 3.7. | dokumentāciju dara pieejamu divās daļās:






  a) | formālā dokumentācijas pakete apstiprinājumam, kas satur 1. pielikumā norādīto materiālu un ko iesniedz apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā. Tipa apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests šo dokumentācijas paketi izmanto kā pamata atsauci apstiprināšanas procesā. Tipa apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam jānodrošina šīs dokumentācijas paketes pieejamība vismaz 10 gadus, skaitot no brīža, kad transportlīdzekļa tipa ražošana ir pilnībā izbeigta; |
| --- | --- | --- |

3.7.

dokumentāciju dara pieejamu divās daļās:

a)

formālā dokumentācijas pakete apstiprinājumam, kas satur 1. pielikumā norādīto materiālu un ko iesniedz apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā. Tipa apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests šo dokumentācijas paketi izmanto kā pamata atsauci apstiprināšanas procesā. Tipa apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam jānodrošina šīs dokumentācijas paketes pieejamība vismaz 10 gadus, skaitot no brīža, kad transportlīdzekļa tipa ražošana ir pilnībā izbeigta;

| b) | papildu materiālu, kas saistīts ar šo noteikumu prasībām, drīkst uzglabāt ražotājs, bet to dara pieejamu inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā. Ražotājam jānodrošina, ka jebkāds materiāls, kas tipa apstiprināšanas laikā darīts pieejams inspicēšanai, ir pieejams vismaz 10 gadus, skaitot no brīža, kad transportlīdzekļa tipa ražošana ir pilnībā izbeigta. |
| --- | --- |

b)

papildu materiālu, kas saistīts ar šo noteikumu prasībām, drīkst uzglabāt ražotājs, bet to dara pieejamu inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā. Ražotājam jānodrošina, ka jebkāds materiāls, kas tipa apstiprināšanas laikā darīts pieejams inspicēšanai, ir pieejams vismaz 10 gadus, skaitot no brīža, kad transportlīdzekļa tipa ražošana ir pilnībā izbeigta.

4.   MARĶĒJUMS

| 4.1. | Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido: |
| --- | --- |

4.1.

Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido:

| 4.1.1. | aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (2) |
| --- | --- |

4.1.1.

aplis, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esošs tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (2

| 4.1.2. | pa labi no 4.1.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.1.2.

pa labi no 4.1.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.2. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam kā pielikumi, 4.1.1. punktā noteikto simbolu atkārtot nav obligāti; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus no visiem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.1.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.2.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam kā pielikumi, 4.1.1. punktā noteikto simbolu atkārtot nav obligāti; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus no visiem noteikumiem, atbilstīgi kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.1.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.3. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.3.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.4. | Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.4.

Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

| 4.5. | Šo noteikumu 3. pielikumā ir doti apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma paraugi. |
| --- | --- |

4.5.

Šo noteikumu 3. pielikumā ir doti apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma paraugi.

5.   APSTIPRINĀJUMS

| 5.1. | Apstiprinātājas iestādes attiecīgā gadījumā piešķir tipa apstiprinājumu attiecībā uz programmatūras atjaunināšanas procedūrām un procesiem tikai tādiem transportlīdzekļa tipiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

5.1.

Apstiprinātājas iestādes attiecīgā gadījumā piešķir tipa apstiprinājumu attiecībā uz programmatūras atjaunināšanas procedūrām un procesiem tikai tādiem transportlīdzekļa tipiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām.

| 5.1.1. | Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, testējot transportlīdzekļa tipa transportlīdzekli, pārliecinās, ka ražotājs ir īstenojis dokumentētos pasākumus. Testus, ņemot paraugus, veic apstiprinātāja iestāde vai pats tehniskais dienests, vai sadarbībā ar transportlīdzekļa ražotāju. |
| --- | --- |

5.1.1.

Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, testējot transportlīdzekļa tipa transportlīdzekli, pārliecinās, ka ražotājs ir īstenojis dokumentētos pasākumus. Testus, ņemot paraugus, veic apstiprinātāja iestāde vai pats tehniskais dienests, vai sadarbībā ar transportlīdzekļa ražotāju.

| 5.2. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

5.2.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

| 5.3. | Apstiprinātājas iestādes nepiešķir nevienu tipa apstiprinājumu, nenodrošinājušas, ka ražotājs ir ieviesis apmierinošus pasākumus un procedūras, lai pienācīgi pārvaldītu programmatūras atjaunināšanas procesu aspektus, kas reglamentēti šajos noteikumos. |
| --- | --- |

5.3.

Apstiprinātājas iestādes nepiešķir nevienu tipa apstiprinājumu, nenodrošinājušas, ka ražotājs ir ieviesis apmierinošus pasākumus un procedūras, lai pienācīgi pārvaldītu programmatūras atjaunināšanas procesu aspektus, kas reglamentēti šajos noteikumos.

6.   PROGRAMMATŪRAS ATJAUNINĀJUMU PĀRVALDĪBAS SISTĒMAS ATBILSTĪBAS SERTIFIKĀTS

| 6.1. | Nolīguma puses norīko apstiprinātāju iestādi veikt ražotāja novērtēšanu un izdot programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu. |
| --- | --- |

6.1.

Nolīguma puses norīko apstiprinātāju iestādi veikt ražotāja novērtēšanu un izdot programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu.

| 6.2. | Pieteikumu programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta saņemšanai iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

6.2.

Pieteikumu programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta saņemšanai iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 6.3. | Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas: |
| --- | --- |

6.3.

Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:

| 6.3.1. | programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmu aprakstošus dokumentus; |
| --- | --- |

6.3.1.

programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmu aprakstošus dokumentus;

| 6.3.2. | parakstītu deklarāciju, kas atbilst 1. pielikuma 1. papildinājumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

6.3.2.

parakstītu deklarāciju, kas atbilst 1. pielikuma 1. papildinājumā dotajam paraugam.

| 6.4. | Novērtēšanas kontekstā ražotājs, izmantojot 1. pielikuma 1. papildinājumā doto paraugu, deklarē un pierāda apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam, ka tas ir ieviesis procesus, lai izpildītu visas prasības programmatūras atjauninājumiem saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

6.4.

Novērtēšanas kontekstā ražotājs, izmantojot 1. pielikuma 1. papildinājumā doto paraugu, deklarē un pierāda apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam, ka tas ir ieviesis procesus, lai izpildītu visas prasības programmatūras atjauninājumiem saskaņā ar šiem noteikumiem.

| 6.5. | Kad šī novērtēšana ir sekmīgi noslēgusies un no ražotāja saņemta parakstīta deklarācija, kas atbilst 1. pielikuma 1. papildinājumā dotajam paraugam, ražotājam piešķir sertifikātu, kas saucas SUMS atbilstības sertifikāts un ir aprakstīts šo noteikumu 4. pielikumā (turpmāk – SUMS atbilstības sertifikāts). |
| --- | --- |

6.5.

Kad šī novērtēšana ir sekmīgi noslēgusies un no ražotāja saņemta parakstīta deklarācija, kas atbilst 1. pielikuma 1. papildinājumā dotajam paraugam, ražotājam piešķir sertifikātu, kas saucas SUMS

SUMS

| 6.6. | SUMS atbilstības sertifikāts ir derīgs ne ilgāk kā trīs gadus no sertifikāta izsniegšanas dienas, ja tas netiek anulēts. |
| --- | --- |

6.6.

SUMS

| 6.7. | Apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu, drīkst jebkurā laikā verificēt tā nepārtrauktu atbilstību. Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu drīkst anulēt, ja vairs netiek izpildītas šajos noteikumos noteiktās prasības. |
| --- | --- |

6.7.

Apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu, drīkst jebkurā laikā verificēt tā nepārtrauktu atbilstību. Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu drīkst anulēt, ja vairs netiek izpildītas šajos noteikumos noteiktās prasības.

| 6.8. | Ražotājam ir jāinformē apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests par jebkādām izmaiņām, kas ietekmēs programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta derīgumu. Pēc konsultēšanās ar ražotāju apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests izlemj, vai ir nepieciešamas jaunas pārbaudes. |
| --- | --- |

6.8.

Ražotājam ir jāinformē apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests par jebkādām izmaiņām, kas ietekmēs programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta derīgumu. Pēc konsultēšanās ar ražotāju apstiprinātāja iestāde vai tās tehniskais dienests izlemj, vai ir nepieciešamas jaunas pārbaudes.

| 6.9. | Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta derīguma termiņa beigās apstiprinātāja iestāde pēc pozitīva novērtējuma izdod jaunu programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu vai pagarina tā derīguma termiņu uz nākamo trīs gadu periodu. Apstiprinātāja iestāde izdod jaunu sertifikātu, ja par izmaiņām ir paziņots apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam un izmaiņas ir atkārtoti pozitīvi novērtētas. |
| --- | --- |

6.9.

Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta derīguma termiņa beigās apstiprinātāja iestāde pēc pozitīva novērtējuma izdod jaunu programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikātu vai pagarina tā derīguma termiņu uz nākamo trīs gadu periodu. Apstiprinātāja iestāde izdod jaunu sertifikātu, ja par izmaiņām ir paziņots apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam un izmaiņas ir atkārtoti pozitīvi novērtētas.

| 6.10. | Esošie transportlīdzekļa tipa apstiprinājumi nezaudē savu derīgumu, beidzoties ražotāja programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta derīguma termiņam. |
| --- | --- |

6.10.

Esošie transportlīdzekļa tipa apstiprinājumi nezaudē savu derīgumu, beidzoties ražotāja programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta derīguma termiņam.

7.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 7.1. | Prasības ražotāja programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmai |
| --- | --- |

7.1.

Prasības ražotāja programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmai

| 7.1.1. | Sākotnējā novērtēšanā verificējamie procesi: |
| --- | --- |

7.1.1.

Sākotnējā novērtēšanā verificējamie procesi:

| 7.1.1.1. | process, kurā šiem noteikumiem būtisku informāciju dokumentē un droši glabā pie transportlīdzekļa ražotāja un pēc pieprasījuma var darīt pieejamu apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam; |
| --- | --- |

7.1.1.1.

process, kurā šiem noteikumiem būtisku informāciju dokumentē un droši glabā pie transportlīdzekļa ražotāja un pēc pieprasījuma var darīt pieejamu apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam;

| 7.1.1.2. | process, kurā var unikāli identificēt informāciju par visām sākotnējām un atjauninātām programmatūras versijām, tostarp integritātes validācijas datiem un attiecīgām apstiprināta tipa sistēmas aparatūras sastāvdaļām; |
| --- | --- |

7.1.1.2.

process, kurā var unikāli identificēt informāciju par visām sākotnējām un atjauninātām programmatūras versijām, tostarp integritātes validācijas datiem un attiecīgām apstiprināta tipa sistēmas aparatūras sastāvdaļām;

| 7.1.1.3. | process, kurā var piekļūt informācijai par transportlīdzekļa tipa RXSWIN pirms un pēc atjaunināšanas un to atjaunināt attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, kam ir RXSWIN. Tas ietver spēju atjaunināt informāciju par katram RXSWIN būtiskās programmatūras versijām un to integritātes validācijas datiem; |
| --- | --- |

7.1.1.3.

process, kurā var piekļūt informācijai par transportlīdzekļa tipa RXSWIN

RXSWIN

RXSWIN

| 7.1.1.4. | process, kurā transportlīdzekļa ražotājs var attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, kam ir RXSWIN, verificēt, ka apstiprināta tipa sistēmas sastāvdaļā esošā(-ās) programmatūras versija(-as) atbilst tām, kas definēta(-as) attiecīgajā RXSWIN; |
| --- | --- |

7.1.1.4.

process, kurā transportlīdzekļa ražotājs var attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, kam ir RXSWIN

RXSWIN

| 7.1.1.5. | process, kurā var identificēt atjauninātās sistēmas jebkādas savstarpējās atkarības no citām sistēmām; |
| --- | --- |

7.1.1.5.

process, kurā var identificēt atjauninātās sistēmas jebkādas savstarpējās atkarības no citām sistēmām;

| 7.1.1.6. | process, kurā transportlīdzekļa ražotājs spēj identificēt mērķa transportlīdzekļus programmatūras atjaunināšanai; |
| --- | --- |

7.1.1.6.

process, kurā transportlīdzekļa ražotājs spēj identificēt mērķa transportlīdzekļus programmatūras atjaunināšanai;

| 7.1.1.7. | process, kas pirms programmatūras atjauninājuma izdošanas apliecina tā saderību ar mērķa transportlīdzekļa(-u) konfigurāciju. Tas ietver mērķa transportlīdzekļa(-u) pēdējās zināmās programmatūras/aparatūras konfigurācijas novērtējumu par saderību ar atjauninājumu pirms tā izdošanas; |
| --- | --- |

7.1.1.7.

process, kas pirms programmatūras atjauninājuma izdošanas apliecina tā saderību ar mērķa transportlīdzekļa(-u) konfigurāciju. Tas ietver mērķa transportlīdzekļa(-u) pēdējās zināmās programmatūras/aparatūras konfigurācijas novērtējumu par saderību ar atjauninājumu pirms tā izdošanas;

| 7.1.1.8. | process, lai novērtētu, identificētu un reģistrētu, vai programmatūras atjauninājums ietekmēs jebkādas apstiprināta tipa sistēmas. Ņem vērā to, vai atjauninājums ietekmēs vai izmainīs kādu no parametriem, ko lieto to sistēmu definēšanai, kuras atjauninājums var ietekmēt, un vai tas varētu izmainīt kādu no parametriem, kas izmantoti šo sistēmu tipa apstiprināšanai (kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos); |
| --- | --- |

7.1.1.8.

process, lai novērtētu, identificētu un reģistrētu, vai programmatūras atjauninājums ietekmēs jebkādas apstiprināta tipa sistēmas. Ņem vērā to, vai atjauninājums ietekmēs vai izmainīs kādu no parametriem, ko lieto to sistēmu definēšanai, kuras atjauninājums var ietekmēt, un vai tas varētu izmainīt kādu no parametriem, kas izmantoti šo sistēmu tipa apstiprināšanai (kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos);

| 7.1.1.9. | process, lai novērtētu, identificētu un reģistrētu, vai programmatūras atjauninājums papildinās, izmainīs vai iespējos jebkādas funkcijas, kuru nebija vai kuras bija atspējotas, kad tika apstiprināts transportlīdzekļa tips, vai izmainīs, vai atspējos jebkādus citus parametrus vai funkcijas, kas ir definētas tiesību aktos. Novērtēšanā ņem vērā, vai:






  a) | vajadzēs izmainīt ierakstus informācijas paketē; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.9.

process, lai novērtētu, identificētu un reģistrētu, vai programmatūras atjauninājums papildinās, izmainīs vai iespējos jebkādas funkcijas, kuru nebija vai kuras bija atspējotas, kad tika apstiprināts transportlīdzekļa tips, vai izmainīs, vai atspējos jebkādus citus parametrus vai funkcijas, kas ir definētas tiesību aktos. Novērtēšanā ņem vērā, vai:

a)

vajadzēs izmainīt ierakstus informācijas paketē;

| b) | pēc pārveidojuma testa rezultāti vairs neattiecas uz transportlīdzekli; |
| --- | --- |

b)

pēc pārveidojuma testa rezultāti vairs neattiecas uz transportlīdzekli;

| c) | jebkāds transportlīdzekļa funkciju pārveidojums ietekmēs transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

c)

jebkāds transportlīdzekļa funkciju pārveidojums ietekmēs transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu;

| 7.1.1.10. | process, lai novērtētu, identificētu un reģistrētu, vai programmatūras atjauninājums ietekmēs jebkādu citu sistēmu, kas prasīta transportlīdzekļa drošai un nepārtrauktai darbināšanai, vai atjauninājums papildinās vai mainīs transportlīdzekļa funkcionalitāti salīdzinājumā ar laiku, kad tas tika reģistrēts; |
| --- | --- |

7.1.1.10.

process, lai novērtētu, identificētu un reģistrētu, vai programmatūras atjauninājums ietekmēs jebkādu citu sistēmu, kas prasīta transportlīdzekļa drošai un nepārtrauktai darbināšanai, vai atjauninājums papildinās vai mainīs transportlīdzekļa funkcionalitāti salīdzinājumā ar laiku, kad tas tika reģistrēts;

| 7.1.1.11. | process, kurā transportlīdzekļa lietotājs var tikt informēts par atjauninājumiem; |
| --- | --- |

7.1.1.11.

process, kurā transportlīdzekļa lietotājs var tikt informēts par atjauninājumiem;

| 7.1.1.12. | process, kurā transportlīdzekļa ražotājs var atbildīgajām iestādēm vai tehniskajiem dienestiem darīt pieejamu informāciju saskaņā ar 7.1.2.3. un 7.1.2.4. punktu. Tā nolūks varētu būt tipa apstiprināšana, ražošanas atbilstība, tirgus uzraudzība, atsaukumi un periodiskā tehniskā apskate (PTI). |
| --- | --- |

7.1.1.12.

process, kurā transportlīdzekļa ražotājs var atbildīgajām iestādēm vai tehniskajiem dienestiem darīt pieejamu informāciju saskaņā ar 7.1.2.3. un 7.1.2.4. punktu. Tā nolūks varētu būt tipa apstiprināšana, ražošanas atbilstība, tirgus uzraudzība, atsaukumi un periodiskā tehniskā apskate (PTI

| 7.1.2. | Transportlīdzekļa ražotājs reģistrē un saglabā šādu informāciju par katru atjauninājumu, kas veikts konkrētam transportlīdzekļa tipam: |
| --- | --- |

7.1.2.

Transportlīdzekļa ražotājs reģistrē un saglabā šādu informāciju par katru atjauninājumu, kas veikts konkrētam transportlīdzekļa tipam:

| 7.1.2.1. | dokumentāciju, kas apraksta procesus, ko transportlīdzekļa ražotājs izmanto programmatūras atjaunināšanai, un jebkādus attiecīgus standartus, kas izmantoti to atbilstības pierādīšanai; |
| --- | --- |

7.1.2.1.

dokumentāciju, kas apraksta procesus, ko transportlīdzekļa ražotājs izmanto programmatūras atjaunināšanai, un jebkādus attiecīgus standartus, kas izmantoti to atbilstības pierādīšanai;

| 7.1.2.2. | dokumentāciju, kas apraksta jebkādu attiecīgu apstiprināta tipa sistēmu konfigurāciju pirms un pēc atjaunināšanas, tostarp apstiprināta tipa sistēmas aparatūras un programmatūras unikālo identifikāciju (ieskaitot programmatūras versijas), un jebkādus attiecīgos transportlīdzekļa vai sistēmas parametrus; |
| --- | --- |

7.1.2.2.

dokumentāciju, kas apraksta jebkādu attiecīgu apstiprināta tipa sistēmu konfigurāciju pirms un pēc atjaunināšanas, tostarp apstiprināta tipa sistēmas aparatūras un programmatūras unikālo identifikāciju (ieskaitot programmatūras versijas), un jebkādus attiecīgos transportlīdzekļa vai sistēmas parametrus;

| 7.1.2.3. | par katru RXSWIN jābūt auditējamam reģistram, kurā aprakstīta visa, ar transportlīdzekļa tipa RXSWIN saistītā programmatūra pirms un pēc atjaunināšanas. Tas ietver informāciju par katram RXSWIN būtiskās programmatūras versijām un to integritātes validācijas datiem; |
| --- | --- |

7.1.2.3.

par katru RXSWIN

RXSWIN

RXSWIN

| 7.1.2.4. | dokumentāciju, kur uzskaitīti mērķa transportlīdzekļi atjauninājumam, un apliecinājumu par šo transportlīdzekļu pēdējās zināmās konfigurācijas saderību ar atjauninājumu; |
| --- | --- |

7.1.2.4.

dokumentāciju, kur uzskaitīti mērķa transportlīdzekļi atjauninājumam, un apliecinājumu par šo transportlīdzekļu pēdējās zināmās konfigurācijas saderību ar atjauninājumu;

| 7.1.2.5. | dokumentāciju par konkrētā transportlīdzekļa tipa programmatūras visiem atjauninājumiem, kur aprakstīts:






  a) | atjauninājuma nolūks; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.5.

dokumentāciju par konkrētā transportlīdzekļa tipa programmatūras visiem atjauninājumiem, kur aprakstīts:

a)

atjauninājuma nolūks;

| b) | kādas transportlīdzekļa sistēmas vai funkcijas var ietekmēt atjauninājums; |
| --- | --- |

b)

kādas transportlīdzekļa sistēmas vai funkcijas var ietekmēt atjauninājums;

| c) | kuras no tām ir apstiprināta tipa (ja ir); |
| --- | --- |

c)

kuras no tām ir apstiprināta tipa (ja ir);

| d) | ja attiecināms, vai programmatūras atjauninājums ietekmē šādas apstiprināta tipa sistēmai noteiktas jebkādas attiecīgās prasības izpildi; |
| --- | --- |

d)

ja attiecināms, vai programmatūras atjauninājums ietekmē šādas apstiprināta tipa sistēmai noteiktas jebkādas attiecīgās prasības izpildi;

| e) | vai programmatūras atjauninājums ietekmē jebkādu sistēmas tipa apstiprinājuma parametru; |
| --- | --- |

e)

vai programmatūras atjauninājums ietekmē jebkādu sistēmas tipa apstiprinājuma parametru;

| f) | vai atjauninājuma apstiprinājumu pieprasījusi apstiprinātāja iestāde; |
| --- | --- |

f)

vai atjauninājuma apstiprinājumu pieprasījusi apstiprinātāja iestāde;

| g) | kā atjaunināšanu var izpildīt un ar kādiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

g)

kā atjaunināšanu var izpildīt un ar kādiem nosacījumiem;

| h) | apliecinājums, ka programmatūras atjaunināšana tiks veikta droši; |
| --- | --- |

h)

apliecinājums, ka programmatūras atjaunināšana tiks veikta droši;

| i) | apliecinājums, ka programmatūras atjauninājums ir ticis pakļauts verifikācijas un validācijas procedūrām un sekmīgi tās izturējis. |
| --- | --- |

i)

apliecinājums, ka programmatūras atjauninājums ir ticis pakļauts verifikācijas un validācijas procedūrām un sekmīgi tās izturējis.

| 7.1.3. | Drošība – transportlīdzekļa ražotājs demonstrē: |
| --- | --- |

7.1.3.

Drošība – transportlīdzekļa ražotājs demonstrē:

| 7.1.3.1. | procesu, kuru tas izmantos, lai nodrošinātu, ka programmatūras atjauninājumi būs aizsargāti, lai pienācīgi nepieļautu manipulācijas pirms atjaunināšanas procesa uzsākšanas; |
| --- | --- |

7.1.3.1.

procesu, kuru tas izmantos, lai nodrošinātu, ka programmatūras atjauninājumi būs aizsargāti, lai pienācīgi nepieļautu manipulācijas pirms atjaunināšanas procesa uzsākšanas;

| 7.1.3.2. | ka izmantotie atjaunināšanas procesi ir aizsargāti, lai pienācīgi nepieļautu to apdraudēšanu, tostarp atjauninājuma piegādes sistēmas izstrāde; |
| --- | --- |

7.1.3.2.

ka izmantotie atjaunināšanas procesi ir aizsargāti, lai pienācīgi nepieļautu to apdraudēšanu, tostarp atjauninājuma piegādes sistēmas izstrāde;

| 7.1.3.3. | ka izmantotie procesi, lai verificētu un validētu transportlīdzeklī izmantotās programmatūras funkcionalitāti un kodu, ir piemēroti. |
| --- | --- |

7.1.3.3.

ka izmantotie procesi, lai verificētu un validētu transportlīdzeklī izmantotās programmatūras funkcionalitāti un kodu, ir piemēroti.

| 7.1.4. | Papildu prasības programmatūras atjaunināšanai pa gaisu |
| --- | --- |

7.1.4.

Papildu prasības programmatūras atjaunināšanai pa gaisu

| 7.1.4.1. | Transportlīdzekļa ražotājs demonstrē procesus un procedūras, ko tas izmantos, lai novērtētu, ka atjaunināšana pa gaisu neietekmēs drošību, ja tā notiek braukšanas laikā. |
| --- | --- |

7.1.4.1.

Transportlīdzekļa ražotājs demonstrē procesus un procedūras, ko tas izmantos, lai novērtētu, ka atjaunināšana pa gaisu neietekmēs drošību, ja tā notiek braukšanas laikā.

| 7.1.4.2. | Transportlīdzekļa ražotājs demonstrē procesus un procedūras, ko tas izmantos, lai nodrošinātu, ka tad, ja atjaunināšanai pa gaisu vajadzīga specifiska, prasmīga un sarežģīta darbība, piemēram, sensora atkārtota kalibrēšana pēc programmēšanas, lai pabeigtu atjaunināšanas procesu, atjaunināšana var notikt tikai tad, ja šādas darbības veikšanā vai šī procesa vadīšanā piedalās attiecīgas prasmes apguvusi persona. |
| --- | --- |

7.1.4.2.

Transportlīdzekļa ražotājs demonstrē procesus un procedūras, ko tas izmantos, lai nodrošinātu, ka tad, ja atjaunināšanai pa gaisu vajadzīga specifiska, prasmīga un sarežģīta darbība, piemēram, sensora atkārtota kalibrēšana pēc programmēšanas, lai pabeigtu atjaunināšanas procesu, atjaunināšana var notikt tikai tad, ja šādas darbības veikšanā vai šī procesa vadīšanā piedalās attiecīgas prasmes apguvusi persona.

| 7.2. | Prasības transportlīdzekļa tipam |
| --- | --- |

7.2.

Prasības transportlīdzekļa tipam

| 7.2.1. | Prasības programmatūras atjauninājumiem |
| --- | --- |

7.2.1.

Prasības programmatūras atjauninājumiem

| 7.2.1.1. | Programmatūras atjauninājumu autentiskumam un integritātei jābūt aizsargātai, lai pienācīgi nepieļautu to sagrozīšanu un pienācīgi nepieļautu nederīgus atjauninājumus. |
| --- | --- |

7.2.1.1.

Programmatūras atjauninājumu autentiskumam un integritātei jābūt aizsargātai, lai pienācīgi nepieļautu to sagrozīšanu un pienācīgi nepieļautu nederīgus atjauninājumus.

| 7.2.1.2. | Ja transportlīdzekļa tipā izmanto RXSWIN |
| --- | --- |

7.2.1.2.

Ja transportlīdzekļa tipā izmanto RXSWIN

| 7.2.1.2.1. | Katram RXSWIN jābūt unikāli identificējamam. Ja transportlīdzekļa ražotājs ir pārveidojis tipa apstiprinājumam būtisku programmatūru, RXSWIN jāatjaunina, ja tas ir pamats tipa apstiprinājuma paplašinājumam vai jaunam tipa apstiprinājumam. |
| --- | --- |

7.2.1.2.1.

Katram RXSWIN

RXSWIN

| 7.2.1.2.2. | Katram RXSWIN jābūt viegli nolasāmam standartizētā veidā, izmantojot elektronisko sakaru saskarni, vismaz ar standarta saskarni (OBD pieslēgvieta).
  Ja RXSWIN netiek turēts transportlīdzeklī, transportlīdzekļa ražotājam apstiprinātājai iestādei jādeklarē transportlīdzekļa vai atsevišķa(-u) ECU programmatūras versijas(-u) saikne ar attiecīgiem tipa apstiprinājumiem. Šo deklarāciju atjaunina ikreiz, kad tiek atjaunināta(-s) deklarētā(-s) programmatūras versija(-s). Šādā gadījumā programmatūras versijai(-ām) jābūt viegli nolasāmai(-ām) standartizētā veidā, izmantojot elektronisko sakaru saskarni, vismaz ar standarta saskarni (OBD pieslēgvieta). |
| --- | --- |

7.2.1.2.2.

Katram RXSWIN

OBD

Ja RXSWIN netiek turēts transportlīdzeklī, transportlīdzekļa ražotājam apstiprinātājai iestādei jādeklarē transportlīdzekļa vai atsevišķa(-u) ECU programmatūras versijas(-u) saikne ar attiecīgiem tipa apstiprinājumiem. Šo deklarāciju atjaunina ikreiz, kad tiek atjaunināta(-s) deklarētā(-s) programmatūras versija(-s). Šādā gadījumā programmatūras versijai(-ām) jābūt viegli nolasāmai(-ām) standartizētā veidā, izmantojot elektronisko sakaru saskarni, vismaz ar standarta saskarni (OBD pieslēgvieta).

RXSWIN

ECU

OBD

| 7.2.1.2.3. | Transportlīdzekļa ražotājam jāaizsargā transportlīdzeklī esošos RXSWIN un/vai programmatūras versiju(-as) pret neatļautu pārveidojumu. Tipa apstiprināšanas laikā konfidenciāli iesniedz transportlīdzekļa ražotāja izvēlēto pasākumu, kāds īstenots, lai RXSWIN un/vai programmatūras versijas(-u) aizsargātu pret neatļautu pārveidojumu. |
| --- | --- |

7.2.1.2.3.

Transportlīdzekļa ražotājam jāaizsargā transportlīdzeklī esošos RXSWIN

RXSWIN

| 7.2.2. | Papildu prasības atjauninājumiem pa gaisu |
| --- | --- |

7.2.2.

Papildu prasības atjauninājumiem pa gaisu

| 7.2.2.1. | Transportlīdzeklim ir jābūt šādai funkcionalitātei attiecībā uz programmatūras atjauninājumiem: |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Transportlīdzeklim ir jābūt šādai funkcionalitātei attiecībā uz programmatūras atjauninājumiem:

| 7.2.2.1.1. | transportlīdzekļa ražotājam jānodrošina, ka transportlīdzeklis spēj atjaunot sistēmu iepriekšējo versiju nesekmīgas vai pārtrauktas atjaunināšanas gadījumā vai ka pēc nesekmīgas vai pārtrauktas atjaunināšanas transportlīdzeklis var nonākt drošā stāvoklī; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1.

transportlīdzekļa ražotājam jānodrošina, ka transportlīdzeklis spēj atjaunot sistēmu iepriekšējo versiju nesekmīgas vai pārtrauktas atjaunināšanas gadījumā vai ka pēc nesekmīgas vai pārtrauktas atjaunināšanas transportlīdzeklis var nonākt drošā stāvoklī;

| 7.2.2.1.2. | transportlīdzekļa ražotājam jānodrošina, ka programmatūras atjaunināšana var tikt izpildīta tikai tad, kad transportlīdzeklī ir pietiekami daudz enerģijas, lai pabeigtu atjaunināšanas procesu (ieskaitot to, kas vajadzīga iespējamai atkopšanai uz iepriekšējo versiju vai transportlīdzekļa nonākšanai drošā stāvoklī); |
| --- | --- |

7.2.2.1.2.

transportlīdzekļa ražotājam jānodrošina, ka programmatūras atjaunināšana var tikt izpildīta tikai tad, kad transportlīdzeklī ir pietiekami daudz enerģijas, lai pabeigtu atjaunināšanas procesu (ieskaitot to, kas vajadzīga iespējamai atkopšanai uz iepriekšējo versiju vai transportlīdzekļa nonākšanai drošā stāvoklī);

| 7.2.2.1.3. | ja atjaunināšanas izpilde var ietekmēt transportlīdzekļa drošību, transportlīdzekļa ražotājam jānodemonstrē, kā atjaunināšana tiks veikta droši. Tas jāpanāk ar tehniskiem līdzekļiem, kas nodrošina transportlīdzekļa atrašanos tādā stāvoklī, kad atjaunināšana var tikt izpildīta droši. |
| --- | --- |

7.2.2.1.3.

ja atjaunināšanas izpilde var ietekmēt transportlīdzekļa drošību, transportlīdzekļa ražotājam jānodemonstrē, kā atjaunināšana tiks veikta droši. Tas jāpanāk ar tehniskiem līdzekļiem, kas nodrošina transportlīdzekļa atrašanos tādā stāvoklī, kad atjaunināšana var tikt izpildīta droši.

| 7.2.2.2. | Transportlīdzekļa ražotājam jāpierāda, ka transportlīdzekļa lietotājs ir spējīgs saņemt informāciju par atjauninājumu pirms atjaunināšana tiek izpildīta. Sniegtajai informācijai jāsatur:






  a) | atjauninājuma nolūks. Tas var ietvert atjauninājuma kritiskumu un to, vai atjauninājuma nolūks ir atsaukums, drošība un/vai drošums; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.2.

Transportlīdzekļa ražotājam jāpierāda, ka transportlīdzekļa lietotājs ir spējīgs saņemt informāciju par atjauninājumu pirms atjaunināšana tiek izpildīta. Sniegtajai informācijai jāsatur:

a)

atjauninājuma nolūks. Tas var ietvert atjauninājuma kritiskumu un to, vai atjauninājuma nolūks ir atsaukums, drošība un/vai drošums;

| b) | jebkādas atjauninājuma īstenotās izmaiņas transportlīdzekļa funkcijās; |
| --- | --- |

b)

jebkādas atjauninājuma īstenotās izmaiņas transportlīdzekļa funkcijās;

| c) | sagaidāmais laiks līdz atjaunināšanas izpildes pabeigšanai; |
| --- | --- |

c)

sagaidāmais laiks līdz atjaunināšanas izpildes pabeigšanai;

| d) | jebkādas transportlīdzekļa funkcionalitātes, kuras var nebūt pieejamas atjaunināšanas izpildes laikā; |
| --- | --- |

d)

jebkādas transportlīdzekļa funkcionalitātes, kuras var nebūt pieejamas atjaunināšanas izpildes laikā;

| e) | jebkādas instrukcijas, kas varētu palīdzēt transportlīdzekļa lietotājam droši izpildīt atjaunināšanu. |
| --- | --- |

e)

jebkādas instrukcijas, kas varētu palīdzēt transportlīdzekļa lietotājam droši izpildīt atjaunināšanu.

Ja atjauninājumu grupām ir līdzīgs saturs, visu grupu drīkst aptvert viena informācija.

| 7.2.2.3. | Situācijā, ja atjaunināšanas izpilde braukšanas laikā var nebūt droša, transportlīdzekļa ražotājam ir jāpierāda, kā tas:






  a) | nodrošinās, ka transportlīdzeklis nav braucams atjaunināšanas izpildes laikā; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.3.

Situācijā, ja atjaunināšanas izpilde braukšanas laikā var nebūt droša, transportlīdzekļa ražotājam ir jāpierāda, kā tas:

a)

nodrošinās, ka transportlīdzeklis nav braucams atjaunināšanas izpildes laikā;

| b) | nodrošinās, ka vadītājs nevar izmantot jebkādas transportlīdzekļa funkcionalitātes, kuras varētu ietekmēt transportlīdzekļa drošību vai sekmīgu atjaunināšanas izpildi. |
| --- | --- |

b)

nodrošinās, ka vadītājs nevar izmantot jebkādas transportlīdzekļa funkcionalitātes, kuras varētu ietekmēt transportlīdzekļa drošību vai sekmīgu atjaunināšanas izpildi.

| 7.2.2.4. | Pēc atjaunināšanas transportlīdzekļa ražotājam jāpierāda, kā tiks īstenots tas, ka:






  a) | transportlīdzekļa lietotājs var tikt informēts par atjaunināšanas sekmīgu (vai nesekmīgu) iznākumu; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.4.

Pēc atjaunināšanas transportlīdzekļa ražotājam jāpierāda, kā tiks īstenots tas, ka:

a)

transportlīdzekļa lietotājs var tikt informēts par atjaunināšanas sekmīgu (vai nesekmīgu) iznākumu;

| b) | transportlīdzekļa lietotājs var tikt informēts par īstenotajām izmaiņām un jebkādiem saistītajiem lietotāja rokasgrāmatas atjauninājumiem (ja attiecināms). |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa lietotājs var tikt informēts par īstenotajām izmaiņām un jebkādiem saistītajiem lietotāja rokasgrāmatas atjauninājumiem (ja attiecināms).

| 7.2.2.5. | Transportlīdzeklim jānodrošina priekšnosacījumu ievērošana pirms programmatūras atjaunināšanas izpildes. |
| --- | --- |

7.2.2.5.

Transportlīdzeklim jānodrošina priekšnosacījumu ievērošana pirms programmatūras atjaunināšanas izpildes.

8.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMS UN TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

| 8.1. | Par katru transportlīdzekļa tipa pārveidojumu, kas ietekmē tā tehnisko veiktspēju un/vai dokumentāciju, kas prasīta šajos noteikumos, paziņo apstiprinātājai iestādei, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu: |
| --- | --- |

8.1.

Par katru transportlīdzekļa tipa pārveidojumu, kas ietekmē tā tehnisko veiktspēju un/vai dokumentāciju, kas prasīta šajos noteikumos, paziņo apstiprinātājai iestādei, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Apstiprinātāja iestāde tad drīkst vai nu:

| 8.1.1. | uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi joprojām atbilst iepriekšējā tipa apstiprinājuma prasībām un dokumentācijai, vai |
| --- | --- |

8.1.1.

uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi joprojām atbilst iepriekšējā tipa apstiprinājuma prasībām un dokumentācijai, vai

| 8.1.2. | pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

8.1.2.

pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

| 8.1.3. | Apstiprinājuma apliecinājumu vai paplašinājumu, vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. Apstiprinājuma paplašinājumu piešķirošā apstiprinātāja iestāde piešķir šādam paplašinājumam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

8.1.3.

Apstiprinājuma apliecinājumu vai paplašinājumu, vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. Apstiprinājuma paplašinājumu piešķirošā apstiprinātāja iestāde piešķir šādam paplašinājumam sērijas numuru un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 9.1. | Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst 1958. gada nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Ražošanas atbilstības procedūrām jāatbilst 1958. gada nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 9.1.1. | Apstiprinājuma turētājam jānodrošina, ka ražošanas atbilstības testu rezultāti ir reģistrēti un ka pievienotie dokumenti ir pieejami laikposmā, par ko vienojas ar apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu. Šis laikposms nedrīkst pārsniegt 10 gadus, skaitot no brīža, kad ražošana ir pilnīgi izbeigta. |
| --- | --- |

9.1.1.

Apstiprinājuma turētājam jānodrošina, ka ražošanas atbilstības testu rezultāti ir reģistrēti un ka pievienotie dokumenti ir pieejami laikposmā, par ko vienojas ar apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu. Šis laikposms nedrīkst pārsniegt 10 gadus, skaitot no brīža, kad ražošana ir pilnīgi izbeigta.

| 9.1.2. | Tipa apstiprinājumu piešķīrusī apstiprinātāja iestāde drīkst jebkurā laikā verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize trīs gados. |
| --- | --- |

9.1.2.

Tipa apstiprinājumu piešķīrusī apstiprinātāja iestāde drīkst jebkurā laikā verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize trīs gados.

| 9.1.3. | Apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam periodiski jāvalidē tas, ka transportlīdzekļa ražotāja izmantotie procesi un pieņemtie lēmumi ir atbilstoši, īpaši gadījumos, kad transportlīdzekļa ražotājs izvēlas neinformēt apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu par atjauninājumu. To drīkst panākt ar paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

9.1.3.

Apstiprinātājai iestādei vai tās tehniskajam dienestam periodiski jāvalidē tas, ka transportlīdzekļa ražotāja izmantotie procesi un pieņemtie lēmumi ir atbilstoši, īpaši gadījumos, kad transportlīdzekļa ražotājs izvēlas neinformēt apstiprinātāju iestādi vai tās tehnisko dienestu par atjauninājumu. To drīkst panākt ar paraugu ņemšanu.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 10.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja nav izpildītas šo noteikumu prasības vai ja transportlīdzekļu paraugi neatbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

10.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja nav izpildītas šo noteikumu prasības vai ja transportlīdzekļu paraugi neatbilst šo noteikumu prasībām.

| 10.2. | Ja apstiprinātāja iestāde anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

10.2.

Ja apstiprinātāja iestāde anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

11.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

| 11.1. | Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātā transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņam par to jāinformē iestāde, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “PRODUCTION DISCONTINUED” (“RAŽOŠANA IZBEIGTA”). |
| --- | --- |

11.1.

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātā transportlīdzekļa tipa ražošanu, viņam par to jāinformē iestāde, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot apstiprinājuma veidlapas kopiju, kuras beigās lieliem burtiem rakstīts, parakstīts un datēts paziņojums “PRODUCTION DISCONTINUED” (“RAŽOŠANA IZBEIGTA”).

12.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

| 12.1. | Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu. |
| --- | --- |

12.1.

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir norādīti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

2

---

1. PIELIKUMS

Informācijas dokuments

Šādu informāciju attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz izpildītus pienācīgā mērogā un pietiekami detalizētus, A4 izmērā vai salocītus līdz A4 formātam. Fotoattēlos, ja tādi ir, ir jābūt pietiekamai detalizācijai.

1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

2.

(tips ir apstiprināmais tips, komercapraksts attiecas uz ražojumu, kurā izmantots apstiprinātais tips)

3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa: ...

4.

Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

5.

Transportlīdzekļa kategorija(-as): ...

6.

Ražotāja/ ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ...

7.

Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(s): ...

8.

Reprezentējoša transportlīdzekļa fotoattēls(-i) un/vai rasējums(-i): ...

9.

Programmatūras atjauninājumi

9.1.

Transportlīdzekļa tipa konstrukcijas vispārīgs raksturojums: ...

9.2.

Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta numurs: ...

9.3.

Drošības pasākumi

9.3.1.

Dokumenti par apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, kuros aprakstīts, ka atjaunināšanas process tiks veikts droši ...

9.3.2.

Dokumenti par apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, kuros aprakstīts, ka RXSWIN transportlīdzeklī ir aizsargāti pret nesankcionētām manipulācijām...

9.4.

Programmatūras atjauninājumi pa gaisu

9.4.1.

Dokumenti par apstiprināmo transportlīdzekļa tipu, kuros aprakstīts, ka atjaunināšanas process tiks veikts droši...

9.4.2.

Kā transportlīdzekļa lietotājs var tikt informēts par atjauninājumu pirms un pēc tā izpildes...

1. pielikuma 1. papildinājums

Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības deklarācijas paraugs

Ražotāja deklarācija par atbilstību programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas prasībām

Ražotāja nosaukums: ...

Ražotāja adrese: ...

... ... ... ... ...(ražotāja nosaukums) apliecina, ka procesi, kas nepieciešami, lai atbilstu ANO Noteikumu Nr. 156 7.1. punktā programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmai noteiktajām prasībām, ir ieviesti un tiks uzturēti.

Vieta: ................................................ (vieta)

Datums: ...

Parakstītāja vārds, uzvārds: ...

Parakstītāja amats: ...

................................................

(Ražotāja pārstāvja zīmogs un paraksts)

---

2. PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 mm × 297 mm))

| (1) | Izdevējs: | Iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 13

Izdevējs:

Iestādes nosaukums:

...

...

...

| par (2): | apstiprinājuma piešķiršanu
  apstiprinājuma paplašināšanu
  apstiprinājuma anulēšanu, kas stājas spēkā dd/mm/gggg,
  apstiprinājuma atteikšanu
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- |

par (2):

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma anulēšanu, kas stājas spēkā dd/mm/gggg,

apstiprinājuma atteikšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 156

Apstiprinājuma Nr.: ...

Paplašinājuma Nr.: ...

Paplašinājuma iemesls: ...

1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

2.

Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ...

3.

Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa: ...

3.1.

Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

4.

Transportlīdzekļa kategorija(-as): ...

5.

Ražotāja/ ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese: ...

6.

Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...

7.

Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta numurs: ...

8.

Iekļauti programmatūras atjauninājumi pa gaisu (jā/nē): ...

9.

Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

10.

Testa ziņojuma datums: ...

11.

Testa ziņojuma numurs: ...

12.

Piezīmes: (ja ir) ...

13.

Vieta: ...

14.

Datums: ...

15.

Paraksts: ...

16.

Apstiprinātājai iestādei iesniegtās informācijas paketes, kuru var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs dots pielikumā.

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma prasības skatīt noteikumos).

1

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

2

---

3. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.2. punktu)

Image 14

a = min. 8 mm

Šāda apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa rāda, ka dotā tipa ceļa transportlīdzeklis ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 156 un apstiprinājuma numurs ir 001234. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu prasībām to sākotnējā redakcijā (00).

---

4. PIELIKUMS

Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāta paraugs

Programmatūras atjauninājumu pārvaldības sistēmas atbilstības sertifikāts

saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 156

Sertifikāta numurs [atsauces numurs]

[....... apstiprinātāja iestāde]

apliecina, ka

ražotājs: ...

ražotāja adrese: ...

atbilst Noteikumu Nr. 156 noteikumiem.

Verifikācijas veica: (datums) ...

(apstiprinātājas iestādes nosaukums un adrese): ...

Ziņojuma numurs: ...

Sertifikāts ir derīgs līdz: [......................................................datums]

Vieta: [......................................................vieta]

Datums: [.......................................................datums]

[......................................................paraksts]

---

| 9.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/75 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/75

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Noteikumi Nr. 157 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz automatizēto joslas saglabāšanas sistēmu [2021/389]

Spēkā stāšanās datums: 2021. gada 22. janvāris

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentisks un juridiski saistošs teksts ir: ECE/TRANS/WP.29/2020/81.

SATURS

NOTEIKUMI

Ievads

| 1. | Darbības joma un mērķis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sistēmas drošība un bezatteices reakcija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Cilvēka–mašīnas saskarne / informācija operatoram |
| --- | --- |

6.

| 7. | Objektu un notikumu konstatēšana un reakcija (OEDR) |
| --- | --- |

7.

OEDR

| 8. | Datu uzglabāšanas sistēma automatizētai vadīšanai |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kiberdrošība un programmatūras atjauninājumi |
| --- | --- |

9.

| 10. | Transportlīdzekļa tipa pārveidojums un tipa apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

13.

| 14. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

14.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | (Rezervēts) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Īpašas prasības piemērošanai elektronisko vadības sistēmu drošības aspektiem un auditam |
| --- | --- |

4.

| 5. | Testa specifikācijas ALKS |
| --- | --- |

5.

ALKS

IEVADS

Noteikumu nolūks ir noteikt vienotus noteikumus par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz automatizētām joslas saglabāšanas sistēmām (ALKS).

ALKS

ALKS vada transportlīdzekļa kustību šķērsvirzienā un garenvirzienā ilgos laikposmos bez vadītāja papildu vadības. ALKS ir sistēma, kas ir transportlīdzekļa primārā vadība, kad tā aktivizēta.

ALKS

ALKS

Šie noteikumi ir pirmais regulatīvais solis uz automatizētu vadīšanas sistēmu (kā definēts ECE/TRANS/WP.29/1140) satiksmē, un tādēļ tā nodrošina inovatīvus noteikumus, kuru mērķis ir novērst ar sistēmas drošības izvērtēšanu saistīto sarežģītību. Tie satur administratīvus noteikumus, kas piemēroti tipa apstiprināšanai, tehniskām prasībām, audita un ziņošanas nosacījumiem un testēšanas noteikumiem.

ALKS var tikt aktivizēta noteiktos apstākļos uz ceļiem, kur aizliegts atrasties gājējiem un velosipēdistiem un kuru konstrukcija ietver fizisku dalījumu, kas nošķir pretējās satiksmes plūsmas un nepieļauj satiksmes un transportlīdzekļa kursa krustošanos. Pirmajā solī šo noteikumu sākotnējā redakcija ierobežo funkcionālo ātrumu līdz 60 km/h maksimumam un attiecas uz vieglajiem pasažieru automobiļiem (M1 transportlīdzekļiem).

ALKS

1

Šie noteikumi satur vispārīgas prasības attiecībā uz sistēmas drošību un bezatteices reakciju. Aktivizētai ALKS ir jāizpilda vadīšanas uzdevums vadītāja vietā, t. i., jāpārvalda visas situācijas, ieskaitot atteices, un tā nedrīkst apdraudēt transportlīdzekļa braucēju vai jebkādu citu ceļa lietotāju drošību. Tomēr vadītājam vienmēr ir iespēja jebkurā laikā dominēt pār sistēmu.

ALKS

Noteikumi nosaka arī prasības tam, kā vadīšanas uzdevumu droši nodot no ALKS vadītājam, tostarp sistēmas spēju apturēt transportlīdzekli gadījumā, ja vadītāja atbildes reakcija nav atbilstoša.

ALKS

Visbeidzot, noteikumi satur prasības par cilvēka–mašīnas saskarni (HMI), lai nepieļautu pārpratumus vai nepareizu izmantošanu no vadītāja puses. Noteikumi, piemēram, prasa to, ka iebūvētajiem displejiem, kurus vadītājs neizmanto vadīšanas darbībām, kad ALKS ir aktivizēta, automātiski jāizslēdzas, līdzko sistēma izdod pārņemšanas pieprasījumu. Šie pasākumi neskar noteikumus vadītājam par šo sistēmu izmantošanu Nolīguma pusēs, ko pašlaik apspriež Ceļu satiksmes drošības pasaules forumā (WP.1) šī dokumenta sagatavošanas laikā (sk., piem., WP.1 septiņdesmit astotās sesijas 4. neformālā dokumenta 1. revīziju).

HMI

ALKS

1.   DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶIS

| 1.1. | Šos noteikumus piemēro M1 kategorijas (1) transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai attiecībā uz to automatizēto joslas saglabāšanas sistēmu. |
| --- | --- |

1.1.

Šos noteikumus piemēro M1

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Automatizētā joslas saglabāšanas sistēma (ALKS)” izmantošanai mazā ātrumā ir sistēma, kuru aktivizē vadītājs un kas notur transportlīdzekli savā joslā, kad kustības ātrums ir 60 km/h vai mazāks, ilgā laikposmā vadot transportlīdzekļa kustību šķērsvirzienā un garenvirzienā bez vajadzības pēc vadītāja iesaistes.
  Šajos noteikumos ALKS apzīmē arī kā “sistēmu”. |
| --- | --- |

2.1.

“Automatizētā joslas saglabāšanas sistēma

ALKS

Šajos noteikumos ALKS apzīmē arī kā “sistēmu”.

ALKS

| 2.1.1. | “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz automatizēto joslas saglabāšanas sistēmu (ALKS)” ir tāda transportlīdzekļu kategorija, kuri neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  a) | transportlīdzekļa īpašības, kas būtiski iespaido ALKS veiktspēju; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

“Transportlīdzekļa tips attiecībā uz automatizēto joslas saglabāšanas sistēmu (ALKS

a)

transportlīdzekļa īpašības, kas būtiski iespaido ALKS veiktspēju;

ALKS

| b) | ALKS sistēmas raksturlielumi un uzbūve. |
| --- | --- |

b)

ALKS sistēmas raksturlielumi un uzbūve.

ALKS

| 2.2. | “Pārņemšanas pieprasījums” ir loģiska un intuitīva procedūra dinamiskās vadīšanas uzdevuma (DDT) pārejai no sistēmas (automatizētā vadība) uz vadītāju-cilvēku (manuālā vadība). Šo pieprasījumu sistēma dod vadītājam-cilvēkam. |
| --- | --- |

2.2.

“Pārņemšanas pieprasījums” ir loģiska un intuitīva procedūra dinamiskās vadīšanas uzdevuma (DDT

| 2.3. | “Pārņemšanas fāze” ir pārņemšanas pieprasījuma ilgums. |
| --- | --- |

2.3.

“Pārņemšanas fāze” ir pārņemšanas pieprasījuma ilgums.

| 2.4. | “Plānots notikums” ir iepriekš zināma situācija, piem., tādā aktivizēšanas brīdī kā brauciena punkts (piem., automaģistrāles nobrauktuve) utt., kurā vajadzīgs pārņemšanas pieprasījums. |
| --- | --- |

2.4.

“Plānots notikums” ir iepriekš zināma situācija, piem., tādā aktivizēšanas brīdī kā brauciena punkts (piem., automaģistrāles nobrauktuve) utt., kurā vajadzīgs pārņemšanas pieprasījums.

| 2.5. | “Neplānots notikums” ir iepriekš nezināma, bet par ļoti iespējamu pieņemta situācija, piem., ceļa būvniecība, nejauki laika apstākļi, avārijas dienesta transportlīdzeklis, kas tuvojas, neesošs joslas apzīmējums, kravas izkrišana no kravas automobiļa (sadursme), kurā vajadzīgs pārņemšanas pieprasījums. |
| --- | --- |

2.5.

“Neplānots notikums” ir iepriekš nezināma, bet par ļoti iespējamu pieņemta situācija, piem., ceļa būvniecība, nejauki laika apstākļi, avārijas dienesta transportlīdzeklis, kas tuvojas, neesošs joslas apzīmējums, kravas izkrišana no kravas automobiļa (sadursme), kurā vajadzīgs pārņemšanas pieprasījums.

| 2.6. | “Nenovēršamas sadursmes risks” apraksta situāciju vai notikumu, kas noslēdzas ar transportlīdzekļa sadursmi ar citu ceļa lietotāju vai šķērsli, no kuras nevar izvairīties ar bremzēšanas pieprasījumu, kas ir mazāks nekā 5 m/s2. |
| --- | --- |

2.6.

“Nenovēršamas sadursmes risks” apraksta situāciju vai notikumu, kas noslēdzas ar transportlīdzekļa sadursmi ar citu ceļa lietotāju vai šķērsli, no kuras nevar izvairīties ar bremzēšanas pieprasījumu, kas ir mazāks nekā 5 m/s2

| 2.7. | “Minimāla riska manevrs (MRM)” ir procedūra, kuras mērķis ir samazināt riskus satiksmē un kuru sistēma automātiski veic pēc pārņemšanas pieprasījuma bez vadītāja reakcijas vai ALKS , vai transportlīdzekļa nopietnas atteices gadījumā. |
| --- | --- |

2.7.

“Minimāla riska manevrs (MRM)” ir procedūra, kuras mērķis ir samazināt riskus satiksmē un kuru sistēma automātiski veic pēc pārņemšanas pieprasījuma bez vadītāja reakcijas vai ALKS

| 2.8. | “Avārijas manevrs (EM)” ir sistēmas veikts manevrs tāda notikuma gadījumā, kad transportlīdzeklim draud nenovēršamas sadursmes risks, un kura mērķis ir izvairīties no sadursmes vai mazināt tās sekas. |
| --- | --- |

2.8.

“Avārijas manevrs (EM

| 2.9. | Ātrums |
| --- | --- |

2.9.

Ātrums

| 2.9.1. | “Norādītais maksimālais ātrums” ir ražotāja deklarēts ātrums, līdz kādam sistēma darbojas optimālos apstākļos. |
| --- | --- |

2.9.1.

“Norādītais maksimālais ātrums” ir ražotāja deklarēts ātrums, līdz kādam sistēma darbojas optimālos apstākļos.

| 2.9.2. | “Maksimālais funkcionālais ātrums” ir sistēmas izvēlēts ātrums, līdz kādam sistēma darbojas optimālos dotajos vides un sensoru fiksētajos apstākļos. Tas ir transportlīdzekļa maksimālais ātrums, kādā sistēma drīkst būt aktīva un kuram jābūt noteiktam ar sensoru sistēmas spēju un vides apstākļiem. |
| --- | --- |

2.9.2.

“Maksimālais funkcionālais ātrums” ir sistēmas izvēlēts ātrums, līdz kādam sistēma darbojas optimālos dotajos vides un sensoru fiksētajos apstākļos. Tas ir transportlīdzekļa maksimālais ātrums, kādā sistēma drīkst būt aktīva un kuram jābūt noteiktam ar sensoru sistēmas spēju un vides apstākļiem.

| 2.9.3. | “Dotais ātrums” jeb “ātrums” ir pašreizējais ātrums, kādu sistēma izvēlējusies satiksmes apstākļu ietekmē. |
| --- | --- |

2.9.3.

“Dotais ātrums” jeb “ātrums” ir pašreizējais ātrums, kādu sistēma izvēlējusies satiksmes apstākļu ietekmē.

| 2.10. | Sensoru sistēmas “konstatēšanas diapazons” ir attālums, kādā sistēma var ticami atpazīt mērķi, ņemot vērā sensoru sistēmas sastāvdaļu nolietošanos laika un izmantošanas dēļ transportlīdzekļa darbmūža laikā, un ģenerēt vadības signālu. |
| --- | --- |

2.10.

Sensoru sistēmas “konstatēšanas diapazons” ir attālums, kādā sistēma var ticami atpazīt mērķi, ņemot vērā sensoru sistēmas sastāvdaļu nolietošanos laika un izmantošanas dēļ transportlīdzekļa darbmūža laikā, un ģenerēt vadības signālu.

| 2.11. | Atteices |
| --- | --- |

2.11.

Atteices

| 2.11.1. | “ALKS atteice” ir jebkāda ALKS darbības specifiska, atsevišķa atteice (piem., atsevišķa sensora atteice, transportlīdzekļa braukšanas trajektorijai nepieciešamo aprēķinu datu zudums). |
| --- | --- |

2.11.1.

“ALKS

ALKS

| 2.11.2. | “Atteices režīms” ir sistēmas darbības statuss, kad sistēma darbojas ar ALKS atteici. |
| --- | --- |

2.11.2.

“Atteices režīms” ir sistēmas darbības statuss, kad sistēma darbojas ar ALKS

| 2.11.3. | “ALKS nopietna atteice” ir ALKS darbības specifiska atteice, kas ietekmē sistēmas drošu darbību atteices režīmā, ar ļoti mazu atgadīšanās varbūtību, kādu parasti izmanto tādām būtiskām sastāvdaļām kā, piem., elektroniskais vadības bloks. Atsevišķa sensora atteici par tādu uzskata tikai apvienojumā ar citu iedarbību, kas ietekmē sistēmas drošu darbību. |
| --- | --- |

2.11.3.

“ALKS

ALKS

| 2.11.4. | “Transportlīdzekļa nopietna atteice” ir transportlīdzekļa jebkāda atteice (piem., elektriska, mehāniska), kas ietekmē ALKS spēju veikt DDT un arī ietekmētu manuālu transportlīdzekļa darbināšanu (piem., barošanas strāvas zudums, bremžu sistēmas atteice, pēkšņs spiediena zudums riepā). |
| --- | --- |

2.11.4.

“Transportlīdzekļa nopietna atteice” ir transportlīdzekļa jebkāda atteice (piem., elektriska, mehāniska), kas ietekmē ALKS

DDT

| 2.12. | “Pašpārbaude” ir integrēta funkcija, kas nepārtraukti pārbauda, vai ir atteice jebkurā sistēmā un sensoru sistēmas konstatēšanas diapazonā. |
| --- | --- |

2.12.

“Pašpārbaude” ir integrēta funkcija, kas nepārtraukti pārbauda, vai ir atteice jebkurā sistēmā un sensoru sistēmas konstatēšanas diapazonā.

| 2.13. | Vadītāja “dominēšana pār sistēmu” ir situācija, kad vadītājs iedarbojas uz vadības ierīci, šādai iedarbībai dominējot pār sistēmas veiktu garenvirziena vai šķērsvirziena vadību, kamēr sistēma joprojām ir aktīva. |
| --- | --- |

2.13.

Vadītāja “dominēšana pār sistēmu” ir situācija, kad vadītājs iedarbojas uz vadības ierīci, šādai iedarbībai dominējot pār sistēmas veiktu garenvirziena vai šķērsvirziena vadību, kamēr sistēma joprojām ir aktīva.

| 2.14. | “Dinamiskas vadīšanas uzdevums (DDT)” ir visu transportlīdzekļa garenvirziena un šķērsvirziena kustību vadība un izpilde. |
| --- | --- |

2.14.

“Dinamiskas vadīšanas uzdevums (DDT

| 2.15. | “Datu uzglabāšanas sistēma automatizētai vadīšanai (DSSAD)” iespējo ALKS un vadītāja-cilvēka mijiedarbību konstatēšanu. |
| --- | --- |

2.15.

“Datu uzglabāšanas sistēma automatizētai vadīšanai (DSSAD

ALKS

| 2.16. | “Sistēmas darbmūžs” ir laikposms, kurā ALKS sistēma ir pieejama transportlīdzeklī kā funkcija. |
| --- | --- |

2.16.

“Sistēmas darbmūžs” ir laikposms, kurā ALKS

| 2.17. | “Gadījumi” 8. punkta DSSAD noteikumu kontekstā ir sagaidāma notikuma vai incidenta darbība vai atgadījums, kad prasīta saglabāšana datu uzglabāšanas sistēmā. |
| --- | --- |

2.17.

“Gadījumi” 8. punkta DSSAD

| 2.18. | “R157 programmatūras identifikācijas numurs (R157 SWIN)” ir īpašs identifikators, ko definējis transportlīdzekļa ražotājs un kas reprezentē informāciju par tās elektroniskās vadības sistēmas, kura līdzdarbojas transportlīdzekļa attiecīgos raksturlielumos, kuri saistīti ar apstiprinājumu atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 157, programmatūru, kas saistīta ar tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

2.18.

“R157 programmatūras identifikācijas numurs (R157

| 2.19. | “Elektroniskā vadības sistēma” ir vienību kombinācija, kuras konstruētas līdzdarboties minētās automatizētās joslas saglabāšanas funkcijas izpildē, veicot datu elektronisku apstrādi. Šādas sistēmas, ko parasti vada programmatūra, ir būvētas no tādām diskrētām funkcionālām sastāvdaļām kā sensori, elektroniskie vadības bloki un izpildmehānismi, un tās savieno datu pārraides saites. Tās drīkst saturēt mehāniskus, elektropneimatiskus vai elektrohidrauliskus elementus. |
| --- | --- |

2.19.

“Elektroniskā vadības sistēma” ir vienību kombinācija, kuras konstruētas līdzdarboties minētās automatizētās joslas saglabāšanas funkcijas izpildē, veicot datu elektronisku apstrādi. Šādas sistēmas, ko parasti vada programmatūra, ir būvētas no tādām diskrētām funkcionālām sastāvdaļām kā sensori, elektroniskie vadības bloki un izpildmehānismi, un tās savieno datu pārraides saites. Tās drīkst saturēt mehāniskus, elektropneimatiskus vai elektrohidrauliskus elementus.

| 2.20. | “Programmatūra” ir elektroniskās vadības sistēmas daļa, kas sastāv no digitāliem datiem un instrukcijām. |
| --- | --- |

2.20.

“Programmatūra” ir elektroniskās vadības sistēmas daļa, kas sastāv no digitāliem datiem un instrukcijām.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz ALKS iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz ALKS

| 3.2. | Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros: |
| --- | --- |

3.2.

Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa aprakstu attiecībā uz 2.1.1. punktā minētajām pozīcijām kopā ar 4. pielikumā prasīto dokumentācijas paketi, kas dod piekļuvi ALKS pamatuzbūvei un līdzekļiem, ar kuriem tā saistīta ar citām transportlīdzekļa sistēmām vai ar kuriem tā tieši vada izejošos mainīgos. Norāda transportlīdzekļa tipu identificējošos numurus un/vai simbolus. |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa aprakstu attiecībā uz 2.1.1. punktā minētajām pozīcijām kopā ar 4. pielikumā prasīto dokumentācijas paketi, kas dod piekļuvi ALKS

| 3.3. | Apstiprināšanas testus veicošajam tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

3.3.

Apstiprināšanas testus veicošajam tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. līdz 9. punkta prasībām, transportlīdzeklim piešķir tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. līdz 9. punkta prasībām, transportlīdzeklim piešķir tipa apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru; tā pirmie divi cipari (pašlaik 00, kas atbilst 00. grozījumu sērijai, sākotnējai redakcijai) norāda grozījumu sēriju, kuri ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kuri šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma piešķiršanas dienai. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru; tā pirmie divi cipari (pašlaik 00, kas atbilst 00. grozījumu sērijai, sākotnējai redakcijai) norāda grozījumu sēriju, kuri ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kuri šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma piešķiršanas dienai. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

| 4.3. | Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikšanu vai anulēšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu un dokumentāciju, ko iesniedzis pieteikuma iesniedzējs un kuras formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm), vai kas ir salocīta līdz šim formātam, un kas ir pienācīgā mērogā vai elektroniskā formātā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikšanu vai anulēšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu un dokumentāciju, ko iesniedzis pieteikuma iesniedzējs un kuras formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm), vai kas ir salocīta līdz šim formātam, un kas ir pienācīgā mērogā vai elektroniskā formātā.

| 4.4. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek 2. pielikumā aprakstītajam paraugam atbilstošu starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kuru veido: |
| --- | --- |

4.4.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek 2. pielikumā aprakstītajam paraugam atbilstošu starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kuru veido:

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav obligāti jāatkārto; tādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav obligāti jāatkārto; tādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un papildu simbolus izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

| 4.6. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.6.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek iespējami tuvu transportlīdzekļa datu plāksnītei vai uz tās. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek iespējami tuvu transportlīdzekļa datu plāksnītei vai uz tās.

5.   SISTĒMAS DROŠĪBA UN BEZATTEICES REAKCIJA

| 5.1. | Vispārīgas prasības
  Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai (īpaši attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti saskaņā ar 5. pielikumu) notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

5.1.

Vispārīgas prasības

Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai (īpaši attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti saskaņā ar 5. pielikumu) notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

| 5.1.1. | Aktivizētai sistēmai jāveic DDT, jāpārvalda visas situācijas, tostarp atteices, un tā nedrīkst radīt nesaprātīgus riskus transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem.
  Aktivizēta sistēma nedrīkst izraisīt tādas sadursmes, kādas ir saprātīgi paredzamas un novēršamas. Ja no sadursmes var droši izvairīties, neizraisot citu sadursmi, no tās ir jāizvairās. Kad transportlīdzeklis ir iesaistīts konstatējamā sadursmē, transportlīdzeklim ir jāapstājas. |
| --- | --- |

5.1.1.

Aktivizētai sistēmai jāveic DDT

Aktivizēta sistēma nedrīkst izraisīt tādas sadursmes, kādas ir saprātīgi paredzamas un novēršamas. Ja no sadursmes var droši izvairīties, neizraisot citu sadursmi, no tās ir jāizvairās. Kad transportlīdzeklis ir iesaistīts konstatējamā sadursmē, transportlīdzeklim ir jāapstājas.

| 5.1.2. | Aktivizētai sistēmai izmantošanas valstī ir jāievēro satiksmes noteikumi saistībā ar DDT. |
| --- | --- |

5.1.2.

Aktivizētai sistēmai izmantošanas valstī ir jāievēro satiksmes noteikumi saistībā ar DDT

| 5.1.3. | Aktivizētai sistēmai ir jāvada sistēmas, kas vajadzīgas vadītāja atbalstam, jebkurā laikā atsākot manuālu vadību (piem., pretaizsvīšanas, vējstikla tīrītāji un gaismas). |
| --- | --- |

5.1.3.

Aktivizētai sistēmai ir jāvada sistēmas, kas vajadzīgas vadītāja atbalstam, jebkurā laikā atsākot manuālu vadību (piem., pretaizsvīšanas, vējstikla tīrītāji un gaismas).

| 5.1.4. | Pārņemšanas pieprasījums nedrīkst apdraudēt transportlīdzekļa braucēju vai citu ceļa lietotāju drošību. |
| --- | --- |

5.1.4.

Pārņemšanas pieprasījums nedrīkst apdraudēt transportlīdzekļa braucēju vai citu ceļa lietotāju drošību.

| 5.1.5. | Ja pārņemšanas fāzē vadītājs neatsāk DDT vadību, sistēmai ir jāizpilda minimāla riska manevrs. Minimālā riska manevra laikā sistēmai jāsamazina riski transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem. |
| --- | --- |

5.1.5.

Ja pārņemšanas fāzē vadītājs neatsāk DDT

| 5.1.6. | Sistēmai jāveic pašpārbaudes, lai konstatētu atteiču gadījumus un visu laiku apstiprinātu sistēmas veiktspēju (piem., sistēma pēc transportlīdzekļa iedarbināšanas vismaz vienreiz ir konstatējusi objektu tādā attālumā, kas ir tāds pats vai lielāks nekā saskaņā ar 7.1. punktu deklarētais konstatēšanas diapazons). |
| --- | --- |

5.1.6.

Sistēmai jāveic pašpārbaudes, lai konstatētu atteiču gadījumus un visu laiku apstiprinātu sistēmas veiktspēju (piem., sistēma pēc transportlīdzekļa iedarbināšanas vismaz vienreiz ir konstatējusi objektu tādā attālumā, kas ir tāds pats vai lielāks nekā saskaņā ar 7.1. punktu deklarētais konstatēšanas diapazons).

| 5.1.7. | Sistēmas efektivitāti nedrīkst negatīvi neietekmēt magnētiskie vai elektriskie lauki. To pierāda ar atbilstību ANO Noteikumu Nr. 10 05. vai jaunākas sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

5.1.7.

Sistēmas efektivitāti nedrīkst negatīvi neietekmēt magnētiskie vai elektriskie lauki. To pierāda ar atbilstību ANO Noteikumu Nr. 10 05. vai jaunākas sērijas grozījumiem.

| 5.1.8. | Ražotājam jāveic pasākumi, lai nodrošinātos pret saprātīgi paredzamu nepareizu izmantošanu no vadītāja puses un neatļautu iejaukšanos sistēmā. |
| --- | --- |

5.1.8.

Ražotājam jāveic pasākumi, lai nodrošinātos pret saprātīgi paredzamu nepareizu izmantošanu no vadītāja puses un neatļautu iejaukšanos sistēmā.

| 5.1.9. | Ja sistēma vairs nevar atbilst šo noteikumu prasībām, sistēma nedrīkst būt aktivizējama.
  Ražotājam jādeklarē un jāīsteno process, lai visu darbmūžu pārvaldītu ALKS sistēmas drošību un nepārtrauktu atbilstību. |
| --- | --- |

5.1.9.

Ja sistēma vairs nevar atbilst šo noteikumu prasībām, sistēma nedrīkst būt aktivizējama.

Ražotājam jādeklarē un jāīsteno process, lai visu darbmūžu pārvaldītu ALKS sistēmas drošību un nepārtrauktu atbilstību.

ALKS

| 5.2. | Dinamiskas vadīšanas uzdevums
  Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai (īpaši attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti saskaņā ar 5. pielikumu) notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

5.2.

Dinamiskas vadīšanas uzdevums

Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai (īpaši attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti saskaņā ar 5. pielikumu) notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

| 5.2.1. | Aktivizētai sistēmai jānotur transportlīdzeklis tā kustības joslā un jānodrošina, ka transportlīdzeklis nešķērso nevienu joslas apzīmējumu (priekšējās riepas ārmala pret joslas apzīmējuma ārmalu). Sistēmai jācenšas turēt transportlīdzekli šķērseniski stabilā stāvoklī kustības joslā, lai nemulsinātu citus ceļa lietotājus. |
| --- | --- |

5.2.1.

Aktivizētai sistēmai jānotur transportlīdzeklis tā kustības joslā un jānodrošina, ka transportlīdzeklis nešķērso nevienu joslas apzīmējumu (priekšējās riepas ārmala pret joslas apzīmējuma ārmalu). Sistēmai jācenšas turēt transportlīdzekli šķērseniski stabilā stāvoklī kustības joslā, lai nemulsinātu citus ceļa lietotājus.

| 5.2.2. | Aktivizētai sistēmai ir jākonstatē līdzās blakus braucošs transportlīdzeklis, kā noteikts 7.1.2. punktā, un, ja nepieciešams, pienācīgi jāpielāgo ātrums un/vai transportlīdzekļa šķērseniskā pozīcija savā joslā. |
| --- | --- |

5.2.2.

Aktivizētai sistēmai ir jākonstatē līdzās blakus braucošs transportlīdzeklis, kā noteikts 7.1.2. punktā, un, ja nepieciešams, pienācīgi jāpielāgo ātrums un/vai transportlīdzekļa šķērseniskā pozīcija savā joslā.

| 5.2.3. | Aktivizētai sistēmai jāvada transportlīdzekļa ātrums. |
| --- | --- |

5.2.3.

Aktivizētai sistēmai jāvada transportlīdzekļa ātrums.

| 5.2.3.1. | Maksimālais ātrums, līdz kādam pieļaujama sistēmas darbība, ir 60 km/h. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Maksimālais ātrums, līdz kādam pieļaujama sistēmas darbība, ir 60 km/h.

| 5.2.3.2. | Aktivizētai sistēmai jāpielāgo transportlīdzekļa ātrums infrastruktūras un vides apstākļiem (piem., mazs līkuma rādiuss, nejauki laika apstākļi). |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Aktivizētai sistēmai jāpielāgo transportlīdzekļa ātrums infrastruktūras un vides apstākļiem (piem., mazs līkuma rādiuss, nejauki laika apstākļi).

| 5.2.3.3. | Aktivizētai sistēmai jākonstatē attālums līdz nākamajam transportlīdzeklim priekšā, kā noteikts 7.1.1. punktā, un jāpielāgo transportlīdzekļa ātrums, lai izvairītos no sadursmes.
  Kamēr ALKS transportlīdzeklis nav nekustīgs, sistēmai jāpielāgo ātrums, lai ieturētu tādu distanci līdz tajā pašā joslā priekšā esošajam transportlīdzeklim, kas ir vienāda ar minimālo sekošanas distanci vai lielāka par to.
  Ja citu ceļa lietotāju dēļ (piem., joslā iegriežas cits transportlīdzeklis, priekšā esošais transportlīdzeklis palēnina gaitu utt.) minimālā laika atstarpe īslaicīgi nevar tikt ievērota, transportlīdzeklim pie nākamās iespējas atkārtoti jāatgūst minimālā sekošanas distance bez jebkādas spējas bremzēšanas, ja vien nekļūst nepieciešams avārijas manevrs.
  Minimālo sekošanas distanci aprēķina pēc formulas:
  dmin = vALKS* tfront,
  kur:







  dmin | = | minimālā sekošanas distance |
| --- | --- | --- | --- |
| vALKS | = | ALKS transportlīdzekļa dotais ātrums, m/s |
| tfront | = | minimālā laika atstarpe sekundēs starp ALKS transportlīdzekli un priekšā esošo transportlīdzekli, kā noteikts turpmāk tabulā: |

5.2.3.3.

Aktivizētai sistēmai jākonstatē attālums līdz nākamajam transportlīdzeklim priekšā, kā noteikts 7.1.1. punktā, un jāpielāgo transportlīdzekļa ātrums, lai izvairītos no sadursmes.

Kamēr ALKS transportlīdzeklis nav nekustīgs, sistēmai jāpielāgo ātrums, lai ieturētu tādu distanci līdz tajā pašā joslā priekšā esošajam transportlīdzeklim, kas ir vienāda ar minimālo sekošanas distanci vai lielāka par to.

ALKS

Ja citu ceļa lietotāju dēļ (piem., joslā iegriežas cits transportlīdzeklis, priekšā esošais transportlīdzeklis palēnina gaitu utt.) minimālā laika atstarpe īslaicīgi nevar tikt ievērota, transportlīdzeklim pie nākamās iespējas atkārtoti jāatgūst minimālā sekošanas distance bez jebkādas spējas bremzēšanas, ja vien nekļūst nepieciešams avārijas manevrs.

Minimālo sekošanas distanci aprēķina pēc formulas:

dmin = vALKS* tfront,

min

ALKS

front

kur:

dmin

min

=

minimālā sekošanas distance

vALKS

ALKS

=

ALKS transportlīdzekļa dotais ātrums, m/s

ALKS

tfront

front

=

minimālā laika atstarpe sekundēs starp ALKS transportlīdzekli un priekšā esošo transportlīdzekli, kā noteikts turpmāk tabulā:

ALKS

| ALKS transportlīdzekļa dotais ātrums | Minimālā laika atstarpe | Minimālā sekošanas distance |
| --- | --- | --- |
| (km/h) | (m/s) | (s) | (m) |
| 7,2 | 2,0 | 1,0 | 2,0 |
| 10 | 2,78 | 1,1 | 3,1 |
| 20 | 5,56 | 1,2 | 6,7 |
| 30 | 8,33 | 1,3 | 10,8 |
| 40 | 11,11 | 1,4 | 15,6 |
| 50 | 13,89 | 1,5 | 20,8 |
| 60 | 16,67 | 1,6 | 26,7 |

ALKS transportlīdzekļa dotais ātrums

ALKS transportlīdzekļa dotais ātrums

Minimālā laika atstarpe

Minimālā laika atstarpe

Minimālā sekošanas distance

Minimālā sekošanas distance

(km/h)

(m/s)

(s)

(m)

7,2

2,0

1,0

2,0

10

2,78

1,1

3,1

20

5,56

1,2

6,7

30

8,33

1,3

10,8

40

11,11

1,4

15,6

50

13,89

1,5

20,8

60

16,67

1,6

26,7

Tabulā neminētām ātruma vērtībām piemēro lineāro interpolāciju.

Neatkarīgi no rezultāta, kas iegūts ar iepriekš doto formulu, pie dotajiem ātrumiem, kas ir mazāki nekā 2 m/s, minimālā sekošanas distance nekad nedrīkst būt mazāka kā 2 m.

| 5.2.4. | Aktivizētai sistēmai jāspēj pilnībā apstādināt transportlīdzekli aiz stāvoša transportlīdzekļa, stāvoša ceļa lietotāja vai bloķētas kustības joslas, lai izvairītos no sadursmes. Tam jābūt nodrošinātam līdz sistēmas maksimālajam funkcionālajam ātrumam. |
| --- | --- |

5.2.4.

Aktivizētai sistēmai jāspēj pilnībā apstādināt transportlīdzekli aiz stāvoša transportlīdzekļa, stāvoša ceļa lietotāja vai bloķētas kustības joslas, lai izvairītos no sadursmes. Tam jābūt nodrošinātam līdz sistēmas maksimālajam funkcionālajam ātrumam.

| 5.2.5. | Aktivizētai sistēmai jākonstatē sadursmes risks, īpaši ar citu ceļa lietotāju priekšā vai blakus transportlīdzeklim, priekšā braucošajam transportlīdzeklim palēninot gaitu, citam transportlīdzeklim strauji iebraucot joslā vai pēkšņi parādoties šķērslim, un automātiski jāveic piemēroti manevri, lai samazinātu risku transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem.
  Apstākļos, kas nav norādīti 5.2.4. vai 5.2.5. punktā vai tā apakšpunktos, tas jānodrošina vismaz tādā līmenī, kādā riskus varētu samazināt kompetents un uzmanīgs vadītājs-cilvēks. To pierāda atbilstoši 4. pielikumam veicamajā novērtējumā un ievērojot 4. pielikuma 3. papildinājumā dotās norādes. |
| --- | --- |

5.2.5.

Aktivizētai sistēmai jākonstatē sadursmes risks, īpaši ar citu ceļa lietotāju priekšā vai blakus transportlīdzeklim, priekšā braucošajam transportlīdzeklim palēninot gaitu, citam transportlīdzeklim strauji iebraucot joslā vai pēkšņi parādoties šķērslim, un automātiski jāveic piemēroti manevri, lai samazinātu risku transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem.

Apstākļos, kas nav norādīti 5.2.4. vai 5.2.5. punktā vai tā apakšpunktos, tas jānodrošina vismaz tādā līmenī, kādā riskus varētu samazināt kompetents un uzmanīgs vadītājs-cilvēks. To pierāda atbilstoši 4. pielikumam veicamajā novērtējumā un ievērojot 4. pielikuma 3. papildinājumā dotās norādes.

| 5.2.5.1. | Aktivizētai sistēmai jānovērš sadursme ar priekšā braucošo transportlīdzekli, kas palēnina gaitu ar pilnu bremžu veiktspēju, ja minimālā sekošanas distance nav pārāk maza; ALKS transportlīdzeklis pie dotā ātruma pielāgotos priekšā braucošajam transportlīdzeklim, tāpēc ka šis priekšā braucošais transportlīdzeklis ir veicis strauju iebraukšanas joslā manevru. |
| --- | --- |

5.2.5.1.

Aktivizētai sistēmai jānovērš sadursme ar priekšā braucošo transportlīdzekli, kas palēnina gaitu ar pilnu bremžu veiktspēju, ja minimālā sekošanas distance nav pārāk maza; ALKS

| 5.2.5.2. | Aktivizētai sistēmai jānovērš sadursme ar joslā strauji iebraucošu transportlīdzekli:






  a) | ar nosacījumu, ka joslā strauji iebraucošais transportlīdzeklis saglabā savu garenvirziena ātrumu, kas ir mazāks nekā ALKS transportlīdzekļa garenvirziena ātrums, un |
| --- | --- | --- |

5.2.5.2.

Aktivizētai sistēmai jānovērš sadursme ar joslā strauji iebraucošu transportlīdzekli:

a)

ar nosacījumu, ka joslā strauji iebraucošais transportlīdzeklis saglabā savu garenvirziena ātrumu, kas ir mazāks nekā ALKS transportlīdzekļa garenvirziena ātrums, un

ALKS

| b) | ar nosacījumu, ka joslā strauji iebraucošā transportlīdzekļa šķērseniskais pārvietojums bijis redzams vismaz 0,72 sekundes, pirms sasniegts TTCLaneIntrusion atskaites punkts; |
| --- | --- |

b)

ar nosacījumu, ka joslā strauji iebraucošā transportlīdzekļa šķērseniskais pārvietojums bijis redzams vismaz 0,72 sekundes, pirms sasniegts TTCLaneIntrusion atskaites punkts;

TTCLaneIntrusion

| c) | kad distance starp transportlīdzekļa priekšpusi un joslā strauji iebraucošā transportlīdzekļa aizmuguri atbilst TTC, kas aprēķināts pēc šādas formulas:





  kur:







  Vrel | = | abu transportlīdzekļu ātrumu relatīvā starpība, kas ir pozitīva, ja transportlīdzeklis brauc ātrāk nekā joslā iebraucošais transportlīdzeklis; |
| --- | --- | --- | --- |
| TTCLaneIntrusion | = | TTC vērtība, kad iebraucošā transportlīdzekļa priekšējā, joslas marķējumiem tuvākā riteņa riepas ārmala šķērso līniju 0,3 m aiz tās joslas redzamā marķējuma ārējās malas, kurā nonāk iebraucošais transportlīdzeklis. |

c)

kad distance starp transportlīdzekļa priekšpusi un joslā strauji iebraucošā transportlīdzekļa aizmuguri atbilst TTC, kas aprēķināts pēc šādas formulas:

TTC

Image 15

kur:

Vrel

=

abu transportlīdzekļu ātrumu relatīvā starpība, kas ir pozitīva, ja transportlīdzeklis brauc ātrāk nekā joslā iebraucošais transportlīdzeklis;

TTCLaneIntrusion

LaneIntrusion

=

TTC vērtība, kad iebraucošā transportlīdzekļa priekšējā, joslas marķējumiem tuvākā riteņa riepas ārmala šķērso līniju 0,3 m aiz tās joslas redzamā marķējuma ārējās malas, kurā nonāk iebraucošais transportlīdzeklis.

TTC

| 5.2.5.3. | Aktivizētai sistēmai jānovērš sadursme ar redzamu, brauktuvi šķērsojošu gājēju transportlīdzekļa priekšā.
  Scenārijā ar redzamu, brauktuvi šķērsojošu gājēju, kura kustības ātruma šķērseniskā komponente nav lielākā kā 5 km/h, kad sagaidāmais trieciena punkts ir nobīdīts par ne vairāk kā 0,2 m attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, aktivizētai ALKS jānovērš sadursme ātrumos līdz sistēmas maksimālajam funkcionālajam ātrumam. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

Aktivizētai sistēmai jānovērš sadursme ar redzamu, brauktuvi šķērsojošu gājēju transportlīdzekļa priekšā.

Scenārijā ar redzamu, brauktuvi šķērsojošu gājēju, kura kustības ātruma šķērseniskā komponente nav lielākā kā 5 km/h, kad sagaidāmais trieciena punkts ir nobīdīts par ne vairāk kā 0,2 m attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, aktivizētai ALKS jānovērš sadursme ātrumos līdz sistēmas maksimālajam funkcionālajam ātrumam.

ALKS

| 5.2.5.4. | Tiek atzīts, ka 5.2.5. punkta prasības izpildi var nebūt iespējams pilnībā panākt apstākļos, kas atšķiras no iepriekš aprakstītajiem. Tomēr šajos citos apstākļos sistēma nedrīkst deaktivizēties vai nepamatoti mainīt vadības stratēģiju. To pierāda saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu. |
| --- | --- |

5.2.5.4.

Tiek atzīts, ka 5.2.5. punkta prasības izpildi var nebūt iespējams pilnībā panākt apstākļos, kas atšķiras no iepriekš aprakstītajiem. Tomēr šajos citos apstākļos sistēma nedrīkst deaktivizēties vai nepamatoti mainīt vadības stratēģiju. To pierāda saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu.

| 5.3. | Avārijas manevrs (EM)
  Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

5.3.

Avārijas manevrs (EM

Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

| 5.3.1. | Avārijas manevrs jāizpilda nenovēršamas sadursmes riska gadījumā. |
| --- | --- |

5.3.1.

Avārijas manevrs jāizpilda nenovēršamas sadursmes riska gadījumā.

| 5.3.1.1. | Jebkādu sistēmas pieprasījumu par garenvirziena palēninājumu, kas ir lielāks nekā 5,0 m/s2, uzskata par EM. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Jebkādu sistēmas pieprasījumu par garenvirziena palēninājumu, kas ir lielāks nekā 5,0 m/s2

EM

| 5.3.2. | Šajā manevrā transportlīdzekļa gaita jāpalēnina pat ar pilnu bremzēšanas veiktspēju, ja nepieciešams, un/vai jāveic automātisks izvairīšanās manevrs, ja tas ir piemērots.
  Ja sistēmas bremzēšanas vai stūrēšanas veiktspēju ietekmē atteices, manevrs jāveic, ņemot vērā atlikušo veiktspēju.
  Izvairīšanās manevra laikā ALKS transportlīdzeklis nedrīkst šķērsot joslas marķējumu (priekšējās riepas ārmala pret joslas marķējuma ārmalu).
  Pēc izvairīšanās manevra transportlīdzeklim jātiecas atgūt stabilu pozīciju. |
| --- | --- |

5.3.2.

Šajā manevrā transportlīdzekļa gaita jāpalēnina pat ar pilnu bremzēšanas veiktspēju, ja nepieciešams, un/vai jāveic automātisks izvairīšanās manevrs, ja tas ir piemērots.

Ja sistēmas bremzēšanas vai stūrēšanas veiktspēju ietekmē atteices, manevrs jāveic, ņemot vērā atlikušo veiktspēju.

Izvairīšanās manevra laikā ALKS transportlīdzeklis nedrīkst šķērsot joslas marķējumu (priekšējās riepas ārmala pret joslas marķējuma ārmalu).

ALKS

Pēc izvairīšanās manevra transportlīdzeklim jātiecas atgūt stabilu pozīciju.

| 5.3.3. | Avārijas manevrs nedrīkst tikt pārtraukts, ja vien nav zudis nenovēršamas sadursmes risks vai vadītājs nav deaktivējis sistēmu. |
| --- | --- |

5.3.3.

Avārijas manevrs nedrīkst tikt pārtraukts, ja vien nav zudis nenovēršamas sadursmes risks vai vadītājs nav deaktivējis sistēmu.

| 5.3.3.1. | Sistēmai jāturpina darboties pēc avārijas manevra pabeigšanas. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Sistēmai jāturpina darboties pēc avārijas manevra pabeigšanas.

| 5.3.3.2. | Ja avārijas manevra rezultātā transportlīdzeklis apstājas, jātiek ģenerētam avārijas brīdinājuma gaismas signāla aktivizēšanas signālam. Ja transportlīdzeklis automātiski atsāk kustību, automātiski jātiek ģenerētam avārijas brīdinājuma gaismas signāla deaktivēšanas signālam. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Ja avārijas manevra rezultātā transportlīdzeklis apstājas, jātiek ģenerētam avārijas brīdinājuma gaismas signāla aktivizēšanas signālam. Ja transportlīdzeklis automātiski atsāk kustību, automātiski jātiek ģenerētam avārijas brīdinājuma gaismas signāla deaktivēšanas signālam.

| 5.3.4. | Transportlīdzeklim jāīsteno avārijas bremzēšanu norādošs loģisks signāls, kā noteikts ANO Noteikumos Nr. 13-H. |
| --- | --- |

5.3.4.

Transportlīdzeklim jāīsteno avārijas bremzēšanu norādošs loģisks signāls, kā noteikts ANO Noteikumos Nr. 13-H.

| 5.4. | Pārņemšanas pieprasījums un sistēmas darbība pārņemšanas fāzes laikā
  Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai (īpaši attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti saskaņā ar 5. pielikumu) notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

5.4.

Pārņemšanas pieprasījums un sistēmas darbība pārņemšanas fāzes laikā

Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai (īpaši attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti saskaņā ar 5. pielikumu) notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

| 5.4.1. | Aktivizētai sistēmai jāatpazīst visas situācijas, kurās tai vadība jānodod atpakaļ vadītājam.
  Transportlīdzekļa ražotājam jādeklarē un 4. pielikumā noteiktajā dokumentācijas paketē jāiekļauj situāciju veidi, kurās transportlīdzeklim jāģenerē pārņemšanas pieprasījums vadītājam. |
| --- | --- |

5.4.1.

Aktivizētai sistēmai jāatpazīst visas situācijas, kurās tai vadība jānodod atpakaļ vadītājam.

Transportlīdzekļa ražotājam jādeklarē un 4. pielikumā noteiktajā dokumentācijas paketē jāiekļauj situāciju veidi, kurās transportlīdzeklim jāģenerē pārņemšanas pieprasījums vadītājam.

| 5.4.2. | Pārņemšanas pieprasījuma ierosināšanai ir jābūt tādai, ka ir nodrošināts pietiekams laiks drošai pārejai uz manuālu vadīšanu. |
| --- | --- |

5.4.2.

Pārņemšanas pieprasījuma ierosināšanai ir jābūt tādai, ka ir nodrošināts pietiekams laiks drošai pārejai uz manuālu vadīšanu.

| 5.4.2.1. | Plānota notikuma gadījumā, kad tam vajadzētu novērst ALKS darbības turpināšanu, pārņemšanas pieprasījumam jātiek dotam pietiekami agri, lai nodrošinātu, ka ar minimālā riska manevru transportlīdzeklis tiktu apturēts pirms plānotā notikuma iestāšanās, ja vadītājs nepārņemtu vadību. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Plānota notikuma gadījumā, kad tam vajadzētu novērst ALKS

| 5.4.2.2. | Neplānota notikuma gadījumā pārņemšanas pieprasījumam jātiek dotam pēc konstatācijas. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Neplānota notikuma gadījumā pārņemšanas pieprasījumam jātiek dotam pēc konstatācijas.

| 5.4.2.3 | Notiekot jebkādai atteicei, kas ietekmē sistēmas darbību, sistēmai nekavējoties jāierosina pārņemšanas pieprasījums, līdzko tā konstatēta. |
| --- | --- |

5.4.2.3

Notiekot jebkādai atteicei, kas ietekmē sistēmas darbību, sistēmai nekavējoties jāierosina pārņemšanas pieprasījums, līdzko tā konstatēta.

| 5.4.3. | Pārņemšanas fāzē sistēmai jāturpina darboties. Sistēma drīkst samazināt transportlīdzekļa ātrumu, lai nodrošinātu tā drošu darbību, bet tā nedrīkst to apstādināt, ja vien to neprasa situācija (piem., transportlīdzekļu vai šķēršļu dēļ, kas atrodas transportlīdzekļa kustības trajektorijā) vai kad to izraisa haptisks brīdinājums saskaņā ar 6.4.1. punktu ātrumā, kas mazāks nekā 20 km/h. |
| --- | --- |

5.4.3.

Pārņemšanas fāzē sistēmai jāturpina darboties. Sistēma drīkst samazināt transportlīdzekļa ātrumu, lai nodrošinātu tā drošu darbību, bet tā nedrīkst to apstādināt, ja vien to neprasa situācija (piem., transportlīdzekļu vai šķēršļu dēļ, kas atrodas transportlīdzekļa kustības trajektorijā) vai kad to izraisa haptisks brīdinājums saskaņā ar 6.4.1. punktu ātrumā, kas mazāks nekā 20 km/h.

| 5.4.3.1. | Kad apstājies, transportlīdzeklis drīkst palikt šādā stāvoklī un tam 5 s laikā jāģenerē signāls avārijas brīdinājuma gaismas signāla aktivizēšanai. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Kad apstājies, transportlīdzeklis drīkst palikt šādā stāvoklī un tam 5 s laikā jāģenerē signāls avārijas brīdinājuma gaismas signāla aktivizēšanai.

| 5.4.3.2. | Pārņemšanas fāzē pārņemšanas pieprasījumam jāintensificējas ne vēlāk kā 4 s pēc pārņemšanas pieprasījuma sākuma. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Pārņemšanas fāzē pārņemšanas pieprasījumam jāintensificējas ne vēlāk kā 4 s pēc pārņemšanas pieprasījuma sākuma.

| 5.4.4. | Pārņemšanas pieprasījumam jābeidzas tikai tad, kad sistēma ir deaktivizēta vai ir uzsākts minimāla riska manevrs. |
| --- | --- |

5.4.4.

Pārņemšanas pieprasījumam jābeidzas tikai tad, kad sistēma ir deaktivizēta vai ir uzsākts minimāla riska manevrs.

| 5.4.4.1. | Ja vadītājs nereaģē uz pārņemšanas pieprasījumu, deaktivizējot sistēmu (kā aprakstīts vai nu 6.2.4., vai 6.2.5. punktā), ne agrāk kā 10 s pēc pārņemšanas pieprasījuma sākuma jāsākas minimāla riska manevram. |
| --- | --- |

5.4.4.1.

Ja vadītājs nereaģē uz pārņemšanas pieprasījumu, deaktivizējot sistēmu (kā aprakstīts vai nu 6.2.4., vai 6.2.5. punktā), ne agrāk kā 10 s pēc pārņemšanas pieprasījuma sākuma jāsākas minimāla riska manevram.

| 5.4.4.1.1. | Neatkarīgi no 5.4.4.1. punkta minimāla riska manevrs drīkst tikt uzsākts nekavējoties, notiekot ALKS vai transportlīdzekļa nopietnai atteicei.

  ALKS vai transportlīdzekļa nopietnas atteices gadījumā ALKS var vairs nespēt izpildīt šo noteikumu prasības, bet tai jātiecas iespējot vadības drošu pāreju atpakaļ vadītājam. |
| --- | --- |

5.4.4.1.1.

Neatkarīgi no 5.4.4.1. punkta minimāla riska manevrs drīkst tikt uzsākts nekavējoties, notiekot ALKS

ALKS vai transportlīdzekļa nopietnas atteices gadījumā ALKS var vairs nespēt izpildīt šo noteikumu prasības, bet tai jātiecas iespējot vadības drošu pāreju atpakaļ vadītājam.

ALKS

ALKS

| 5.4.4.1.2. | Ražotājam jādeklarē transportlīdzekļa nopietnās atteices un ALKS nopietnās atteices, kas liks ALKS nekavējoties iniciēt MRM. |
| --- | --- |

5.4.4.1.2.

Ražotājam jādeklarē transportlīdzekļa nopietnās atteices un ALKS

ALKS

| 5.5. | Minimāla riska manevrs (MRM)
  Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai (īpaši attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti saskaņā ar 5. pielikumu) notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

5.5.

Minimāla riska manevrs (MRM)

Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai (īpaši attiecībā uz apstākļiem, kas nav testēti saskaņā ar 5. pielikumu) notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

| 5.5.1. | Minimāla riska manevra laikā transportlīdzekļa gaita jāpalēnina joslas robežās vai, ja joslas marķējumi nav redzami, tam jāsaglabā pienācīga trajektorija, ņemot vērā apkārtējo satiksmi un ceļu infrastruktūru, nolūkā panākt palēninājuma pieprasījumu, kas nav lielāks kā 4,0 m/s2.
  Lielākas palēninājuma pieprasījuma vērtības ir pieļaujamas īsos laikposmos, piem., kā haptisks brīdinājums vadītāja uzmanības pievēršanai vai ALKS vai transportlīdzekļa nopietnas atteices gadījumā.
  Turklāt līdz ar minimāla riska manevra sākumu jāģenerē avārijas brīdinājuma gaismas signāla aktivizācijas signāls. |
| --- | --- |

5.5.1.

Minimāla riska manevra laikā transportlīdzekļa gaita jāpalēnina joslas robežās vai, ja joslas marķējumi nav redzami, tam jāsaglabā pienācīga trajektorija, ņemot vērā apkārtējo satiksmi un ceļu infrastruktūru, nolūkā panākt palēninājuma pieprasījumu, kas nav lielāks kā 4,0 m/s2

Lielākas palēninājuma pieprasījuma vērtības ir pieļaujamas īsos laikposmos, piem., kā haptisks brīdinājums vadītāja uzmanības pievēršanai vai ALKS vai transportlīdzekļa nopietnas atteices gadījumā.

ALKS

Turklāt līdz ar minimāla riska manevra sākumu jāģenerē avārijas brīdinājuma gaismas signāla aktivizācijas signāls.

| 5.5.2. | Minimāla riska manevram jāapstādina transportlīdzeklis, ja vien vadītājs nedeaktivizē sistēmu manevra laikā. |
| --- | --- |

5.5.2.

Minimāla riska manevram jāapstādina transportlīdzeklis, ja vien vadītājs nedeaktivizē sistēmu manevra laikā.

| 5.5.3. | Minimāla riska manevrs drīkst tikt pārtraukts tikai tad, kad sistēma ir deaktivizēta vai sistēma ir apstādinājusi transportlīdzekli. |
| --- | --- |

5.5.3.

Minimāla riska manevrs drīkst tikt pārtraukts tikai tad, kad sistēma ir deaktivizēta vai sistēma ir apstādinājusi transportlīdzekli.

| 5.5.4. | Sistēmai jābūt deaktivizētai jebkāda minimāla riska manevra beigās.
  Avārijas brīdinājuma gaismas signālam jāpaliek aktivizētam, ja vien tas netiek deaktivizēts manuāli, un transportlīdzeklis pēc stāvēšanas nedrīkst izkustēties bez manuālas iedarbības. |
| --- | --- |

5.5.4.

Sistēmai jābūt deaktivizētai jebkāda minimāla riska manevra beigās.

Avārijas brīdinājuma gaismas signālam jāpaliek aktivizētam, ja vien tas netiek deaktivizēts manuāli, un transportlīdzeklis pēc stāvēšanas nedrīkst izkustēties bez manuālas iedarbības.

| 5.5.5. | Sistēmas atkārtotai aktivizēšanai pēc jebkāda minimālā riska manevra beigām jābūt iespējamai tikai pēc katra jauna motora iedarbināšanas/darbības cikla. |
| --- | --- |

5.5.5.

Sistēmas atkārtotai aktivizēšanai pēc jebkāda minimālā riska manevra beigām jābūt iespējamai tikai pēc katra jauna motora iedarbināšanas/darbības cikla.

6.   CILVĒKA–MAŠĪNAS SASKARNE / INFORMĀCIJA OPERATORAM

| 6.1. | Vadītāja pieejamības atpazīšanas sistēma
  Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

6.1.

Vadītāja pieejamības atpazīšanas sistēma

Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

| 6.1.1. | Sistēmā jābūt vadītāja pieejamības atpazīšanas sistēmai.
  Vadītāja pieejamības atpazīšanas sistēmai jākonstatē, vai vadītājs atrodas vadītāja vietā, vai vadītāja drošības josta ir aizsprādzēta un vai vadītājs ir pieejams, lai pārņemtu vadīšanas uzdevumu. |
| --- | --- |

6.1.1.

Sistēmā jābūt vadītāja pieejamības atpazīšanas sistēmai.

Vadītāja pieejamības atpazīšanas sistēmai jākonstatē, vai vadītājs atrodas vadītāja vietā, vai vadītāja drošības josta ir aizsprādzēta un vai vadītājs ir pieejams, lai pārņemtu vadīšanas uzdevumu.

| 6.1.2 | Vadītāja klātbūtne
  Pārņemšanas pieprasījums jāierosina saskaņā ar 5.4. punktu, ja izpildās kāds no šādiem nosacījumiem:






  a) | tiek konstatēts, ka vadītājs neatrodas sēdeklī ilgāk kā vienu sekundi; vai |
| --- | --- | --- |

6.1.2

Vadītāja klātbūtne

Pārņemšanas pieprasījums jāierosina saskaņā ar 5.4. punktu, ja izpildās kāds no šādiem nosacījumiem:

a)

tiek konstatēts, ka vadītājs neatrodas sēdeklī ilgāk kā vienu sekundi; vai

| b) | vadītāja drošības josta ir atsprādzēta. |
| --- | --- |

b)

vadītāja drošības josta ir atsprādzēta.

Pārņemšanas pieprasījuma akustiskā brīdinājuma vietā drīkst izmantot drošības jostas atgādinājuma otrā līmeņa brīdinājumu saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 16.

| 6.1.3. | Vadītāja pieejamība
  Sistēmai, pārraugot vadītāju, ir jākonstatē, vai vadītājs ir pieejams un atrodas piemērotā vadīšanas pozīcijā, lai reaģētu uz pārņemšanas pieprasījumu.
  Ražotājam jāpierāda tehniskajam dienestam transportlīdzekļa spēja konstatēt, ka vadītājs ir pieejams, lai pārņemtu vadīšanas uzdevumu. |
| --- | --- |

6.1.3.

Vadītāja pieejamība

Sistēmai, pārraugot vadītāju, ir jākonstatē, vai vadītājs ir pieejams un atrodas piemērotā vadīšanas pozīcijā, lai reaģētu uz pārņemšanas pieprasījumu.

Ražotājam jāpierāda tehniskajam dienestam transportlīdzekļa spēja konstatēt, ka vadītājs ir pieejams, lai pārņemtu vadīšanas uzdevumu.

| 6.1.3.1. | Vadītāja pieejamības pieņēmuma kritēriji
  Vadītāju uzskata par nepieejamu, ja vien vismaz pēc diviem pieejamības kritērijiem (piem., iedarbība uz tikai vadītāja rīcībā esošu transportlīdzekļa vadības ierīci, acu mirkšķināšana, acu aizvēršana, apzināta galvas vai ķermeņa kustība) nav atsevišķi noteikts, ka vadītājs ir pieejams pēdējo 30 sekunžu laikā.
  Sistēma jebkurā laikā drīkst uzskatīt, ka vadītājs nav pieejams.
  Līdzko vadītājs tiek uzskatīts par nepieejamu vai var tikt pārraudzīti mazāk nekā divi pieejamības kritēriji, sistēmai nekavējoties jānodrošina nepārprotams brīdinājums, līdz tiek konstatētas atbilstošas vadītāja darbības vai līdz tiek ierosināts pārņemšanas pieprasījums. Vēlākais 15 s pēc šāda brīdinājuma uzsākšanas saskaņā ar 5.4. punktu jātiek ierosinātam pārņemšanas pieprasījumam.
  Ražotājs ar dokumentētiem pierādījumiem nodrošina pieejamības kritēriju skaita un kombināciju pamatojumu, īpaši saistībā ar attiecīgo laika intervālu. Tomēr pieejamības kritērijiem vajadzīgais laika intervāls nedrīkst pārsniegt 30 sekundes. To pierāda ražotājs un saskaņā ar 4. pielikumu novērtē tehniskais dienests. |
| --- | --- |

6.1.3.1.

Vadītāja pieejamības pieņēmuma kritēriji

Vadītāju uzskata par nepieejamu, ja vien vismaz pēc diviem pieejamības kritērijiem (piem., iedarbība uz tikai vadītāja rīcībā esošu transportlīdzekļa vadības ierīci, acu mirkšķināšana, acu aizvēršana, apzināta galvas vai ķermeņa kustība) nav atsevišķi noteikts, ka vadītājs ir pieejams pēdējo 30 sekunžu laikā.

Sistēma jebkurā laikā drīkst uzskatīt, ka vadītājs nav pieejams.

Līdzko vadītājs tiek uzskatīts par nepieejamu vai var tikt pārraudzīti mazāk nekā divi pieejamības kritēriji, sistēmai nekavējoties jānodrošina nepārprotams brīdinājums, līdz tiek konstatētas atbilstošas vadītāja darbības vai līdz tiek ierosināts pārņemšanas pieprasījums. Vēlākais 15 s pēc šāda brīdinājuma uzsākšanas saskaņā ar 5.4. punktu jātiek ierosinātam pārņemšanas pieprasījumam.

Ražotājs ar dokumentētiem pierādījumiem nodrošina pieejamības kritēriju skaita un kombināciju pamatojumu, īpaši saistībā ar attiecīgo laika intervālu. Tomēr pieejamības kritērijiem vajadzīgais laika intervāls nedrīkst pārsniegt 30 sekundes. To pierāda ražotājs un saskaņā ar 4. pielikumu novērtē tehniskais dienests.

Image 16

| 6.1.4. | “Ar vadīšanu nesaistītajām darbībām” iebūvētajos displejos, kas pieejamas pēc ALKS aktivizēšanas, jātiek automātiski apturētām (i) līdzko sistēma izdod pārņemšanas pieprasījumu vai (ii) līdzko sistēma tiek deaktivizēta, atkarībā no tā, kas notiek vispirms. |
| --- | --- |

6.1.4.

“Ar vadīšanu nesaistītajām darbībām” iebūvētajos displejos, kas pieejamas pēc ALKS

| 6.2. | Aktivizēšana, deaktivizēšana un vadītāja darbības
  Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

6.2.

Aktivizēšana, deaktivizēšana un vadītāja darbības

Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

| 6.2.1. | Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar šim nolūkam paredzētu līdzekli, ar ko vadītājs aktivizē (aktīvais režīms) un deaktivizē (izslēgtais režīms) sistēmu. Kad ALKS ir aktivizēta, ALKS deaktivizēšanas līdzeklim jābūt pastāvīgi redzamam vadītājam. |
| --- | --- |

6.2.1.

Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar šim nolūkam paredzētu līdzekli, ar ko vadītājs aktivizē (aktīvais režīms) un deaktivizē (izslēgtais režīms) sistēmu. Kad ALKS

ALKS

| 6.2.2. | Sistēmas statusam pēc noklusējuma jābūt izslēgtam katra jauna motora iedarbināšanas/darbības cikla sākumā.
  Šo prasību nepiemēro, kad jauns motora iedarbināšanas/darbības cikls notiek automātiski, piem., darbojoties stop/starta sistēmai. |
| --- | --- |

6.2.2.

Sistēmas statusam pēc noklusējuma jābūt izslēgtam katra jauna motora iedarbināšanas/darbības cikla sākumā.

Šo prasību nepiemēro, kad jauns motora iedarbināšanas/darbības cikls notiek automātiski, piem., darbojoties stop/starta sistēmai.

| 6.2.3. | Sistēmai jāaktivizējas tikai pēc transportlīdzekļa vadītāja apzinātas darbības, un ja izpildās visi šādi nosacījumi:






  a) | vadītājs atrodas vadītāja sēdeklī un vadītāja drošības josta ir aizsprādzēta saskaņā ar 6.1.1. un 6.1.2. punktu; |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

Sistēmai jāaktivizējas tikai pēc transportlīdzekļa vadītāja apzinātas darbības, un ja izpildās visi šādi nosacījumi:

a)

vadītājs atrodas vadītāja sēdeklī un vadītāja drošības josta ir aizsprādzēta saskaņā ar 6.1.1. un 6.1.2. punktu;

| b) | vadītājs ir pieejams, lai pārņemtu DDT vadību saskaņā ar 6.1.3. punktu; |
| --- | --- |

b)

vadītājs ir pieejams, lai pārņemtu DDT vadību saskaņā ar 6.1.3. punktu;

DDT

| c) | nav atteices, kas ietekmē ALKS drošu darbību vai funkcionalitāti; |
| --- | --- |

c)

nav atteices, kas ietekmē ALKS drošu darbību vai funkcionalitāti;

ALKS

| d) | darbojas DSSAD; |
| --- | --- |

d)

darbojas DSSAD;

DSSAD

| e) | darbību pieļauj vides un infrastruktūras apstākļi; |
| --- | --- |

e)

darbību pieļauj vides un infrastruktūras apstākļi;

| f) | sistēmas pašpārbaudes pozitīvs apstiprinājums; un |
| --- | --- |

f)

sistēmas pašpārbaudes pozitīvs apstiprinājums; un

| g) | transportlīdzeklis atrodas uz ceļiem, kur aizliegts atrasties gājējiem un velosipēdistiem un kuru konstrukcija ietver fizisku dalījumu, kas nošķir pretējo virzienu satiksmi. |
| --- | --- |

g)

transportlīdzeklis atrodas uz ceļiem, kur aizliegts atrasties gājējiem un velosipēdistiem un kuru konstrukcija ietver fizisku dalījumu, kas nošķir pretējo virzienu satiksmi.

Ja kāds no iepriekš minētajiem nosacījumiem vairs netiek izpildīts, sistēmai nekavējoties jāierosina pārņemšanas pieprasījums, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi.

| 6.2.4. | Jābūt iespējai manuāli deaktivizēt (izslēgts režīms) sistēmu ar apzinātu vadītāja darbību, izmantojot to pašu līdzekli, ko lieto sistēmas aktivizēšanai, kā minēts 6.2.1. punktā.
  Deaktivizācijas līdzeklim jānodrošina aizsardzība pret nejaušu manuālu deaktivizāciju, piemēram, prasot atsevišķu darbību, kas pārsniedz noteiktu laika robežu, vai divkāršu nospiešanu, vai divas atsevišķas, bet vienlaicīgas darbības.
  Turklāt ir jānodrošina, ka deaktivizācijas laikā vadītājs kontrolē transportlīdzekļa šķērsenisko pārvietojumu, piem., izvietojot deaktivizēšanas līdzekli uz stūres vadības ierīces vai pārliecinoties, ka vadītājs tur stūres vadības ierīci. |
| --- | --- |

6.2.4.

Jābūt iespējai manuāli deaktivizēt (izslēgts režīms) sistēmu ar apzinātu vadītāja darbību, izmantojot to pašu līdzekli, ko lieto sistēmas aktivizēšanai, kā minēts 6.2.1. punktā.

Deaktivizācijas līdzeklim jānodrošina aizsardzība pret nejaušu manuālu deaktivizāciju, piemēram, prasot atsevišķu darbību, kas pārsniedz noteiktu laika robežu, vai divkāršu nospiešanu, vai divas atsevišķas, bet vienlaicīgas darbības.

Turklāt ir jānodrošina, ka deaktivizācijas laikā vadītājs kontrolē transportlīdzekļa šķērsenisko pārvietojumu, piem., izvietojot deaktivizēšanas līdzekli uz stūres vadības ierīces vai pārliecinoties, ka vadītājs tur stūres vadības ierīci.

| 6.2.5. | Papildus 6.2.4. punktam sistēmu nedrīkst deaktivizēt ar vadītāja jebkādu darbību, kas nav aprakstīta 6.2.5.1. līdz 6.2.5.4. punktā. |
| --- | --- |

6.2.5.

Papildus 6.2.4. punktam sistēmu nedrīkst deaktivizēt ar vadītāja jebkādu darbību, kas nav aprakstīta 6.2.5.1. līdz 6.2.5.4. punktā.

| 6.2.5.1. | Deaktivizēšana, iedarbojoties uz braukšanas vadības ierīcēm
  Sistēmai jādeaktivizējas, kad izpildās vismaz viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | vadītājs dominē pār sistēmu ar vadīšanu, turot stūres vadības ierīci, un šī dominēšana netiek atcelta, kā norādīts 6.3. punktā; vai |
| --- | --- | --- |

6.2.5.1.

Deaktivizēšana, iedarbojoties uz braukšanas vadības ierīcēm

Sistēmai jādeaktivizējas, kad izpildās vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

a)

vadītājs dominē pār sistēmu ar vadīšanu, turot stūres vadības ierīci, un šī dominēšana netiek atcelta, kā norādīts 6.3. punktā; vai

| b) | vadītājs tur stūres vadības ierīci un dominē pār sistēmu, bremzējot vai paātrinoties, kā norādīts 6.3.1. punktā. |
| --- | --- |

b)

vadītājs tur stūres vadības ierīci un dominē pār sistēmu, bremzējot vai paātrinoties, kā norādīts 6.3.1. punktā.

| 6.2.5.2. | Deaktivizēšana notiekoša pārņemšanas pieprasījuma vai notiekoša minimāla riska manevra laikā
  Pārņemšanas pieprasījuma vai minimāla riska manevra laikā sistēma tiek deaktivizēta tikai:






  a) | kā noteikts 6.2.5.1. punktā; vai |
| --- | --- | --- |

6.2.5.2.

Deaktivizēšana notiekoša pārņemšanas pieprasījuma vai notiekoša minimāla riska manevra laikā

Pārņemšanas pieprasījuma vai minimāla riska manevra laikā sistēma tiek deaktivizēta tikai:

a)

kā noteikts 6.2.5.1. punktā; vai

| b) | konstatējot, ka vadītājs satvēris stūres vadības ierīci, reaģējot uz pārņemšanas pieprasījumu vai minimālā riska manevru, un ar nosacījumu, ka sistēma apstiprina, ka vadītājs ir uzmanīgs, kā noteikts 6.3.1.1. punktā. |
| --- | --- |

b)

konstatējot, ka vadītājs satvēris stūres vadības ierīci, reaģējot uz pārņemšanas pieprasījumu vai minimālā riska manevru, un ar nosacījumu, ka sistēma apstiprina, ka vadītājs ir uzmanīgs, kā noteikts 6.3.1.1. punktā.

| 6.2.5.3. | Deaktivizēšana avārijas manevra laikā
  Avārijas manevra izpildīšanas laikā sistēmas deaktivēšana var tikt atlikta līdz brīdim, kad ir zudis nenovēršamas sadursmes risks. |
| --- | --- |

6.2.5.3.

Deaktivizēšana avārijas manevra laikā

Avārijas manevra izpildīšanas laikā sistēmas deaktivēšana var tikt atlikta līdz brīdim, kad ir zudis nenovēršamas sadursmes risks.

| 6.2.5.4. | Deaktivizēšana transportlīdzekļa nopietnas atteices vai ALKS nopietnas atteices gadījumā
  Transportlīdzekļa nopietnas atteices vai ALKS nopietnas atteices gadījumā ALKS drīkst izmantot dažādas stratēģijas attiecībā uz deaktivēšanu.
  Ražotājs deklarē šīs dažādās stratēģijas, un tehniskais dienests saskaņā ar 4. pielikumu novērtē to efektivitāti attiecībā uz drošu vadības pāreju no sistēmas uz vadītāju-cilvēku. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

Deaktivizēšana transportlīdzekļa nopietnas atteices vai ALKS

Transportlīdzekļa nopietnas atteices vai ALKS nopietnas atteices gadījumā ALKS drīkst izmantot dažādas stratēģijas attiecībā uz deaktivēšanu.

ALKS

ALKS

Ražotājs deklarē šīs dažādās stratēģijas, un tehniskais dienests saskaņā ar 4. pielikumu novērtē to efektivitāti attiecībā uz drošu vadības pāreju no sistēmas uz vadītāju-cilvēku.

| 6.2.6. | Deaktivizējot sistēmu, nedrīkst notikt automātiska pāreja uz jebkādu funkciju, kas nodrošina transportlīdzekļa nepārtrauktu garenvirziena un/vai šķērsvirziena pārvietošanos (piem., B1 kategorijas ACSF funkcija).
  Pēc deaktivizēšanas korektīvā stūrēšanas funkcija (CSF) var būt aktīva ar mērķi pieradināt vadītāju veikt šķērsvirziena vadības uzdevumu, pakāpeniski mazinot šķērsvirziena atbalstu.
  Neatkarīgi no abām iepriekšējām daļām ALKS deaktivizācijas gadījumā nedrīkst tikt deaktivizētas citas drošības sistēmas, kas nodrošina garenvirziena vai šķērsvirziena atbalstu nenovēršamas sadursmes situācijās (piem., uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma (AEBS), elektroniskā stabilitātes vadība (ESC), bremžu palīgsistēma (BAS) vai avārijas stūrēšanas funkcija (ESF)). |
| --- | --- |

6.2.6.

Deaktivizējot sistēmu, nedrīkst notikt automātiska pāreja uz jebkādu funkciju, kas nodrošina transportlīdzekļa nepārtrauktu garenvirziena un/vai šķērsvirziena pārvietošanos (piem., B1 kategorijas ACSF

Pēc deaktivizēšanas korektīvā stūrēšanas funkcija (CSF) var būt aktīva ar mērķi pieradināt vadītāju veikt šķērsvirziena vadības uzdevumu, pakāpeniski mazinot šķērsvirziena atbalstu.

CSF

Neatkarīgi no abām iepriekšējām daļām ALKS deaktivizācijas gadījumā nedrīkst tikt deaktivizētas citas drošības sistēmas, kas nodrošina garenvirziena vai šķērsvirziena atbalstu nenovēršamas sadursmes situācijās (piem., uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma (AEBS), elektroniskā stabilitātes vadība (ESC), bremžu palīgsistēma (BAS) vai avārijas stūrēšanas funkcija (ESF)).

ALKS

AEBS

ESC

BAS

ESF

| 6.2.7. | Jebkāda deaktivizācija jāparāda vadītājam, kā noteikts 6.4.2.3. punktā. |
| --- | --- |

6.2.7.

Jebkāda deaktivizācija jāparāda vadītājam, kā noteikts 6.4.2.3. punktā.

| 6.3. | Dominēšana pār sistēmu |
| --- | --- |

6.3.

Dominēšana pār sistēmu

| 6.3.1. | Vadītāja iedarbībai uz stūres vadības ierīci jāatceļ sistēmas šķērsvirziena vadības funkcija, ja iedarbība pārsniedz saprātīgu robežu, kas konstruēta, lai nepieļautu nejaušu dominēšanu pār sistēmu.
  Šai robežai jāaptver noteikts spēks un ilgums, un tai jāmainās atkarībā no parametriem, kuri ietver vadītāja uzmanīgumam lietojamos kritērijus un kuri jāpārbauda vadītāja darbības laikā, kā noteikts 6.3.1.1. punktā.
  Šīs robežas un jebkādas izmaiņas pamatojumu pierāda tehniskajam dienestam 4. pielikumā noteiktā novērtējuma laikā. |
| --- | --- |

6.3.1.

Vadītāja iedarbībai uz stūres vadības ierīci jāatceļ sistēmas šķērsvirziena vadības funkcija, ja iedarbība pārsniedz saprātīgu robežu, kas konstruēta, lai nepieļautu nejaušu dominēšanu pār sistēmu.

Šai robežai jāaptver noteikts spēks un ilgums, un tai jāmainās atkarībā no parametriem, kuri ietver vadītāja uzmanīgumam lietojamos kritērijus un kuri jāpārbauda vadītāja darbības laikā, kā noteikts 6.3.1.1. punktā.

Šīs robežas un jebkādas izmaiņas pamatojumu pierāda tehniskajam dienestam 4. pielikumā noteiktā novērtējuma laikā.

| 6.3.1.1. | Vadītāja uzmanīgums
  Sistēmai jākonstatē, vai vadītājs ir uzmanīgs. Vadītāju uzskata par uzmanīgu, kad izpildās vismaz viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | apstiprinās, ka vadītāja skatiens ir galvenokārt vērsts uz ceļu priekšā; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.1.

Vadītāja uzmanīgums

Sistēmai jākonstatē, vai vadītājs ir uzmanīgs. Vadītāju uzskata par uzmanīgu, kad izpildās vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

a)

apstiprinās, ka vadītāja skatiens ir galvenokārt vērsts uz ceļu priekšā;

| b) | apstiprinās, ka vadītāja skatiens ir vērsts uz atpakaļskata spoguļiem; vai |
| --- | --- |

b)

apstiprinās, ka vadītāja skatiens ir vērsts uz atpakaļskata spoguļiem; vai

| c) | apstiprinās, ka vadītāja galvas kustība ir galvenokārt vērsta uz vadīšanas uzdevumu. |
| --- | --- |

c)

apstiprinās, ka vadītāja galvas kustība ir galvenokārt vērsta uz vadīšanas uzdevumu.

Ražotājam jādeklarē un dokumentēti jāpierāda šos vai tikpat drošus kritērijus apstiprinošas specifikācijas. Tehniskais dienests to novērtē saskaņā ar 4. pielikumu.

| 6.3.2. | Vadītāja iedarbībai uz bremžu vadības ierīci, kuras rezultātā notiek lielāks palēninājums nekā sistēmas radītais, vai transportlīdzekļa noturēšanai nekustīgā stāvoklī ar jebkādu bremžu sistēmu, jādominē pār sistēmas garenvirziena vadības funkcijas izpildi. |
| --- | --- |

6.3.2.

Vadītāja iedarbībai uz bremžu vadības ierīci, kuras rezultātā notiek lielāks palēninājums nekā sistēmas radītais, vai transportlīdzekļa noturēšanai nekustīgā stāvoklī ar jebkādu bremžu sistēmu, jādominē pār sistēmas garenvirziena vadības funkcijas izpildi.

| 6.3.3. | Vadītāja iedarbība uz akseleratora vadības ierīci drīkst dominēt pār sistēmas garenvirziena vadības funkciju. Tomēr šāda iedarbība nedrīkst izraisīt to, ka sistēma vairs neatbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

6.3.3.

Vadītāja iedarbība uz akseleratora vadības ierīci drīkst dominēt pār sistēmas garenvirziena vadības funkciju. Tomēr šāda iedarbība nedrīkst izraisīt to, ka sistēma vairs neatbilst šo noteikumu prasībām.

| 6.3.4. | Vadītāja jebkādai iedarbībai uz akseleratora vai bremžu vadības ierīci nekavējoties jāiedarbina pārņemšanas pieprasījums, kā noteikts 5.4. punktā, kad iedarbība pārsniedz saprātīgu robežu, kas konstruēta nejaušas iedarbības nepieļaušanai. |
| --- | --- |

6.3.4.

Vadītāja jebkādai iedarbībai uz akseleratora vai bremžu vadības ierīci nekavējoties jāiedarbina pārņemšanas pieprasījums, kā noteikts 5.4. punktā, kad iedarbība pārsniedz saprātīgu robežu, kas konstruēta nejaušas iedarbības nepieļaušanai.

| 6.3.5. | Neatkarīgi no 6.3.1. līdz 6.3.3. punktā noteiktajiem noteikumiem sistēma drīkst samazināt vadītāja iedarbības sekas uz jebkādu vadības ierīci, ja sistēma ir konstatējusi nenovēršamas sadursmes risku šādas vadītāja iedarbības dēļ. |
| --- | --- |

6.3.5.

Neatkarīgi no 6.3.1. līdz 6.3.3. punktā noteiktajiem noteikumiem sistēma drīkst samazināt vadītāja iedarbības sekas uz jebkādu vadības ierīci, ja sistēma ir konstatējusi nenovēršamas sadursmes risku šādas vadītāja iedarbības dēļ.

| 6.3.6. | Transportlīdzekļa nopietnas atteices vai ALKS nopietnas atteices gadījumā ALKS drīkst iedarbināt dažādas stratēģijas attiecībā uz dominēšanu pār sistēmu. Ražotājs deklarē šīs dažādās stratēģijas, un tehniskais dienests novērtē to efektivitāti attiecībā uz drošu vadības pāreju no sistēmas uz vadītāju-cilvēku. |
| --- | --- |

6.3.6.

Transportlīdzekļa nopietnas atteices vai ALKS

ALKS

| 6.3.7. | Noteikumu, ko satur 6.3. punkts un tā apakšpunkti, izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana. |
| --- | --- |

6.3.7.

Noteikumu, ko satur 6.3. punkts un tā apakšpunkti, izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana.

| 6.4. | Informācija vadītājam |
| --- | --- |

6.4.

Informācija vadītājam

| 6.4.1. | Vadītājam jāparāda šāda informācija:






  a) | sistēmas statuss, kā noteikts 6.4.2. punktā; |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

Vadītājam jāparāda šāda informācija:

a)

sistēmas statuss, kā noteikts 6.4.2. punktā;

| b) | jebkāda sistēmas darbību ietekmējoša atteice – vismaz ar optisku signālu, ja sistēma nav deaktivizēta (izslēgts režīms); |
| --- | --- |

b)

jebkāda sistēmas darbību ietekmējoša atteice – vismaz ar optisku signālu, ja sistēma nav deaktivizēta (izslēgts režīms);

| c) | pārņemšanas pieprasījums – vismaz ar optisku un papildus ar akustisku un/vai haptisku brīdinājuma signālu.
  Ne vēlāk kā 4 s pēc pārņemšanas pieprasījuma ierosināšanas pārņemšanas pieprasījumam:






  i) | jāietver nepārtraukts vai pārtraukts haptisks brīdinājums, ja vien transportlīdzeklis nav nekustīgs; un |
| --- | --- | --- |

c)

pārņemšanas pieprasījums – vismaz ar optisku un papildus ar akustisku un/vai haptisku brīdinājuma signālu.

Ne vēlāk kā 4 s pēc pārņemšanas pieprasījuma ierosināšanas pārņemšanas pieprasījumam:

i)

jāietver nepārtraukts vai pārtraukts haptisks brīdinājums, ja vien transportlīdzeklis nav nekustīgs; un

| ii) | jāintensificējas un jāpaliek tādam, līdz pārņemšanas pieprasījums beidzas; |
| --- | --- |

ii)

jāintensificējas un jāpaliek tādam, līdz pārņemšanas pieprasījums beidzas;

| d) | minimālā riska manevrs – vismaz ar optisku signālu un papildus ar akustisku un/vai haptisku brīdinājuma signālu; un |
| --- | --- |

d)

minimālā riska manevrs – vismaz ar optisku signālu un papildus ar akustisku un/vai haptisku brīdinājuma signālu; un

| e) | avārijas manevrs – ar optisku signālu. |
| --- | --- |

e)

avārijas manevrs – ar optisku signālu.

Minētajiem optiskajiem signāliem jābūt adekvātiem lieluma un kontrasta ziņā. Minētajiem akustiskajiem signāliem jābūt skaļiem un skaidriem.

| 6.4.2. | Sistēmas statuss |
| --- | --- |

6.4.2.

Sistēmas statuss

| 6.4.2.1. | Sistēmas nepieejamības indikācija
  Ja pēc vadītāja apzinātas darbības sistēma liedz iedarbināt sistēmu sistēmas nepieejamības dēļ, to vismaz vizuāli jāparāda vadītājam. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Sistēmas nepieejamības indikācija

Ja pēc vadītāja apzinātas darbības sistēma liedz iedarbināt sistēmu sistēmas nepieejamības dēļ, to vismaz vizuāli jāparāda vadītājam.

| 6.4.2.2. | Sistēmas aktivizēta statusa parādīšana
  Pēc aktivizēšanas sistēmas statuss (aktīvs režīms) jāparāda vadītājam ar šim nolūkam paredzētu optisku signālu.
  Optiskajam signālam jāietver nepārprotama indikācija, kas satur:






  a) | stūres vadības ierīci vai transportlīdzekli ar papildu “A” vai “AUTO”, vai standartizētus simbolus saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 121; kā arī |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.

Sistēmas aktivizēta statusa parādīšana

Pēc aktivizēšanas sistēmas statuss (aktīvs režīms) jāparāda vadītājam ar šim nolūkam paredzētu optisku signālu.

Optiskajam signālam jāietver nepārprotama indikācija, kas satur:

a)

stūres vadības ierīci vai transportlīdzekli ar papildu “A” vai “AUTO”, vai standartizētus simbolus saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 121; kā arī

| b) | viegli uztveramu indikāciju perifērās redzes laukā, kas izvietota līdzās vadītāja skatiena taisnajai līnijai, kas vērsts uz āru transportlīdzekļa priekšā, piem., pamanāma indikācija instrumentu kopā vai uz stūres vadības ierīces ārējās aploces perimetru sedzošās daļas virzienā uz vadītāju. |
| --- | --- |

b)

viegli uztveramu indikāciju perifērās redzes laukā, kas izvietota līdzās vadītāja skatiena taisnajai līnijai, kas vērsts uz āru transportlīdzekļa priekšā, piem., pamanāma indikācija instrumentu kopā vai uz stūres vadības ierīces ārējās aploces perimetru sedzošās daļas virzienā uz vadītāju.

Optiskajam signālam jārāda aktīvas sistēmas stāvoklis, līdz sistēma ir deaktivizēta (izslēgts režīms).

Optiskajam signālam ir jābūt nepārtrauktam, kamēr sistēma ir parastā darbībā, un līdz ar pārņemšanas pieprasījuma ierosināšanu indikācijai saskaņā ar b) apakšpunktu jāizmaina tās raksturlielumi, piem., uz pārtrauktu signālu vai citu krāsu.

Ja izmanto pārtrauktu signālu, jālieto zema frekvence, lai nepamatoti nesaistītu vadītāja uzmanību.

Pārņemšanas fāzes un minimāla riska manevra laikā indikāciju saskaņā ar a) apakšpunktu drīkst aizstāt ar norādījumu pārņemt manuālo vadību saskaņā ar 6.4.3. punktu.

| 6.4.2.3. | Sistēmas deaktivizēta statusa parādīšana
  Notiekot deaktivizēšanai, kad sistēmas statuss mainās no aktīvā režīma uz izslēgto režīmu, tas jāparāda vadītājam vismaz ar optisku brīdinājuma signālu. Šis optiskais signāls jārealizē kā aktīvo režīmu parādošā optiskā signāla nerādīšana vai manuālās vadības pārņemšanas norādījuma nerādīšana.
  Papildus jānodrošina akustisks brīdinājuma signāls, ja vien sistēma nav deaktivizēta pēc pārņemšanas pieprasījuma, kas saturēja akustisku signālu. |
| --- | --- |

6.4.2.3.

Sistēmas deaktivizēta statusa parādīšana

Notiekot deaktivizēšanai, kad sistēmas statuss mainās no aktīvā režīma uz izslēgto režīmu, tas jāparāda vadītājam vismaz ar optisku brīdinājuma signālu. Šis optiskais signāls jārealizē kā aktīvo režīmu parādošā optiskā signāla nerādīšana vai manuālās vadības pārņemšanas norādījuma nerādīšana.

Papildus jānodrošina akustisks brīdinājuma signāls, ja vien sistēma nav deaktivizēta pēc pārņemšanas pieprasījuma, kas saturēja akustisku signālu.

| 6.4.3. | Pārņemšanas fāze un minimāla riska manevrs
  Pārņemšanas fāzes un minimālā riska manevra laikā sistēmai intuitīvā un nepārprotamā veidā jādod vadītājam norādes par transportlīdzekļa manuālās vadības pārņemšanu. Norādei jāsastāv no informatīva attēla, kur parādītas rokas un stūres vadības ierīce, un to drīkst papildināt ar papildu paskaidrojošu tekstu vai brīdinājuma simboliem, kā turpmāk redzams piemērā. |
| --- | --- |

6.4.3.

Pārņemšanas fāze un minimāla riska manevrs

Pārņemšanas fāzes un minimālā riska manevra laikā sistēmai intuitīvā un nepārprotamā veidā jādod vadītājam norādes par transportlīdzekļa manuālās vadības pārņemšanu. Norādei jāsastāv no informatīva attēla, kur parādītas rokas un stūres vadības ierīce, un to drīkst papildināt ar papildu paskaidrojošu tekstu vai brīdinājuma simboliem, kā turpmāk redzams piemērā.

Image 17

| 6.4.3.2. | Līdz ar minimālā riska manevra uzsākšanu minētajam signālam jāmaina tā raksturlielumi, lai uzsvērtu vadītāja rīcības steidzamību, piem., informatīvajā attēlā sarkanā krāsā mirgo stūres vadības ierīce un redzama roku kustība. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Līdz ar minimālā riska manevra uzsākšanu minētajam signālam jāmaina tā raksturlielumi, lai uzsvērtu vadītāja rīcības steidzamību, piem., informatīvajā attēlā sarkanā krāsā mirgo stūres vadības ierīce un redzama roku kustība.

| 6.4.4. | Kā redzams iepriekš dotajos piemēros, to drīkst aizstāt ar adekvātu un līdzvērtīgi uztveramu optisko signālu saskarnes konstrukciju. Ražotājs to pierāda un pamato ar dokumentētiem pierādījumiem. Tehniskais dienests to novērtē saskaņā ar 4. pielikumu. |
| --- | --- |

6.4.4.

Kā redzams iepriekš dotajos piemēros, to drīkst aizstāt ar adekvātu un līdzvērtīgi uztveramu optisko signālu saskarnes konstrukciju. Ražotājs to pierāda un pamato ar dokumentētiem pierādījumiem. Tehniskais dienests to novērtē saskaņā ar 4. pielikumu.

| 6.4.5. | ALKS brīdinājumu prioritātes noteikšana

  ALKS brīdinājumiem, kas tiek doti pārņemšanas fāzes, minimāla riska manevra vai avārijas manevra laikā, drīkst piešķirt prioritāti attiecībā pret citiem brīdinājumiem transportlīdzeklī.
  Tipa apstiprināšanas laikā ražotājs deklarē tehniskajam dienestam dažādo akustisko un optisko brīdinājumu prioritāti ALKS darbības laikā. |
| --- | --- |

6.4.5.

ALKS

ALKS brīdinājumiem, kas tiek doti pārņemšanas fāzes, minimāla riska manevra vai avārijas manevra laikā, drīkst piešķirt prioritāti attiecībā pret citiem brīdinājumiem transportlīdzeklī.

ALKS

Tipa apstiprināšanas laikā ražotājs deklarē tehniskajam dienestam dažādo akustisko un optisko brīdinājumu prioritāti ALKS darbības laikā.

ALKS

7.   OBJEKTU UN NOTIKUMU KONSTATĒŠANA UN REAKCIJA (OEDR)

OEDR

| 7.1. | Prasības sensoriem
  Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

  ALKS transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tādu sensoru sistēmu, kas spēj vismaz noteikt braukšanas vidi (piem., priekšā esošā ceļa ģeometriju, joslu marķējumus) un satiksmes dinamiku:






  a) | savas satiksmes joslas visā platumā, blakus kreisajā un labajā pusē esošās kustības joslas visā platumā līdz priekšējā konstatēšanas diapazona robežai; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Prasības sensoriem

Šī punkta noteikumu izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana, un saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

ALKS transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar tādu sensoru sistēmu, kas spēj vismaz noteikt braukšanas vidi (piem., priekšā esošā ceļa ģeometriju, joslu marķējumus) un satiksmes dinamiku:

ALKS

a)

savas satiksmes joslas visā platumā, blakus kreisajā un labajā pusē esošās kustības joslas visā platumā līdz priekšējā konstatēšanas diapazona robežai;

| b) | visā transportlīdzekļa garumā līdz sānu konstatēšanas diapazona robežai. |
| --- | --- |

b)

visā transportlīdzekļa garumā līdz sānu konstatēšanas diapazona robežai.

Šī punkta noteikumi neskar citas šo noteikumu prasības, īpaši 5.1.1. punktu.

| 7.1.1. | Priekšējais konstatēšanas diapazons
  Ražotājs deklarē priekšējo konstatēšanas diapazonu, mērītu no transportlīdzekļa galējā priekšējā punkta. Šai deklarētajai vērtībai jābūt vismaz 46 metri.
  Tehniskajam dienestam jāpārliecinās, ka attālums, kādā transportlīdzekļa sensoru sistēma konstatē ceļa lietotāju attiecīgā 5. pielikumā noteiktā testa laikā, ir vienāds ar deklarēto vērtību vai lielāks par to. |
| --- | --- |

7.1.1.

Priekšējais konstatēšanas diapazons

Ražotājs deklarē priekšējo konstatēšanas diapazonu, mērītu no transportlīdzekļa galējā priekšējā punkta. Šai deklarētajai vērtībai jābūt vismaz 46 metri.

Tehniskajam dienestam jāpārliecinās, ka attālums, kādā transportlīdzekļa sensoru sistēma konstatē ceļa lietotāju attiecīgā 5. pielikumā noteiktā testa laikā, ir vienāds ar deklarēto vērtību vai lielāks par to.

| 7.1.2. | Sānu konstatēšanas diapazons
  Ražotājs deklarē sānu konstatēšanas diapazonu. Deklarētajam diapazonam jābūt pietiekamam, lai aptvertu visu tās joslas platumu, kas atrodas uzreiz pa kreisi un uzreiz pa labi no transportlīdzekļa.
  Tehniskajam dienestam jāpārliecinās, ka transportlīdzekļa sensoru sistēma konstatē transportlīdzekļus attiecīgajā 5. pielikumā noteiktajā testā. Šim diapazonam jābūt vienādam ar deklarēto diapazonu vai lielākam par to. |
| --- | --- |

7.1.2.

Sānu konstatēšanas diapazons

Ražotājs deklarē sānu konstatēšanas diapazonu. Deklarētajam diapazonam jābūt pietiekamam, lai aptvertu visu tās joslas platumu, kas atrodas uzreiz pa kreisi un uzreiz pa labi no transportlīdzekļa.

Tehniskajam dienestam jāpārliecinās, ka transportlīdzekļa sensoru sistēma konstatē transportlīdzekļus attiecīgajā 5. pielikumā noteiktajā testā. Šim diapazonam jābūt vienādam ar deklarēto diapazonu vai lielākam par to.

| 7.1.3. | ALKS ir jāīsteno stratēģijas, lai konstatētu un kompensētu vides apstākļus, kas samazina konstatēšanas diapazonu, piem., nepieļaut sistēmas iespējošanu, atspējot sistēmu un nodod vadību atpakaļ vadītājam, samazināt ātrumu, kad redzamība ir pārāk slikta. Ražotājs apraksta šīs stratēģijas, un tās novērtē saskaņā ar 4. pielikumu. |
| --- | --- |

7.1.3.

ALKS

| 7.1.4. | Transportlīdzekļa ražotājs nodrošina pierādījumus, ka diluma un novecošanas sekas visā sistēmas/transportlīdzekļa darbmūžā nepasliktina sensoru sistēmas veiktspēju zem minimālās prasītās vērtības, kas noteikta 7.1. punktā. |
| --- | --- |

7.1.4.

Transportlīdzekļa ražotājs nodrošina pierādījumus, ka diluma un novecošanas sekas visā sistēmas/transportlīdzekļa darbmūžā nepasliktina sensoru sistēmas veiktspēju zem minimālās prasītās vērtības, kas noteikta 7.1. punktā.

| 7.1.5. | Noteikumu, kas noteikti 7.1. punktā un tā apakšpunktos, izpildi pierāda tehniskajam dienestam un testē saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

7.1.5.

Noteikumu, kas noteikti 7.1. punktā un tā apakšpunktos, izpildi pierāda tehniskajam dienestam un testē saskaņā ar attiecīgajiem 5. pielikumā noteiktajiem testiem.

| 7.1.6. | Atsevišķa jutīgā elementa darbības traucējumam bez atteices nevajadzētu izraisīt bīstamu notikumu. Transportlīdzekļa ražotājam jāapraksta realizētās konstrukcijas stratēģijas un to drošība jāpierāda tehniskajam dienestam pieņemamā veidā saskaņā ar 4. pielikumu. |
| --- | --- |

7.1.6.

Atsevišķa jutīgā elementa darbības traucējumam bez atteices nevajadzētu izraisīt bīstamu notikumu. Transportlīdzekļa ražotājam jāapraksta realizētās konstrukcijas stratēģijas un to drošība jāpierāda tehniskajam dienestam pieņemamā veidā saskaņā ar 4. pielikumu.

8.   DATU UZGLABĀŠANAS SISTĒMA AUTOMATIZĒTAI VADĪŠANAI

| 8.1. | Katru ar ALKS (sistēmu) aprīkoto transportlīdzekli jāaprīko ar DSSAD, kas atbilst turpmāk norādītajām prasībām. Noteikumu, ko satur 8. punkts, izpildi ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, kad atbilstoši 4. pielikumā noteiktajai novērtēšanai notiek drošības pieejas inspicēšana.
  Šie noteikumi neskar nacionālos un reģionālos tiesību aktus, kas reglamentē piekļuvi datiem, privātumu un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

8.1.

Katru ar ALKS

DSSAD

Šie noteikumi neskar nacionālos un reģionālos tiesību aktus, kas reglamentē piekļuvi datiem, privātumu un datu aizsardzību.

| 8.2. | Reģistrētie gadījumi |
| --- | --- |

8.2.

Reģistrētie gadījumi

| 8.2.1. | Katram ar DSSAD aprīkotam transportlīdzeklim jāreģistrē vismaz ieraksts par katru no šādiem gadījumiem pēc sistēmas aktivizēšanas:






  a) | sistēmas aktivizēšana; |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

Katram ar DSSAD

a)

sistēmas aktivizēšana;

| b) | sistēmas deaktivizēšana, kam par iemeslu ir:






  i) | vadītāja rīcībā esošā speciālā līdzekļa lietojums sistēmas deaktivizēšanai; |
| --- | --- | --- |

b)

sistēmas deaktivizēšana, kam par iemeslu ir:

i)

vadītāja rīcībā esošā speciālā līdzekļa lietojums sistēmas deaktivizēšanai;

| ii) | dominēšana ar stūres vadības ierīci; |
| --- | --- |

ii)

dominēšana ar stūres vadības ierīci;

| iii) | dominēšana ar akseleratora vadības ierīci, vienlaicīgi turot stūres vadības ierīci; |
| --- | --- |

iii)

dominēšana ar akseleratora vadības ierīci, vienlaicīgi turot stūres vadības ierīci;

| iv) | dominēšana ar bremžu vadības ierīci, vienlaicīgi turot stūres vadības ierīci; |
| --- | --- |

iv)

dominēšana ar bremžu vadības ierīci, vienlaicīgi turot stūres vadības ierīci;

| c) | pārņemšanas pieprasījums no sistēmas puses, kam par iemeslu ir:






  i) | plānots notikums; |
| --- | --- | --- |

c)

pārņemšanas pieprasījums no sistēmas puses, kam par iemeslu ir:

i)

plānots notikums;

| ii) | neplānots notikums; |
| --- | --- |

ii)

neplānots notikums;

| iii) | vadītāja nepieejamība (kā noteikts 6.1.3. punktā); |
| --- | --- |

iii)

vadītāja nepieejamība (kā noteikts 6.1.3. punktā);

| iv) | vadītāja neesība vai nepiesprādzēšanās (kā noteikts 6.1.2. punktā); |
| --- | --- |

iv)

vadītāja neesība vai nepiesprādzēšanās (kā noteikts 6.1.2. punktā);

| v) | sistēmas atteice; |
| --- | --- |

v)

sistēmas atteice;

| vi) | dominēšana pār sistēmu, iedarbinot bremzes; |
| --- | --- |

vi)

dominēšana pār sistēmu, iedarbinot bremzes;

| vii) | dominēšana pār sistēmu, iedarbinot akseleratoru; |
| --- | --- |

vii)

dominēšana pār sistēmu, iedarbinot akseleratoru;

| d) | vadītāja darbību mazināšanās vai atcelšana; |
| --- | --- |

d)

vadītāja darbību mazināšanās vai atcelšana;

| e) | avārijas manevra sākums; |
| --- | --- |

e)

avārijas manevra sākums;

| f) | avārijas manevra beigas; |
| --- | --- |

f)

avārijas manevra beigas;

| g) | notikumu datu reģistratora (EDR) trigera darbība; |
| --- | --- |

g)

notikumu datu reģistratora (EDR) trigera darbība;

EDR

| h) | iesaiste konstatētā sadursmē; |
| --- | --- |

h)

iesaiste konstatētā sadursmē;

| i) | sistēmas ierosināts minimālā riska manevrs; |
| --- | --- |

i)

sistēmas ierosināts minimālā riska manevrs;

| j) | ALKS nopietna atteice; |
| --- | --- |

j)

ALKS nopietna atteice;

ALKS

| k) | transportlīdzekļa nopietna atteice. |
| --- | --- |

k)

transportlīdzekļa nopietna atteice.

| 8.3. | Datu elementi |
| --- | --- |

8.3.

Datu elementi

| 8.3.1. | Par katru 8.2. punktā uzskaitīto notikumu DSSAD skaidri identificējamā veidā jāreģistrē vismaz šādi datu elementi:






  a) | gadījuma karodziņs, kā uzskaitīts 8.2. punktā; |
| --- | --- | --- |

8.3.1.

Par katru 8.2. punktā uzskaitīto notikumu DSSAD

a)

gadījuma karodziņs, kā uzskaitīts 8.2. punktā;

| b) | gadījuma attiecīgais cēlonis, kā uzskaitīts 8.2. punktā; |
| --- | --- |

b)

gadījuma attiecīgais cēlonis, kā uzskaitīts 8.2. punktā;

| c) | datums (izšķirtspēja: gggg/mm/dd); |
| --- | --- |

c)

datums (izšķirtspēja: gggg/mm/dd);

| d) | laika zīmogs:






  i) | izšķirtspēja: hh/mm/ss laika josla, piem., 12:59:59 UTC; |
| --- | --- | --- |

d)

laika zīmogs:

i)

izšķirtspēja: hh/mm/ss laika josla, piem., 12:59:59 UTC;

UTC

| ii) | precizitāte: +/– 1,0 s. |
| --- | --- |

ii)

precizitāte: +/– 1,0 s.

| 8.3.2. | Attiecībā uz katru 8.2. punktā uzskaitīto notikumu jābūt skaidri identificējamai R157SWIN attiecībā uz ALKS vai ar ALKS saistītas programmatūras versijām, norādot programmatūru, kas bija lietošanā notikuma laikā. |
| --- | --- |

8.3.2.

Attiecībā uz katru 8.2. punktā uzskaitīto notikumu jābūt skaidri identificējamai R157

ALKS

ALKS

| 8.3.3. | Vairākiem elementiem, kas vienlaicīgi reģistrēti konkrētu datu elementu laika izšķirtspējā, var tikt atļauts viens laika zīmogs. Ja ar vienu un to pašu laika zīmogu reģistrēts vairāk nekā viens elements, informācijai no atsevišķajiem elementiem jānorāda hronoloģiskā secība. |
| --- | --- |

8.3.3.

Vairākiem elementiem, kas vienlaicīgi reģistrēti konkrētu datu elementu laika izšķirtspējā, var tikt atļauts viens laika zīmogs. Ja ar vienu un to pašu laika zīmogu reģistrēts vairāk nekā viens elements, informācijai no atsevišķajiem elementiem jānorāda hronoloģiskā secība.

| 8.4. | Datu pieejamība |
| --- | --- |

8.4.

Datu pieejamība

| 8.4.1. | DSSAD datiem jābūt pieejamiem atbilstoši nacionālajiem un reģionālajiem tiesību aktiem (3). |
| --- | --- |

8.4.1.

DSSAD

3

| 8.4.2. | Kad DSSAD uzglabāšanas robežas ir sasniegtas, esošajiem datiem jātiek pārrakstītiem tikai tādā procedūrā, kad vispirms pārraksta vecākos datus, ievērojot datu pieejamības attiecīgo prasību izpildes principu.
  Transportlīdzekļa ražotājam jāiesniedz dokumentēti pierādījumi par uzglabāšanas apjomu. |
| --- | --- |

8.4.2.

Kad DSSAD

Transportlīdzekļa ražotājam jāiesniedz dokumentēti pierādījumi par uzglabāšanas apjomu.

| 8.4.3. | Datiem jābūt izgūstamiem pat pēc tāda smaguma līmeņa trieciena, kāds noteikts ANO Noteikumos Nr. 94, 95 vai 137. Ja transportlīdzekļa galvenais iebūvētais barošanas avots nav pieejams, jāsaglabājas iespējai izgūt visus DSSAD reģistrētos datus, kā to prasa nacionālie vai reģionālie tiesību akti. |
| --- | --- |

8.4.3.

Datiem jābūt izgūstamiem pat pēc tāda smaguma līmeņa trieciena, kāds noteikts ANO Noteikumos Nr. 94, 95 vai 137. Ja transportlīdzekļa galvenais iebūvētais barošanas avots nav pieejams, jāsaglabājas iespējai izgūt visus DSSAD

| 8.4.4. | DSSAD uzglabātajiem datiem jābūt viegli lasāmiem standartizētā veidā, izmantojot elektronisko sakaru saskarni, vismaz caur standarta saskarni (OBD pieslēgvietu). |
| --- | --- |

8.4.4.

DSSAD

OBD

| 8.4.5. | Ražotājam jānodrošina instrukcijas par piekļuvi šādiem datiem. |
| --- | --- |

8.4.5.

Ražotājam jānodrošina instrukcijas par piekļuvi šādiem datiem.

| 8.5. | Aizsardzība pret manipulāciju |
| --- | --- |

8.5.

Aizsardzība pret manipulāciju

| 8.5.1. | Ir jānodrošina tāda pienācīga aizsardzība pret manipulācijām ar uzglabātajiem datiem (piem., to dzēšanu) kā neatļautu iejaukšanos nepieļaujoša konstrukcija. |
| --- | --- |

8.5.1.

Ir jānodrošina tāda pienācīga aizsardzība pret manipulācijām ar uzglabātajiem datiem (piem., to dzēšanu) kā neatļautu iejaukšanos nepieļaujoša konstrukcija.

| 8.6. | DSSAD darbības pieejamība |
| --- | --- |

8.6.

DSSAD

| 8.6.1. | DSSAD ir jāspēj uzturēt sakarus ar sistēmu, lai informētu, ka DSSAD darbojas. |
| --- | --- |

8.6.1.

DSSAD

DSSAD

9.   KIBERDROŠĪBA UN PROGRAMMATŪRAS ATJAUNINĀJUMI

| 9.1. | Sistēmas efektivitāti nedrīkst nelabvēlīgi neietekmēt kiberuzbrukumi, kiberdraudi un ievainojamības. Drošības pasākumu efektivitāti pierāda ar atbilstību ANO Noteikumiem Nr. 155. |
| --- | --- |

9.1.

Sistēmas efektivitāti nedrīkst nelabvēlīgi neietekmēt kiberuzbrukumi, kiberdraudi un ievainojamības. Drošības pasākumu efektivitāti pierāda ar atbilstību ANO Noteikumiem Nr. 155.

| 9.2. | Ja sistēma pieļauj programmatūras atjauninājumus, programmatūras atjaunināšanas procedūras un procesu efektivitāti pierāda ar atbilstību ANO Noteikumiem Nr. 156. |
| --- | --- |

9.2.

Ja sistēma pieļauj programmatūras atjauninājumus, programmatūras atjaunināšanas procedūras un procesu efektivitāti pierāda ar atbilstību ANO Noteikumiem Nr. 156.

| 9.3. | Prasības programmatūras identifikācijai |
| --- | --- |

9.3.

Prasības programmatūras identifikācijai

| 9.3.1. | Lai nodrošinātu, ka sistēmas programmatūra ir identificējama, ražotājs drīkst īstenot R157SWIN. Ja R157SWIN nav īstenota, jāīsteno alternatīva programmatūras identifikācijas sistēma (t. i., programmatūras versija). |
| --- | --- |

9.3.1.

Lai nodrošinātu, ka sistēmas programmatūra ir identificējama, ražotājs drīkst īstenot R157

R157

| 9.3.2. | Ja ražotājs īsteno R157SWIN, piemēro šādus nosacījumus. |
| --- | --- |

9.3.2.

Ja ražotājs īsteno R157

| 9.3.2.1. | Transportlīdzekļa ražotājam jābūt derīgam apstiprinājumam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 156 (Programmatūras atjaunināšanas noteikumi). |
| --- | --- |

9.3.2.1.

Transportlīdzekļa ražotājam jābūt derīgam apstiprinājumam atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 156 (Programmatūras atjaunināšanas noteikumi).

| 9.3.2.2. | Transportlīdzekļa ražotājam šajos noteikumos noteiktajā paziņojuma veidlapā jāiekļauj šāda informācija:






  a) | R157SWIN; |
| --- | --- | --- |

9.3.2.2.

Transportlīdzekļa ražotājam šajos noteikumos noteiktajā paziņojuma veidlapā jāiekļauj šāda informācija:

a)

R157SWIN;

R157

| b) | kā nolasīt R157SWIN vai programmatūras versiju(-as), ja R157SWIN netur transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

b)

kā nolasīt R157SWIN vai programmatūras versiju(-as), ja R157SWIN netur transportlīdzeklī.

R157

R157

| 9.3.2.3. | Transportlīdzekļa ražotājs šajos noteikumos noteiktajā paziņojuma veidlapā drīkst iekļaut attiecīgu parametru uzskaitījumu, kuri ļaus identificēt tos transportlīdzekļus, kuri var tikt atjaunināti ar R157SWIN reprezentēto programmatūru. Transportlīdzekļa ražotājs deklarē iesniegto informāciju, un tehniskais dienests nedrīkst to verificēt. |
| --- | --- |

9.3.2.3.

Transportlīdzekļa ražotājs šajos noteikumos noteiktajā paziņojuma veidlapā drīkst iekļaut attiecīgu parametru uzskaitījumu, kuri ļaus identificēt tos transportlīdzekļus, kuri var tikt atjaunināti ar R157

| 9.3.3. | Transportlīdzekļa ražotājs drīkst iegūt jaunu transportlīdzekļa apstiprinājumu nolūkā diferencēt programmatūras versijas, kuras paredzētas izmantošanai tirgū jau reģistrētos transportlīdzekļos, no programmatūras versijām, kuras izmanto jaunos transportlīdzekļos. Tas drīkst aptvert situācijas, kad tipa apstiprināšanas noteikumi tiek atjaunināti vai tiek mainīta aparatūra sērijveida ražošanā esošiem transportlīdzekļiem. Ar testēšanas aģentūras piekrišanu jāizvairās no testu dublēšanās, ja tas iespējams. |
| --- | --- |

9.3.3.

Transportlīdzekļa ražotājs drīkst iegūt jaunu transportlīdzekļa apstiprinājumu nolūkā diferencēt programmatūras versijas, kuras paredzētas izmantošanai tirgū jau reģistrētos transportlīdzekļos, no programmatūras versijām, kuras izmanto jaunos transportlīdzekļos. Tas drīkst aptvert situācijas, kad tipa apstiprināšanas noteikumi tiek atjaunināti vai tiek mainīta aparatūra sērijveida ražošanā esošiem transportlīdzekļiem. Ar testēšanas aģentūras piekrišanu jāizvairās no testu dublēšanās, ja tas iespējams.

10.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMS UN TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

| 10.1. | Par katru esoša transportlīdzekļa tipa pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu.
  Šī iestāde tad vai nu:






  a) | pēc apspriešanās ar ražotāju nolemj, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums; vai |
| --- | --- | --- |

10.1.

Par katru esoša transportlīdzekļa tipa pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu.

Šī iestāde tad vai nu:

a)

pēc apspriešanās ar ražotāju nolemj, ka jāpiešķir jauns tipa apstiprinājums; vai

| b) | piemēro 10.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 10.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums). |
| --- | --- |

b)

piemēro 10.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 10.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums).

| 10.1.1. | Revīzija
  Ja ir mainījušās informatīvajos dokumentos iekļautās ziņas un tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nebūs vērā ņemamu negatīvu seku un ka jebkurā gadījumā ar kāju vadāmās ierīces joprojām atbilst prasībām, pārveidojumu kvalificē kā “revīziju”.
  Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc nepieciešamības izdod pārskatītas informācijas dokumentu lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu.
  Par atbilstīgu šai prasībai uzskata konsolidētus un atjauninātus informācijas dokumentus, kuriem pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts. |
| --- | --- |

10.1.1.

Revīzija

Ja ir mainījušās informatīvajos dokumentos iekļautās ziņas un tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nebūs vērā ņemamu negatīvu seku un ka jebkurā gadījumā ar kāju vadāmās ierīces joprojām atbilst prasībām, pārveidojumu kvalificē kā “revīziju”.

Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc nepieciešamības izdod pārskatītas informācijas dokumentu lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu.

Par atbilstīgu šai prasībai uzskata konsolidētus un atjauninātus informācijas dokumentus, kuriem pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts.

| 10.1.2. | Paplašinājums
  Pārveidojumu kvalificē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas dokumentos iekļauto ziņu izmaiņām:






  a) | ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi; vai |
| --- | --- | --- |

10.1.2.

Paplašinājums

Pārveidojumu kvalificē kā “paplašinājumu”, ja papildus informācijas dokumentos iekļauto ziņu izmaiņām:

a)

ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi; vai

| b) | ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus); vai |
| --- | --- |

b)

ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus); vai

| c) | tiek prasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

c)

tiek prasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā.

| 10.2. | Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikšanu, norādot izmaiņas, informē šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienoto informācijas dokumentu un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu. |
| --- | --- |

10.2.

Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikšanu, norādot izmaiņas, informē šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienoto informācijas dokumentu un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu.

| 10.3. | Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas aizpildīta attiecībā uz šādu paplašinājumu. |
| --- | --- |

10.3.

Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas aizpildīta attiecībā uz šādu paplašinājumu.

11.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 11.1. | Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām un jāatbilst šādām prasībām. |
| --- | --- |

11.1.

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām un jāatbilst šādām prasībām.

| 11.2. | Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzeklim jābūt izgatavotam tā, lai tas atbilstu apstiprinātajam tipam, izpildot šo noteikumu prasības. |
| --- | --- |

11.2.

Atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzeklim jābūt izgatavotam tā, lai tas atbilstu apstiprinātajam tipam, izpildot šo noteikumu prasības.

| 11.3. | Tipa apstiprinātāja iestāde, kura piešķīrusi apstiprinājumu, drīkst jebkurā laikā verificēt katrā ražotnē piemērojamo kontroles metožu atbilstību. Šādu inspicēšanu normālais biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

11.3.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kura piešķīrusi apstiprinājumu, drīkst jebkurā laikā verificēt katrā ražotnē piemērojamo kontroles metožu atbilstību. Šādu inspicēšanu normālais biežums ir reize divos gados.

12.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 12.1. | Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu tipu, drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 8. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

12.1.

Apstiprinājumu, kas atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu tipu, drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 8. punktā noteiktās prasības.

| 12.2. | Ja Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, tām nosūtot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

12.2.

Ja Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, tām nosūtot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

13.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

| 13.1. | Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz tāda transportlīdzekļa tipa ražošanu, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, tas par to informē tipa apstiprinātāju iestādi, kura apstiprinājumu piešķīrusi, un tā savukārt nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

13.1.

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz tāda transportlīdzekļa tipa ražošanu, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, tas par to informē tipa apstiprinātāju iestādi, kura apstiprinājumu piešķīrusi, un tā savukārt nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

| 13.2. | Ražošanu neuzskata par pilnīgi izbeigtu, ja transportlīdzekļa ražotājs plāno saņemt turpmākus apstiprinājumus attiecībā uz programmatūras atjauninājumiem transportlīdzekļiem, kuri jau ir reģistrēti tirgū. |
| --- | --- |

13.2.

Ražošanu neuzskata par pilnīgi izbeigtu, ja transportlīdzekļa ražotājs plāno saņemt turpmākus apstiprinājumus attiecībā uz programmatūras atjauninājumiem transportlīdzekļiem, kuri jau ir reģistrēti tirgū.

14.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam (4) to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu.

4

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Piezīme. Pamatojoties uz Nolīguma puses nesenu kvantitatīvo pētījumu, GRVA uzskata, ka teksts nosaka 2 500 laika zīmogu, kuri atbilst sešu mēnešu lietojuma laikposmam, vairākas laika zīmoga specifikācijas.

3

GRVA

(4)  Izmanto tiešsaistes platformu (“/343 lietojumprogrammu), ko nodrošina ANO EEK un kas kalpo apmaiņai ar šādu informāciju:https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html

4

---

1. PIELIKUMS

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)

| (1) | Izdevējs: | iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 18

Izdevējs:

iestādes nosaukums:

...

...

...

| par (2): | apstiprinājuma piešķiršanu,
  apstiprinājuma paplašināšanu,
  apstiprinājuma atteikšanu,
  apstiprinājuma anulēšanu,
  ražošanas pilnīgu izbeigšanu |
| --- | --- |

par (2):

apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājuma anulēšanu,

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz automatizēto joslas saglabāšanas sistēmu atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 157

Apstiprinājuma Nr.: ...

Paplašinājuma vai revīzijas iemesls: ...

1.

Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme ...

2.

Transportlīdzekļa tips ...

3.

Ražotāja nosaukums un adrese ...

4.

Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms ...

5.

Transportlīdzekļa konstrukcijas vispārīgs raksturojums

5.1.

Reprezentējoša transportlīdzekļa fotoattēli un/vai rasējumi: ...

6.

ALKS apraksts un/vai rasējumi, tostarp:

6.1.

Ražotāja deklarētais ALKS maksimālais ātrums: ...

6.2

Sensoru sistēma (iesk. sastāvdaļas): ...

6.3.

ALKS sensoru sistēmas uzstādīšana: ...

6.4.

ALKS programmatūras identifikācija (ja attiecināms): ...

7.

ALKS cilvēka–mašīnas saskarnes rakstisks apraksts un/vai rasējums, tostarp:

7.1.

Vadītāja pieejamības konstatēšanas metodes ...

7.2.

Sistēmas aktivizēšanas, deaktivizēšanas un dominēšanas pār sistēmu līdzekļi ...

7.3.

Vadītāja uzmanīguma noteikšanas metodes ...

7.4.

Sistēmas jebkādi ierobežojumi vides vai ceļa apstākļu dēļ...

8.

Vadītājam sniegtās informācijas rakstisks apraksts un/vai rasējums, tostarp:

8.1.

Sistēmas statuss: ...

8.2.

Pārņemšanas pieprasījums: ...

8.3.

Minimāla riska manevrs: ...

8.4.

Avārijas manevrs: ...

9.

Datu uzglabāšanas sistēma automatizētai vadīšanai (DSSAD):

9.1.

DSSAD veiktspēja verificēta pēc saskaņā ar 5. pielikumu veiktajiem testiem: ...jā/nē

9.2.

DSSAD dokumentācija par datu izgūstamību, datu integritātes pašpārbaudi un aizsardzību pret saglabāto datu manipulāciju verificēta: jā/nē

10.

Kiberdrošība un programmatūras atjauninājumi

10.1.

Kiberdrošības tipa apstiprinājuma numurs (ja attiecināms): ...

10.2.

Programmatūras atjauninājuma tipa apstiprinājuma numurs (ja attiecināms): ...

11.

Īpašas prasības piemērošanai elektronisko vadības sistēmu drošības aspektiem (4. pielikums)

11.1.

Ražotāja dokumenta atsauce attiecībā uz 4. pielikumu (ieskaitot versijas numuru): ...

11.2.

Informācijas dokumenta veidlapa (4. pielikuma 2. papildinājums) ...

12.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests...

12.1.

Šī dienesta izdotā ziņojuma datums...

12.2.

Šī dienesta izdotā ziņojuma (atsauces) numurs...

13.

Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts2

14.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa...

15.

Vieta...

16.

Datums...

17.

Paraksts...

18.

Šim paziņojumam pievienots apstiprinājuma lietas, kas deponēta apstiprinājumu piešķīrušajos administratīvajos dienestos un iegūstama pēc pieprasījuma, dokumentu saraksts.

Papildu informācija

19.

R157SWIN:...

19.1.

Informācija par to, kā nolasīt R157SWIN vai programmatūras versiju(-as), ja R157SWIN netur transportlīdzeklī: ...

19.2.

Ja attiecināms, uzskaitīt attiecīgos parametrus, kas ļaus identificēt tos transportlīdzekļus, kurus var atjaunināt ar 19.1. punktā norādītās R157SWIN reprezentēto programmatūru: ...

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma prasības skatīt ANO Noteikumos Nr. 157).

1

(2)  Nevajadzīgo svītrot.

2

---

Papildinājums

Papildinājums tipa apstiprinājuma paziņojumam Nr. ... par transportlīdzekļa tipa tipa apstiprinājumu attiecībā uz ALKS atbilstīgi Noteikumiem Nr. 157

Papildu informācija

Nolīguma puses reģioni, kur transportlīdzekļa ražotājs ir deklarējis, ka ALKS ir novērtēta kā atbilstoša vietējiem satiksmes noteikumiem:

| Valsts | Novērtēta | Komentāri par jebkādiem ierobežojumiem |
| --- | --- | --- |
| E 1 Vācija | Jā/nē | |
| E 2 Francija | | |
| E 3 Itālija | | |
| E 4 Nīderlande | | |
| E 5 Zviedrija | | |
| E 6 Beļģija | | |
| E 7 Ungārija | | |
| E 8 Čehijas Republika | | |
| E 9 Spānija | | |
| E 10 Serbija | | |
| E 11 Apvienotā Karaliste | | |
| E 12 Austrija | | |
| E 13 Luksemburga | | |
| E 14 Šveice | | |
| E 16 Norvēģija | | |
| E 17 Somija | | |
| E 18 Dānija | | |
| E 19 Rumānija | | |
| E 20 Polija | | |
| E 21 Portugāle | | |
| E 22 Krievijas Federācija | | |
| E 23 Grieķija | | |
| E 24 Īrija | | |
| E 25 Horvātija | | |
| E 26 Slovēnija | | |
| E 27 Slovākija | | |
| E 28 Baltkrievija | | |
| E 29 Igaunija | | |
| E 30 Moldovas Republika | | |
| E 31 Bosnija un Hercegovina | | |
| E 32 Latvija | | |
| E 34 Bulgārija | | |
| E 35 Kazahstāna | | |
| E 36 Lietuva | | |
| E 37 Turcija | | |
| E 39 Azerbaidžāna | | |
| E 40 Ziemeļmaķedonija | | |
| E 43 Japāna | | |
| E 45 Austrālija | | |
| E 46 Ukraina | | |
| E 47 Dienvidāfrika | | |
| E 48 Jaunzēlande | | |
| E 49 Kipra | | |
| E 50 Malta | | |
| E 51 Korejas Republika | | |
| E 52 Malaizija | | |
| E 53 Taizeme | | |
| E 54 Albānija
  E 55 Armēnija | | |
| E 56 Melnkalne | | |
| E 57 San Marīno | | |
| E 58 Tunisija | | |
| E 60 Gruzija | | |
| E 62 Ēģipte | | |
| E 63 Nigērija | | |
| [E 64] Pakistāna | | |
| (*) | | |

Valsts

Novērtēta

Komentāri par jebkādiem ierobežojumiem

E 1 Vācija

Jā/nē

E 2 Francija

E 3 Itālija

E 4 Nīderlande

E 5 Zviedrija

E 6 Beļģija

E 7 Ungārija

E 8 Čehijas Republika

E 9 Spānija

E 10 Serbija

E 11 Apvienotā Karaliste

E 12 Austrija

E 13 Luksemburga

E 14 Šveice

E 16 Norvēģija

E 17 Somija

E 18 Dānija

E 19 Rumānija

E 20 Polija

E 21 Portugāle

E 22 Krievijas Federācija

E 23 Grieķija

E 24 Īrija

E 25 Horvātija

E 26 Slovēnija

E 27 Slovākija

E 28 Baltkrievija

E 29 Igaunija

E 30 Moldovas Republika

E 31 Bosnija un Hercegovina

E 32 Latvija

E 34 Bulgārija

E 35 Kazahstāna

E 36 Lietuva

E 37 Turcija

E 39 Azerbaidžāna

E 40 Ziemeļmaķedonija

E 43 Japāna

E 45 Austrālija

E 46 Ukraina

E 47 Dienvidāfrika

E 48 Jaunzēlande

E 49 Kipra

E 50 Malta

E 51 Korejas Republika

E 52 Malaizija

E 53 Taizeme

E 54 Albānija

E 55 Armēnija

E 56 Melnkalne

E 57 San Marīno

E 58 Tunisija

E 60 Gruzija

E 62 Ēģipte

E 63 Nigērija

[E 64] Pakistāna

(*)

---

(*)  ANO Noteikumus Nr. 157 piemērojošo Nolīguma pušu saraksts ir pieejams tiešsaistē:https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XI-B-16-15[X]&chapter=11&clang=_en

---

2. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

A PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image 19

a = min. 8 mm

Iepriekš attēlotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa parāda, ka dotais transportlīdzekļa tips attiecībā uz ALKS ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 157 ar apstiprinājuma numuru 002439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar ANO Noteikumu Nr. 157 prasībām to sākotnējā redakcijā.

B PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image 20

a = min. 8 mm

Iepriekš attēlotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa parāda, ka dotais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 157 un 31 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas datumos ANO Noteikumi Nr. 157 bija to sākotnējā redakcijā, bet ANO Noteikumos Nr. 31 bija iekļauti 02. sērijas grozījumi.

---

(1)  Otrais numurs ir dots tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

(Rezervēts)

---

4. PIELIKUMS

Īpašas prasības piemērošanai automatizēto joslas saglabāšanas sistēmu (ALKS) funkcionālās un lietošanas drošības aspektiem

1.   VISPĀRĪGI

Šis pielikums ir paredzēts, lai nodrošinātu, ka ražotājs projektēšanas un izstrādes procesā ir pieņemami un pienācīgi ņēmis vērā automatizētās sistēmas, kas nodrošina ALKS noteikumos reglamentētās(-o) funkcijas(-u), funkcionālo un lietošanas drošību un ka turpinās to darīt visā transportlīdzekļa tipa aprites ciklā (projektēšana, izstrāde, ražošana, ekspluatācija, ekspluatācijas izbeigšana).

Tas aptver dokumentāciju, kas tipa apstiprināšanas nolūkā ražotājam ir jāatklāj tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, kas rīkojas tās vārdā (turpmāk – tipa apstiprinātāja iestāde).

Šai dokumentācijai ir jāpierāda, ka automatizētā joslas saglabāšanas sistēma atbilst šajos ANO noteikumos noteiktajām veiktspējas prasībām un ka tā ir konstruēta un izstrādāta, lai darbotos bez nepamatotiem drošības riskiem vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem.

Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, ar mērķētām pārbaudēm uz vietas un testiem pārliecinās, ka dokumentācijā ietvertā argumentācija ir pietiekami pārliecinoša un ka ražotājs ir faktiski īstenojis dokumentācijā aprakstīto konstrukciju un procesus.

Lai arī, pamatojoties uz iesniegto dokumentāciju, pierādījumiem un procesu auditiem/ražojumu novērtējumiem, kas apmierina tipa apstiprinātāju iestādi attiecībā uz šiem noteikumiem, novērtētās automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas paliekošais riska līmenis tiek uzskatīts par pieņemamu transportlīdzekļa tipa ekspluatācijas uzsākšanai, par transportlīdzekļa kopējo drošību automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas darbmūža laikā saskaņā ar šo noteikumu prasībām ir atbildīgs ražotājs, kas pieprasa tipa apstiprinājumu.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Sistēma” ir “augstāka līmeņa elektroniskās vadības” sistēma un tās elektroniskā(-ās) vadības sistēma(-as), kas nodrošina automatizētās vadīšanas funkciju. Tā ietver arī jebkādas pārraides saites uz vai no citām sistēmām, kuras šie noteikumi neaptver un kuras iedarbojas uz automatizēto joslas saglabāšanas funkciju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | “Drošības koncepcija” ir sistēmas konstrukcijā, piemēram, elektroniskajās vienībās, iekļauto pasākumu apraksts, kuri vērsti uz to, lai transportlīdzeklis darbotos bez nepamatotiem drošības riskiem vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem kļūmju un bezkļūmju apstākļos. Daļai no drošības koncepcijas ir jābūt iespējai atkāpties līdz daļējai darbībai vai pat līdz dublējošajai sistēmai attiecībā uz transportlīdzekļa vitālajām funkcijām. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | “Elektroniskā vadības sistēma” ir vienību kombinācija, kuras konstruētas līdzdarboties minētās automatizētās joslas saglabāšanas funkcijas izpildē, veicot elektronisku datu apstrādi. Šādas sistēmas, ko parasti vada programmatūra, ir būvētas no tādām diskrētām funkcionālām sastāvdaļām kā sensori, elektroniskie vadības bloki un izpildmehānismi, un tās savieno datu pārraides saites. Tās drīkst saturēt mehāniskus, elektropneimatiskus vai elektrohidrauliskus elementus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | “Augstāka līmeņa elektroniskās vadības” sistēmas ir tās, kur izmanto apstrādes un/vai sensoru datus dinamiskas vadīšanas uzdevuma izpildei. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | “Vienības” ir sistēmas sastāvdaļu vismazākie iedalījumi, kas tiks ņemti vērā šajā pielikumā, jo šīs sastāvdaļu kombinācijas tiks uzskatītas par atsevišķiem vienumiem identifikācijas, analīzes vai nomaiņas nolūkā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | “Pārraides saites” ir līdzekļi atsevišķi izvietotu vienību savstarpējai savienošanai nolūkā pārraidīt signālus, darbības datus vai pievadīt enerģiju. Šī iekārta parasti ir elektriska, taču kāda tās daļa drīkst būt mehāniska, pneimatiska vai hidrauliska. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | “Vadības diapazons” attiecas uz izvades mainīgo lielumu un definē diapazonu, kurā sistēma, visticamāk, izpildīs vadību. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | “Funkcionālās darbības robeža” apraksta ārējās fiziskās robežas, kurās sistēma spēj veikt dinamiskas vadīšanas uzdevumus (t. i., tostarp pārņemšanas pieprasījumu un minimālā riska manevrus). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas “konstrukcijas funkcionālā joma (ODD)” apraksta konkrētus ekspluatācijas apstākļus (piem., vides, ģeogrāfiskos, diennakts laiku, satiksmi, infrastruktūru, ātruma diapazonu, laika apstākļus un citus nosacījumus) šajos noteikumos fiksētajās robežās, kurās automatizētā joslas saglabāšanas sistēma ir konstruēta darboties bez vadītāja iesaistes. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | “Automatizētas vadīšanas funkcija” ir “sistēmas” funkcija, kas spēj veikt transportlīdzekļa dinamiskas vadīšanas uzdevumu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | “Vadības stratēģija” ir stratēģija, lai nodrošinātu “sistēmas” funkcijas(-u) stabilu un drošu darbību, reaģējot uz konkrētu apkārtējās vides un/vai ekspluatācijas apstākļu kopumu (piem., ceļa seguma stāvoklis, satiksmes intensitāte un citi ceļa lietotāji, nelabvēlīgi laika apstākļi utt.). Tā drīkst ietvert funkcijas automātisku deaktivizēšanu vai veiktspējas īslaicīgus ierobežojumus (piem., maksimālā kustības ātruma samazināšanu utt.). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | “Funkcionālā drošība”: nepamatotu risku neesība elektrisko/elektronisko sistēmu darbības traucējumu izraisītu bīstamību gadījumos (sistēmas kļūmju izraisīti drošības apdraudējumi). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | “
  Kļūme”: anormāls stāvoklis, kas var izraisīt kāda elementa (sistēmas, sastāvdaļas, programmatūras) vai daļas (sistēmas vai sistēmu kombinācijas, kas īsteno transportlīdzekļu funkciju) atteici. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | “Atteice” ir elementa vai daļas paredzētās darbības izbeigšanās. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | “Darbības drošība” ir nepamatota riska neesība bīstamības gadījumā, kuras cēlonis ir paredzētās funkcionalitātes funkcionāla nepietiekamība (piem., kļūdaina/nenotikusi konstatēšana), darbības traucēkļi (piem., tādi vides apstākļi kā migla, lietus, ēnas, saules gaisma, infrastruktūra) vai pamatoti paredzama vadītāja, pasažieru vai citu ceļa lietotāju nepareiza rīcība/kļūda (drošības apdraudējumi – bez sistēmas kļūmēm). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | “Nepamatots risks” ir vispārīgs riska līmenis vadītājam, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem, kas ir paaugstināts salīdzinājumā ar kompetenti un rūpīgi vadītu manuālu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

2.16.

3.   DOKUMENTĀCIJA

| 3.1. | Prasības
  Ražotājs nodrošina dokumentācijas paketi, kas dod piekļuvi “sistēmas” pamatuzbūvei un līdzekļiem, kas to saista ar citām transportlīdzekļa sistēmām vai ar ko tā tieši kontrolē izejošos mainīgos.
  Ražotāja noteiktajai(-ām) “sistēmas” funkcijai(-ām), tostarp vadības stratēģijām, un drošības koncepcijai ir jābūt paskaidrotai.
  Dokumentācijai ir jābūt īsai, taču jānodrošina pierādījumi, ka sistēmas projektēšanā un izstrādē ir izmantotas visu iesaistīto sistēmas jomu speciālās zināšanas.
  Attiecībā uz periodiskajām tehniskajām inspicēšanām dokumentācijā ir jābūt aprakstītam, kā var pārbaudīt “sistēmas” pašreizējo darbības statusu.
  Informācija par to, kā standartizētā veidā var nolasīt programmatūras versiju(-as) un atteices brīdinājuma signāla statusu, izmantojot elektronisko sakaru saskarni, vismaz standarta saskarni (OBD pieslēgvietu).
  Tipa apstiprinātāja iestāde novērtē, vai dokumentācijas pakete parāda, ka “sistēma”:






  a) | ir konstruēta un izstrādāta, lai darbotos tā, ka tajā nav nepamatotu risku vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem deklarētajā ODD un robežās; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs nodrošina dokumentācijas paketi, kas dod piekļuvi “sistēmas” pamatuzbūvei un līdzekļiem, kas to saista ar citām transportlīdzekļa sistēmām vai ar ko tā tieši kontrolē izejošos mainīgos.

Ražotāja noteiktajai(-ām) “sistēmas” funkcijai(-ām), tostarp vadības stratēģijām, un drošības koncepcijai ir jābūt paskaidrotai.

Dokumentācijai ir jābūt īsai, taču jānodrošina pierādījumi, ka sistēmas projektēšanā un izstrādē ir izmantotas visu iesaistīto sistēmas jomu speciālās zināšanas.

Attiecībā uz periodiskajām tehniskajām inspicēšanām dokumentācijā ir jābūt aprakstītam, kā var pārbaudīt “sistēmas” pašreizējo darbības statusu.

Informācija par to, kā standartizētā veidā var nolasīt programmatūras versiju(-as) un atteices brīdinājuma signāla statusu, izmantojot elektronisko sakaru saskarni, vismaz standarta saskarni (OBD pieslēgvietu).

Tipa apstiprinātāja iestāde novērtē, vai dokumentācijas pakete parāda, ka “sistēma”:

a)

ir konstruēta un izstrādāta, lai darbotos tā, ka tajā nav nepamatotu risku vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem deklarētajā ODD un robežās;

| b) | atbilst citviet šajos ANO noteikumos noteiktās veiktspējas prasībām; |
| --- | --- |

b)

atbilst citviet šajos ANO noteikumos noteiktās veiktspējas prasībām;

| c) | ir izstrādāta saskaņā ar ražotāja deklarēto izstrādes procesu/metodi, un ka tas ietver vismaz 3.4.4. punktā uzskaitītos soļus. |
| --- | --- |

c)

ir izstrādāta saskaņā ar ražotāja deklarēto izstrādes procesu/metodi, un ka tas ietver vismaz 3.4.4. punktā uzskaitītos soļus.

| 3.1.1. | Dokumentāciju dara pieejamu trīs daļās.






  a) | Tipa apstiprinājuma pieteikums. Informācijas dokumentam, kas tipa apstiprinātājai iestādei iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, jāsatur īsa informācija par 2. papildinājumā uzskaitītajām pozīcijām. Tas kļūs par daļu no apstiprinājuma. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

a)

Tipa apstiprinājuma pieteikums. Informācijas dokumentam, kas tipa apstiprinātājai iestādei iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas laikā, jāsatur īsa informācija par 2. papildinājumā uzskaitītajām pozīcijām. Tas kļūs par daļu no apstiprinājuma.

| b) | Formālā apstiprinājuma dokumentācijas pakete, kas satur 3. punktā uzskaitītos materiālus (izņemot 3.4.4. punktā norādīto) un kas jāiesniedz tipa apstiprinātājai iestādei, lai veiktu ražojuma novērtēšanu / procesa auditu. Šo dokumentācijas paketi tipa apstiprinātāja iestāde izmanto par pamata atsauci šī pielikuma 4. punktā noteiktajam verifikācijas procesam. Tipa apstiprinātājai iestādei jānodrošina, ka šī dokumentācijas pakete ir pieejama vismaz noteiktajā 10 gadu laikposmā, ko skaita no brīža, kad konkrētā transportlīdzekļa tipa ražošana ir pilnīgi izbeigta. |
| --- | --- |

b)

Formālā apstiprinājuma dokumentācijas pakete, kas satur 3. punktā uzskaitītos materiālus (izņemot 3.4.4. punktā norādīto) un kas jāiesniedz tipa apstiprinātājai iestādei, lai veiktu ražojuma novērtēšanu / procesa auditu. Šo dokumentācijas paketi tipa apstiprinātāja iestāde izmanto par pamata atsauci šī pielikuma 4. punktā noteiktajam verifikācijas procesam. Tipa apstiprinātājai iestādei jānodrošina, ka šī dokumentācijas pakete ir pieejama vismaz noteiktajā 10 gadu laikposmā, ko skaita no brīža, kad konkrētā transportlīdzekļa tipa ražošana ir pilnīgi izbeigta.

| c) | Papildu konfidenciāls materiāls un analīzes dati (intelektuālais īpašums), kā noteikts 3.4.4. punktā, kas jāsaglabā ražotājam, bet ko dara pieejamu inspicēšanai (piem., uz vietas ražotāja inženiertehniskajās iekārtās) ražojuma novērtēšanas / procesa audita laikā. Ražotājs nodrošina šī materiāla un analīzes datu pieejamību 10 gadu laikposmā, ko skaita no brīža, kad konkrētā transportlīdzekļa tipa ražošana ir pilnīgi izbeigta. |
| --- | --- |

c)

Papildu konfidenciāls materiāls un analīzes dati (intelektuālais īpašums), kā noteikts 3.4.4. punktā, kas jāsaglabā ražotājam, bet ko dara pieejamu inspicēšanai (piem., uz vietas ražotāja inženiertehniskajās iekārtās) ražojuma novērtēšanas / procesa audita laikā. Ražotājs nodrošina šī materiāla un analīzes datu pieejamību 10 gadu laikposmā, ko skaita no brīža, kad konkrētā transportlīdzekļa tipa ražošana ir pilnīgi izbeigta.

| 3.2. | “Sistēmas” funkciju apraksts, ietverot vadības stratēģijas
  Nodrošina aprakstu ar vienkāršu skaidrojumu par visām funkcijām, tostarp “sistēmas” vadības stratēģiju, un metodēm, ko izmanto, lai izpildītu dinamiskas vadīšanas uzdevumu ODD un robežās, kādās automatizētā joslas saglabāšanas sistēma konstruēta darboties, kā arī paziņojumu par mehānismu(-iem), ar kuru starpniecību tiek realizēta vadība. Ražotājam jāapraksta sagaidāmā mijiedarbība starp sistēmu un vadītāju, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem, kā arī cilvēka–mašīnas saskarne (HMI).
  Jebkādas iespējotas vai atspējotas automatizētas vadīšanas funkcijas, kuru veikšanai transportlīdzeklī ražošanas laikā atrodas aparatūra un programmatūra, deklarē pirms to izmantošanas transportlīdzeklī, un uz tām attiecas šā pielikuma prasības. Ražotājam arī jādokumentē datu apstrāde gadījumā, ja tiek īstenoti nepārtrauktas mācīšanās algoritmi. |
| --- | --- |

3.2.

Nodrošina aprakstu ar vienkāršu skaidrojumu par visām funkcijām, tostarp “sistēmas” vadības stratēģiju, un metodēm, ko izmanto, lai izpildītu dinamiskas vadīšanas uzdevumu ODD un robežās, kādās automatizētā joslas saglabāšanas sistēma konstruēta darboties, kā arī paziņojumu par mehānismu(-iem), ar kuru starpniecību tiek realizēta vadība. Ražotājam jāapraksta sagaidāmā mijiedarbība starp sistēmu un vadītāju, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem, kā arī cilvēka–mašīnas saskarne (HMI).

Jebkādas iespējotas vai atspējotas automatizētas vadīšanas funkcijas, kuru veikšanai transportlīdzeklī ražošanas laikā atrodas aparatūra un programmatūra, deklarē pirms to izmantošanas transportlīdzeklī, un uz tām attiecas šā pielikuma prasības. Ražotājam arī jādokumentē datu apstrāde gadījumā, ja tiek īstenoti nepārtrauktas mācīšanās algoritmi.

| 3.2.1. | Nodrošina visu ieejas un ar sensoriem nosakāmo mainīgo uzskaitījumu un definē to darbības diapazonu, kā arī aprakstu, kā katrs mainīgais ietekmē sistēmas darbību. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Nodrošina visu “sistēmas” vadīto izejas mainīgo uzskaitījumu, un katrā gadījumā paskaidro, vai vadība ir tieša vai notiek ar citas transportlīdzekļa sistēmas starpniecību. Definē katra šāda mainīgā vadības diapazonu (2.7. punkts). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Norāda automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas veiktspējas funkcionālās darbības robežas noteicošos limitus, tostarp attiecīgā gadījumā ODD robežas. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Paskaidro koncepciju mijiedarbībai ar vadītāju, kad ir sasniegtas ODD robežas, iekļaujot to situāciju veidu uzskaitījumu, kurās sistēma ģenerēs pārņemšanas pieprasījumu vadītājam. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Nodrošina informāciju par līdzekļiem sistēmas aktivizēšanai, dominēšanai pār sistēmu vai deaktivizēšanai, ietverot stratēģiju, kā sistēma ir aizsargāta pret nejaušu deaktivizēšanu. Tas ietver arī informāciju par to, kā sistēma konstatē, ka vadītājs ir pieejams vadīšanas vadības pārņemšanai, kopā ar specifikāciju un dokumentētiem pierādījumiem par izmantoto parametru vadītāja uzmanīguma identificēšanai, kā arī par ietekmi uz stūrēšanas robežām. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.3. | Sistēmas izkārtojums un shēmas |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Sastāvdaļu saraksts
  Nodrošina sarakstu, kurā apkopo visas “sistēmas” vienības un norāda citas transportlīdzekļa sistēmas, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu attiecīgo vadības funkciju.
  Nodrošina struktūras shēmu, kurā parādīts šo vienību salikums, skaidri norādot iekārtu izvietojumu un savstarpējos savienojumus.
  Šai shēmai jāsatur:






  a) | uztvere un objektu konstatēšana, iekļaujot kartējumu un izvietojumu; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Nodrošina sarakstu, kurā apkopo visas “sistēmas” vienības un norāda citas transportlīdzekļa sistēmas, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu attiecīgo vadības funkciju.

Nodrošina struktūras shēmu, kurā parādīts šo vienību salikums, skaidri norādot iekārtu izvietojumu un savstarpējos savienojumus.

Šai shēmai jāsatur:

a)

uztvere un objektu konstatēšana, iekļaujot kartējumu un izvietojumu;

| b) | lēmumu pieņemšanas raksturojums; |
| --- | --- |

b)

lēmumu pieņemšanas raksturojums;

| c) | attālinātā uzraudzība un attālinātā pārraudzība attālināta uzraudzības centra izpildījumā (ja attiecināms); |
| --- | --- |

c)

attālinātā uzraudzība un attālinātā pārraudzība attālināta uzraudzības centra izpildījumā (ja attiecināms);

| d) | datu uzglabāšanas sistēma (DSSAD). |
| --- | --- |

d)

datu uzglabāšanas sistēma (DSSAD).

| 3.3.2. | Vienību funkcijas
  Apraksta “sistēmas” katras vienības funkciju un parāda signālus, kas to saista ar citām vienībām vai citām transportlīdzekļa sistēmām. To drīkst nodrošināt ar paskaidrojošus apzīmējumus saturošu blokshēmu vai citādu shēmu, vai ar aprakstu, kas papildināts ar šādu shēmu. |
| --- | --- |

3.3.2.

Apraksta “sistēmas” katras vienības funkciju un parāda signālus, kas to saista ar citām vienībām vai citām transportlīdzekļa sistēmām. To drīkst nodrošināt ar paskaidrojošus apzīmējumus saturošu blokshēmu vai citādu shēmu, vai ar aprakstu, kas papildināts ar šādu shēmu.

| 3.3.3. | Savstarpējos savienojumus “sistēmā” elektriskajām pārraides saitēm parāda ar elektrisko shēmu, pneimatiskām vai hidrauliskām pārvades iekārtām – ar cauruļvadu shēmu, un mehāniskiem savienojumiem – ar vienkāršotu shematisku attēlojumu. Parāda arī pārraides saites uz un no citām sistēmām. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Jābūt skaidrai sakarībai starp pārraides saitēm un starp vienībām pārvadītajiem signāliem. Signālu prioritāti multipleksētos datu ceļos norāda vienmēr, kad prioritāte varētu ietekmēt veiktspēju vai drošību. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Vienību identificēšana
  Katrai vienībai jābūt skaidri un nepārprotami identificējamai (piem., pēc marķējuma – aparatūrai un pēc marķējuma vai programmatūras izvades – programmatūras saturam), lai nodrošinātu aparatūras un attiecīgās dokumentācijas saistību. Ja programmatūras versija ir maināma bez prasības nomainīt marķējumu vai sastāvdaļu, programmatūras identifikācijai jānotiek tikai ar programmatūras izvades datiem.
  Ja vienā vienībā vai vienā datorā ir kombinētas vairākas funkcijas, bet blokshēmā tās ir attēlotas vairākos blokos skaidrības un izskaidrošanas vienkāršības nolūkā, izmanto tikai vienu aparatūru identificējošo marķējumu. Ražotājs ar šādas identifikācijas izmantošanu apstiprina, ka iesniegtā iekārta atbilst attiecīgajam dokumentam. |
| --- | --- |

3.3.5.

Katrai vienībai jābūt skaidri un nepārprotami identificējamai (piem., pēc marķējuma – aparatūrai un pēc marķējuma vai programmatūras izvades – programmatūras saturam), lai nodrošinātu aparatūras un attiecīgās dokumentācijas saistību. Ja programmatūras versija ir maināma bez prasības nomainīt marķējumu vai sastāvdaļu, programmatūras identifikācijai jānotiek tikai ar programmatūras izvades datiem.

Ja vienā vienībā vai vienā datorā ir kombinētas vairākas funkcijas, bet blokshēmā tās ir attēlotas vairākos blokos skaidrības un izskaidrošanas vienkāršības nolūkā, izmanto tikai vienu aparatūru identificējošo marķējumu. Ražotājs ar šādas identifikācijas izmantošanu apstiprina, ka iesniegtā iekārta atbilst attiecīgajam dokumentam.

| 3.3.5.1. | Identifikācija definē aparatūras un programmatūras versiju, un, ja versija mainās tādējādi, ka izmaina vienības funkciju, ciktāl tas skar šos noteikumus, ir jāmaina arī šī identifikācija. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

| 3.3.6. | Sensoru sistēmas sastāvdaļu uzstādīšana
  Ražotājam jānodrošina informācija par atsevišķu, sensoru sistēmu saturošu sastāvdaļu uzstādīšanas izvēlēm. Šīm izvēlēm jāsatur sastāvdaļas atrašanās vieta transportlīdzeklī/uz transportlīdzekļa, materiāls(-i) ap sastāvdaļu, ap sastāvdaļu esošā materiāla izmēri un ģeometrija un ap sastāvdaļu esošā materiāla virsmas apstrāde, kad tā uzstādīta transportlīdzeklī, bet šis uzskaitījums nav izsmeļošs. Informācijai arī jāsatur uzstādīšanas specifikācijas, kas ir būtiskas sistēmas veiktspējai, piem., uzstādīšanas leņķa pielaides.
  Izmaiņas sensoru sistēmas atsevišķās sastāvdaļās vai uzstādīšanas izvēlēs paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, un tās tiek novērtētas. |
| --- | --- |

3.3.6.

Ražotājam jānodrošina informācija par atsevišķu, sensoru sistēmu saturošu sastāvdaļu uzstādīšanas izvēlēm. Šīm izvēlēm jāsatur sastāvdaļas atrašanās vieta transportlīdzeklī/uz transportlīdzekļa, materiāls(-i) ap sastāvdaļu, ap sastāvdaļu esošā materiāla izmēri un ģeometrija un ap sastāvdaļu esošā materiāla virsmas apstrāde, kad tā uzstādīta transportlīdzeklī, bet šis uzskaitījums nav izsmeļošs. Informācijai arī jāsatur uzstādīšanas specifikācijas, kas ir būtiskas sistēmas veiktspējai, piem., uzstādīšanas leņķa pielaides.

Izmaiņas sensoru sistēmas atsevišķās sastāvdaļās vai uzstādīšanas izvēlēs paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, un tās tiek novērtētas.

| 3.4. | Ražotāja drošības koncepcija |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Ražotājs nodrošina paziņojumu, kas apstiprina, ka “sistēmā” nav nepamatotu risku vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Attiecībā uz “sistēmā” izmantoto programmatūru ir jāpaskaidro tās pamatarhitektūra un jāidentificē izmantotās projektēšanas metodes un rīki (sk. 3.5.1. punktu). Ražotājs sniedz pierādījumus par līdzekļiem, ar ko tikusi noteikta sistēmas loģikas realizācija projektēšanas un izstrādes procesā. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Ražotājs nodrošina tipa apstiprinātājai iestādei skaidrojumu par “sistēmā” iestrādātajiem konstrukcijas risinājumiem, kas nodrošina funkcionālo un darbības drošību. Iespējamie konstrukcijas risinājumi “sistēmā” ir, piemēram:






  a) | atkāpšanās līdz darbībai ar sistēmas daļas izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

a)

atkāpšanās līdz darbībai ar sistēmas daļas izmantošanu;

| b) | dublēšanās ar atsevišķu sistēmu; |
| --- | --- |

b)

dublēšanās ar atsevišķu sistēmu;

| c) | automatizētas vadīšanas funkcijas(-u) noņemšana. |
| --- | --- |

c)

automatizētas vadīšanas funkcijas(-u) noņemšana.

| 3.4.3.1. | Ja izraudzītais līdzeklis izvēlas daļējas veiktspējas darbības režīmu noteiktas kļūmes apstākļos (piem., nopietnu atteiču gadījumā), jānorāda šie apstākļi un definētās efektivitātes rezultējošās robežas (piem., tūlītēja minimāla riska manevra uzsākšana), kā arī vadītāja brīdināšanas stratēģija. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | Ja izraudzītais līdzeklis dinamiskas vadīšanas uzdevuma veikšanai izvēlas sekundāru (rezerves) līdzekli, jābūt paskaidrotiem šādas pārslēgšanās mehānisma principiem, loģikai un dublēšanas līmenim, un jebkādām iebūvētām rezerves pārbaudes īpašībām, un rezerves efektivitātes rezultējošajām robežām jābūt definētām. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.4.3.3. | Ja izraudzītais līdzeklis izvēlas automatizētas vadīšanas funkcijas noņemšanu, tam jānotiek atbilstoši šo noteikumu attiecīgiem nosacījumiem. Visiem atbilstošajiem vadības izejošajiem signāliem, kas saistīti ar šo funkciju, jābūt apturētiem. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

| 3.4.4. | Dokumentācija jāpamato ar analīzi, kas kopumā parāda, kā sistēma darbosies, lai mazinātu vai novērstu apdraudējumus, kuri var ietekmēt vadītāja, pasažieru un citu ceļa lietotāju drošību.
  Ražotājs izveido un uztur izvēlēto(-ās) analītisko(-ās) pieeju(-as) un dara to(-ās) pieejamu(-as) tipa apstiprinātājai iestādei inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā.
  Tipa apstiprinātāja iestāde novērtē analītiskās(-o) pieejas(-u) pielietojumu.






  a) | Drošības pieejas inspicēšana koncepcijas (transportlīdzekļa) līmenī.
  Šai pieejai jābalstās uz sistēmas drošībai atbilstošu apdraudējumu/risku analīzi. |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Ražotājs izveido un uztur izvēlēto(-ās) analītisko(-ās) pieeju(-as) un dara to(-ās) pieejamu(-as) tipa apstiprinātājai iestādei inspicēšanai tipa apstiprināšanas laikā.

Tipa apstiprinātāja iestāde novērtē analītiskās(-o) pieejas(-u) pielietojumu.

a)

Drošības pieejas inspicēšana koncepcijas (transportlīdzekļa) līmenī.

Šai pieejai jābalstās uz sistēmas drošībai atbilstošu apdraudējumu/risku analīzi.

| b) | Drošības pieejas inspicēšana sistēmas līmenī, iekļaujot lejupēju (no iespējamajiem apdraudējumiem uz konstrukciju) un augšupēju (no konstrukcijas uz iespējamajiem apdraudējumiem) pieeju. Drošības pieejas pamatā var būt atteices režīmu un seku analīze (FMEA), kļūdu koka analīze (FTA) un sistēmas teorētiskā procesa analīze (STPA) vai jebkurš līdzīgs process, kas ir piemērots sistēmas funkcionālajai un darbības drošībai. |
| --- | --- |

b)

Drošības pieejas inspicēšana sistēmas līmenī, iekļaujot lejupēju (no iespējamajiem apdraudējumiem uz konstrukciju) un augšupēju (no konstrukcijas uz iespējamajiem apdraudējumiem) pieeju. Drošības pieejas pamatā var būt atteices režīmu un seku analīze (FMEA), kļūdu koka analīze (FTA) un sistēmas teorētiskā procesa analīze (STPA) vai jebkurš līdzīgs process, kas ir piemērots sistēmas funkcionālajai un darbības drošībai.

| c) | Validācijas/verifikācijas plānu un rezultātu inspicēšana, iekļaujot piemērotus pieņemšanas kritērijus. Tai jāietver validācijai piemērota validācijas testēšana, piemēram, aparatūras-programmatūras testēšana (HIL), transportlīdzekļa darbības testēšana uz ceļa, testēšana ar reāliem tiešajiem lietotājiem vai jebkāda cita validācijai/verifikācijai piemērota testēšana. Validācijas un verifikācijas rezultātus drīkst novērtēt, analizējot dažādo testu tvērumu un nosakot tvēruma minimālās robežas dažādiem parametriem. |
| --- | --- |

c)

Validācijas/verifikācijas plānu un rezultātu inspicēšana, iekļaujot piemērotus pieņemšanas kritērijus. Tai jāietver validācijai piemērota validācijas testēšana, piemēram, aparatūras-programmatūras testēšana (HIL), transportlīdzekļa darbības testēšana uz ceļa, testēšana ar reāliem tiešajiem lietotājiem vai jebkāda cita validācijai/verifikācijai piemērota testēšana. Validācijas un verifikācijas rezultātus drīkst novērtēt, analizējot dažādo testu tvērumu un nosakot tvēruma minimālās robežas dažādiem parametriem.

Inspicēšanā jāapstiprina, ka vismaz katra no šādām pozīcijām ir attiecīgā gadījumā aptverta atbilstoši a) līdz c) apakšpunktam:

| i) | norises saistībā ar mijiedarbību ar citām transportlīdzekļa sistēmām (piem., bremžu, stūres); |
| --- | --- |

i)

norises saistībā ar mijiedarbību ar citām transportlīdzekļa sistēmām (piem., bremžu, stūres);

| ii) | automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas atteices un sistēmas riska seku mazināšanas darbības; |
| --- | --- |

ii)

automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas atteices un sistēmas riska seku mazināšanas darbības;

| iii) | situācijas ODD ietvaros, kad sistēma var radīt nepamatotus drošības riskus vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem darbības traucēkļu dēļ (piem., neizpratne vai nepareiza izpratne par vidi, kurā atrodas transportlīdzeklis, vadītāja, pasažiera vai cita ceļa lietotāja reakcijas neizpratne, neadekvāta vadība, neierasti scenāriji); |
| --- | --- |

iii)

situācijas ODD ietvaros, kad sistēma var radīt nepamatotus drošības riskus vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem darbības traucēkļu dēļ (piem., neizpratne vai nepareiza izpratne par vidi, kurā atrodas transportlīdzeklis, vadītāja, pasažiera vai cita ceļa lietotāja reakcijas neizpratne, neadekvāta vadība, neierasti scenāriji);

| iv) | attiecīgu scenāriju identifikācija robežnosacījumu ietvaros un pārvaldības metode, kas izmantota scenārija izvēlē, un izvēlētais validācijas rīks; |
| --- | --- |

iv)

attiecīgu scenāriju identifikācija robežnosacījumu ietvaros un pārvaldības metode, kas izmantota scenārija izvēlē, un izvēlētais validācijas rīks;

| v) | lēmuma pieņemšanas process, kas rezultējas dinamiskas vadīšanas uzdevumu veikšanā (piem., avārijas manevri), mijiedarbībai ar citiem ceļa lietotājiem un saskaņā ar satiksmes noteikumiem; |
| --- | --- |

v)

lēmuma pieņemšanas process, kas rezultējas dinamiskas vadīšanas uzdevumu veikšanā (piem., avārijas manevri), mijiedarbībai ar citiem ceļa lietotājiem un saskaņā ar satiksmes noteikumiem;

| vi) | saprātīgi paredzama transportlīdzekļa vadītāja nepareiza rīcība (piem., vadītāja pieejamības atpazīšanas sistēma un paskaidrojums par to, kā noteikti pieejamības kritēriji), vadītāja kļūdas vai pārpratumi (piem., nejauša dominēšana) un apzināta neatļauta iejaukšanās sistēmā; |
| --- | --- |

vi)

saprātīgi paredzama transportlīdzekļa vadītāja nepareiza rīcība (piem., vadītāja pieejamības atpazīšanas sistēma un paskaidrojums par to, kā noteikti pieejamības kritēriji), vadītāja kļūdas vai pārpratumi (piem., nejauša dominēšana) un apzināta neatļauta iejaukšanās sistēmā;

| vii) | transportlīdzekļa drošību ietekmējoši kiberuzbrukumi (izdarāms, veicot analīzi atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 155 par kiberdrošību un kiberdrošības pārvaldības sistēmu). |
| --- | --- |

vii)

transportlīdzekļa drošību ietekmējoši kiberuzbrukumi (izdarāms, veicot analīzi atbilstīgi ANO Noteikumiem Nr. 155 par kiberdrošību un kiberdrošības pārvaldības sistēmu).

Apstiprinātājas iestādes novērtējumam jāsastāv no izvēlētu apdraudējumu (kiberdraudu) pārbaudēm uz vietas, lai noteiktu, ka drošības koncepciju pamatojošā argumentācija ir saprotama un loģiska, un īstenota dažādās sistēmu funkcijās. Novērtējumā arī pārbauda, vai validācijas plāni ir pietiekami noturīgi, lai pierādītu drošību (piem., izvēlēto scenāriju testēšanas saprātīgs tvērums ar izvēlēto validācijas rīku), un ka tie ir pabeigti.

Tam jāpierāda, ka transportlīdzeklis nepakļauj nepamatotiem riskiem vadītāju; transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem konstrukcijas funkcionālajā jomā, t. i.:

| a) | kopējais validācijas mērķis (t. i., validācijas pieņemšanas kritēriji) ir pamatots ar validācijas rezultātiem, kas pierāda, ka automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas ekspluatācijas uzsākšana kopumā nepalielinās risku vadītājam, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem salīdzinājumā ar manuāli vadītiem transportlīdzekļiem; un |
| --- | --- |

a)

kopējais validācijas mērķis (t. i., validācijas pieņemšanas kritēriji) ir pamatots ar validācijas rezultātiem, kas pierāda, ka automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas ekspluatācijas uzsākšana kopumā nepalielinās risku vadītājam, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem salīdzinājumā ar manuāli vadītiem transportlīdzekļiem; un

| b) | scenārijam specifiskā pieeja, kas parāda, ka sistēma kopumā nepalielinās riska līmeni vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem salīdzinājumā ar manuāli vadītiem transportlīdzekļiem katrā ar drošību saistītā scenārijā; un |
| --- | --- |

b)

scenārijam specifiskā pieeja, kas parāda, ka sistēma kopumā nepalielinās riska līmeni vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem salīdzinājumā ar manuāli vadītiem transportlīdzekļiem katrā ar drošību saistītā scenārijā; un

tipa apstiprinātāja iestāde veic vai pieprasa veikt testus, kā noteikts 4. punktā, lai verificētu drošības koncepciju.

| 3.4.4.1. | Šajā dokumentācijā detalizēti uzskaita pārraugāmos parametrus un katriem šī pielikuma 3.4.4. punktā definētā veida atteices apstākļiem norāda brīdinājuma signālu, kāds jādod vadītājam / transportlīdzekļa braucējiem / citiem ceļa lietotājiem un/vai apkopes / tehniskās inspicēšanas personālam. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

| 3.4.4.2. | Šajā dokumentācijā arī jāapraksta ieviestie pasākumi, lai nodrošinātu, ka “sistēmā” nav nepamatotu risku vadītājam, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem, kad “sistēmas” veiktspēju ietekmē vides apstākļi, piem., klimatiskie, temperatūra, putekļu iekļūšana, ūdens iekļūšana, apledošana. |
| --- | --- |

3.4.4.2.

| 3.5. | Drošības pārvaldības sistēma (procesa audits) |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Attiecībā uz “sistēmā” izmantoto programmatūru un aparatūru ražotājam drošības pārvaldības sistēmas kontekstā ir jāpierāda tipa apstiprinātājai iestādei, ka organizācijā eksistē, ir atjaunināti un tiek ievēroti efektīvi procesi, metodikas un rīki, lai pārvaldītu drošību un pastāvīgu atbilstību ražojuma aprites ciklā (projektēšana, izstrāde, ražošana, darbināšana, tostarp ievērojot satiksmes noteikumus, un ekspluatācijas izbeigšana). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Jābūt noteiktam projektēšanas un izstrādes procesam, ietverot drošības pārvaldības sistēmu, prasību pārvaldību, prasību izpildes īstenošanu, testēšanu, atteiču izsekošanu, korektīvos pasākumus un izdošanu. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Ražotājam jāiedibina un jāuztur efektīvus saziņas kanālus starp ražotāja struktūrvienībām, kas atbild par funkcionālo/darbības drošību, kiberdrošību un citām attiecīgām disciplīnām, kuras saistītas ar transportlīdzekļa drošības panākšanu. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Ražotājam ir jābūt procesiem iedarbinātas automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas ar drošību saistītu atgadījumu/triecienu/sadursmju izraisītu atgadījumu pārraudzīšanai un procesiem potenciālu, ar drošību saistītu nepilnību pārvaldīšanai pēc reģistrācijas (slēgta cikla lokālā pārraudzība) un transportlīdzekļu atjaunināšanai. Tiem jāziņo par kritiskiem atgadījumiem (piem., sadursme ar citiem ceļa lietotājiem un potenciālie, ar drošību saistītie trūkumi) tipa apstiprinātājām iestādēm, tādiem notiekot. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Ražotājam ir jāpierāda, ka ir veikti periodiski, neatkarīgi iekšējā procesa auditi, lai nodrošinātu, ka tiek konsekventi īstenoti saskaņā ar 3.5.1. līdz 3.5.4. punktu ieviestie procesi. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Ražotājiem ir jāievieš piemēroti pasākumi (piem., līgumiski risinājumi, skaidras saskarnes, kvalitātes pārvaldības sistēma) sadarbībā ar piegādātājiem, lai nodrošinātu, ka piegādātāja drošības pārvaldības sistēma atbilst 3.5.1. (atskaitot tādus ar transportlīdzekli saistītus aspektus kā “darbināšana” un “ekspluatācijas izbeigšana”), 3.5.2., 3.5.3. un 3.5.5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.5.6.

4.   VERIFIKĀCIJA UN TESTI

| 4.1. | “Sistēmas” funkcionālo darbību, kā noteikts 3. punktā prasītajos dokumentos, testē šādi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | “Sistēmas” funkcionalitātes verifikācija
  Tipa apstiprinātāja iestāde verificē “sistēmu” bezatteices apstākļos, testējot uz ceļa vairākas izvēlētas funkcijas no tām, ko ražotājs aprakstījis atbilstoši 3.2. punktam, un pārbaudot sistēmas vispārīgo darbību reālos braukšanas apstākļos, tostarp satiksmes noteikumu ievērošanu.
  Šajos testos iekļauj scenārijus, kur vadītājs ignorē sistēmu.
  Saskaņā ar šo pielikumu veiktajos testos ņem vērā testus, kas jau veikti saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tipa apstiprinātāja iestāde verificē “sistēmu” bezatteices apstākļos, testējot uz ceļa vairākas izvēlētas funkcijas no tām, ko ražotājs aprakstījis atbilstoši 3.2. punktam, un pārbaudot sistēmas vispārīgo darbību reālos braukšanas apstākļos, tostarp satiksmes noteikumu ievērošanu.

Šajos testos iekļauj scenārijus, kur vadītājs ignorē sistēmu.

Saskaņā ar šo pielikumu veiktajos testos ņem vērā testus, kas jau veikti saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumu.

| 4.1.1.1. | Verifikācijas rezultātiem jāatbilst saskaņā ar 3.2. punktu ražotāja sniegtajam aprakstam, tostarp vadības stratēģijām, un jāatbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

| 4.1.2. | 3.4. punktā minētās drošības koncepcijas verifikācija
  Pārbauda “sistēmas” reakciju situācijā, kad atsevišķā vienībā notikusi atteice, nosūtot atbilstošus izvades signālus elektriskajām vienībām vai mehāniskajiem elementiem, lai imitētu vienībā notikušas atteices sekas. Tipa apstiprinātāja iestāde veic šo pārbaudi vismaz vienai atsevišķai vienībai, bet nepārbauda “sistēmas” reakciju uz vairākām vienlaicīgām atteicēm atsevišķās vienībās.
  Tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, ka šie testi ietver aspektus, kas varētu ietekmēt transportlīdzekļa vadāmību un informāciju lietotājam (HMI aspekti, piem., pārejas scenāriji). |
| --- | --- |

4.1.2.

Pārbauda “sistēmas” reakciju situācijā, kad atsevišķā vienībā notikusi atteice, nosūtot atbilstošus izvades signālus elektriskajām vienībām vai mehāniskajiem elementiem, lai imitētu vienībā notikušas atteices sekas. Tipa apstiprinātāja iestāde veic šo pārbaudi vismaz vienai atsevišķai vienībai, bet nepārbauda “sistēmas” reakciju uz vairākām vienlaicīgām atteicēm atsevišķās vienībās.

Tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, ka šie testi ietver aspektus, kas varētu ietekmēt transportlīdzekļa vadāmību un informāciju lietotājam (HMI aspekti, piem., pārejas scenāriji).

| 4.1.2.1. | Tipa apstiprinātājām iestādēm jāpārbauda arī vairākus scenārijus, kas ir kritiski objekta un notikuma konstatēšanai un reakcijai (OEDR) un sistēmas lēmumu pieņemšanas raksturojumam un HMI funkcijām (piem., grūtības objekta konstatēšanā, kad sistēma sasniedz ODD robežas, satiksmes traucējumu scenāriji), kā noteikts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Verifikācijas rezultātiem ir jāatbilst dokumentētajam apdraudējumu analīzes kopsavilkumam tādā vispārīgās ietekmes līmenī, kad drošības koncepcija un izpilde ir apstiprināta kā adekvāta un atbilstoša šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.2. | Simulācijas rīku un matemātiskos modeļus drošības koncepcijas verifikācijai drīkst izmantot saskaņā ar 1958. gada Nolīguma 3. pārskata 8. pielikumu, jo īpaši attiecībā uz scenārijiem, kuru realizācija ir apgrūtināta uz ceļa vai reālos braukšanas apstākļos. Ražotājiem ir jāpierāda simulācijas rīka tvērums, tā derīgums konkrētajam scenārijam, kā arī validācija, kas veikta simulācijas rīka ķēdei (fizisko testu iznākuma korelācija). |
| --- | --- |

4.2.

5.   ZIŅOŠANA

Novērtējuma ziņojumam ir jābūt tādam, kas pieļauj izsekojamību, piem., inspicēto dokumentu versijas ir kodētas un uzskaitītas tehniskā dienesta reģistros.

Novērtējuma veidlapas, ko tehniskais dienests nosūta tipa apstiprinātājai iestādei, iespējamā izkārtojuma piemērs ir dots šā pielikuma 1. papildinājumā. Papildinājumā uzskaitītie punkti ir doti kā aptveramo punktu kopuma minimums.

6.   PAZIŅOJUMS CITĀM TIPA APSTIPRINĀTĀJĀM IESTĀDĒM (2. papildinājums) satur:

| a) | ODD un augsta līmeņa funkcionālās arhitektūras aprakstu ar uzsvaru uz funkcijām, kas pieejamas vadītājam, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem; |
| --- | --- |

a)

ODD un augsta līmeņa funkcionālās arhitektūras aprakstu ar uzsvaru uz funkcijām, kas pieejamas vadītājam, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem;

| b) | tipa apstiprinātāju iestāžu īstenotā verifikācijas procesa laikā veikto testu rezultātus. |
| --- | --- |

b)

tipa apstiprinātāju iestāžu īstenotā verifikācijas procesa laikā veikto testu rezultātus.

7.   AUDITORU/VĒRTĒTĀJU KOMPETENCE

Novērtējumus atbilstoši šim pielikumam veic tikai auditori/vērtētāji ar tehniskām un administratīvām zināšanām, kādas šādiem nolūkiem nepieciešamas. Jo īpaši, tiem jābūt kompetentiem kā auditoriem/vērtētājiem attiecībā uz ISO 26262-2018 (Funkcionālā drošība – ceļu transportlīdzekļi) un ISO/PAS 21448 (Ceļu transportlīdzekļu plānotās funkcionalitātes drošums); un tiem jāspēj izveidot nepieciešamo saikni ar kiberdrošības aspektiem saskaņā ar ANO Noteikumiem Nr. 155 un ISO/SAE 21434. Šo kompetenci pierāda ar pienācīgu kvalifikāciju vai citiem līdzvērtīgiem apmācību apliecinājumiem.

1. papildinājums

Automatizētās joslas saglabāšanas sistēmas novērtējuma veidlapas paraugs

Testa ziņojums Nr.: ...

1.

Identifikācija

1.1.

Marka: ...

1.2.

Transportlīdzekļa tips: ...

1.3.

Līdzeklis sistēmas identifikācijai uz transportlīdzekļa: ...

1.4.

Šā marķējuma atrašanās vieta: ...

1.5.

Ražotāja nosaukums un adrese: ...

1.6.

Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: ...

1.7.

Dokumentācijas atsauces Nr.: ...

Sākotnējās izdošanas datums: ...

Pēdējās atjaunināšanas datums: ...

2.

Testa transportlīdzekļa(-u)/sistēmas(-u) apraksts

2.1.

Vispārīgs apraksts: ...

2.2.

“Sistēmas” visu vadības funkciju un darbības metožu apraksts: ...

2.3.

“Sistēmas” sastāvdaļu apraksts un iekšējo savstarpējo savienojumu shēmas:

3.

Ražotāja drošības koncepcija

3.1.

Signālu plūsmas un darbības datu, un to prioritāšu apraksts: ...

3.2.

Ražotājs(-i)...apliecina, ka “sistēmā”
  nav nepamatotu risku vadītājam, pasažieriem un citiem ceļa lietotājiem.

3.3.

Izmantotā programmatūras pamatarhitektūra un konstrukcijas metodes un rīki: ...

3.4.

“Sistēmas” drošības koncepcijas apraksts...

3.5.

“Sistēmas” darbības dokumentētas analīzes atsevišķa apdraudējuma vai kļūdas apstākļos: ...

3.6.

Ieviesto pasākumu apraksts attiecībā uz vides apstākļiem: ...

3.7.

Līdzekļi “sistēmas” periodiskajai tehniskajai inspicēšanai: ...

3.8.

“Sistēmas” verifikācijas testa rezultāti atbilstoši ANO Noteikumu Nr. 157 4. pielikuma 4.1.1. punktam: ...

3.9.

Drošības koncepcijas verifikācijas testa rezultāti atbilstoši ANO Noteikumu Nr. 157 4. pielikuma 4.1.2. punktam: ...

3.10.

Testa(-u) datums: ...

3.11.

Testu veikušais tehniskais dienests

Paraksts: ... Datums: ...

3.12.

Piezīmes. ...

2. papildinājums

Informācijas dokumenta veidlapa par automatizētām joslas saglabāšanas sistēmām, kas ražotājam jāiesniedz apstiprināšanas nolūkā

1.   AUTOMATIZĒTĀS JOSLAS SAGLABĀŠANAS SISTĒMAS APRAKSTS

| 1.1. | Konstrukcijas funkcionālā joma (ātrums, ceļa veids, valsts, vide, ceļa apstākļi utt.) / robežnosacījumi / minimālā riska manevru un pārņemšanas pieprasījumu galvenie nosacījumi... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pamata veiktspēja (piem., objekta un notikuma konstatēšana un reakcija (OEDR) ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sistēmas aktivizēšanas, dominēšanas pār sistēmu vai deaktivizēšanas līdzekļi... |
| --- | --- |

1.3.

2.   “SISTĒMAS” FUNKCIJU APRAKSTS, IETVEROT VADĪBAS STRATĒĢIJAS

| 2.1. | Galvenās automatizētās vadīšanas funkcijas (funkcionālā arhitektūra, vides faktoru uztveršana) ... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Iekšpus transportlīdzekļa... |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ārpus transportlīdzekļa (piem., aizmugures) ... |
| --- | --- |

2.1.2.

3.   “SISTĒMAS” GALVENO SASTĀVDAĻU (VIENĪBU) PĀRSKATS

| 3.1. | Vadības vienības... |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sensori... |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kartes/pozicionēšana... |
| --- | --- |

3.3.

4.   SISTĒMAS IZKĀRTOJUMS UN SHĒMAS

| 4.1. | Sistēmas shematisks attēlojums, ietverot vides uztveršanas sensorus (piem., blokshēma) ... |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Savstarpējo savienojumu uzskaitījums vai pārskats (piem., blokshēma) ... |
| --- | --- |

4.2.

5.   SPECIFIKĀCIJAS

| 5.1. | Sistēmas pareizas darbības statusa pārbaudes līdzekļi... |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ieviestie līdzekļi, lai aizsargātu pret vienkāršu neatļautu aktivāciju/darbību un iejaukšanos sistēmā ... |
| --- | --- |

5.2.

6.   DROŠĪBAS KONCEPCIJA

| 6.1. | Droša darbība – transportlīdzekļa ražotāja deklarācija... |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Programmatūras arhitektūras shēma (piem., blokshēma) ... |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Sistēmas loģikas realizācijas noteikšanas līdzekļi... |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Vispārīgs skaidrojums par galvenajiem konstrukcijas risinājumiem, kas iestrādāti “sistēmā”, lai ģenerētu drošu darbību un mijiedarbību ar citiem ceļa lietotājiem kļūmes, darbības traucēkļu un plānotu/neplānotu apstākļu gadījumā, kas pārsniegtu ODD... |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Atteiču apstrādes galveno principu vispārīgs apraksts, atkāpšanās līmeņa stratēģija, ietverot risku seku mazināšanas stratēģiju (minimāla riska manevrs) ... |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Vadītāja, transportlīdzekļa braucēju un citu ceļa lietotāju mijiedarbība, ietverot vadītājam dodamos brīdinājuma signālus un pārņemšanas pieprasījumus... |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Ražotāja veikta citviet šajos noteikumos norādītu veiktspējas prasību izpildes, tostarp OEDR, HMI, satiksmes noteikumu ievērošanas, validācija un secinājums, ka sistēma ir konstruēta tā, ka tajā nav nepamatotu risku vadītājam, transportlīdzekļa braucējiem un citiem ceļa lietotājiem... |
| --- | --- |

6.7.

7.   IESTĀŽU VEIKTA VERIFIKĀCIJA UN TESTS

| 7.1. | “Sistēmas” pamata funkcionalitātes verifikācija... |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Sistēmas reakcijas pārbaudes piemēri atteices ietekmes vai darbības traucēkļu, avārijas situāciju un robežnosacījumu gadījumā... |
| --- | --- |

7.2.

8.   DATU UZGLABĀŠANAS SISTĒMA

| 8.1. | Uzglabāto datu veids... |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Glabātuves atrašanās vieta... |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Reģistrēti gadījumi un datu elementi kā datu drošības un datu aizsardzības nodrošināšanas līdzekļi... |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Līdzekļi piekļūšanai datiem... |
| --- | --- |

8.4.

9.   KIBERDROŠĪBA (IESPĒJAMA SAVSTARPĒJA ATSAUCE UZ KIBERREGLAMENTĀCIJU)

| 9.1. | Kiberdrošības vispārīgs apraksts un programmatūras atjauninājumu pārvaldības shēma... |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Dažādu risku un šo risku seku mazināšanai ieviesto pasākumu vispārīgs apraksts ... |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Atjaunināšanas procedūras vispārīgs apraksts... |
| --- | --- |

9.3.

10.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA LIETOTĀJIEM

| 10.1. | Lietotājiem nodrošinātās informācijas paraugs (tostarp sagaidāmie transportlīdzekļa vadītāja uzdevumi ODD ietvaros un ārpus ODD) ... |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Izraksts no īpašnieka rokasgrāmatas attiecīgās daļas ... |
| --- | --- |

10.2.

3. papildinājums

Norādes par ALKS kritiskiem satiksmes traucēkļiem

1.   VISPĀRĪGI

| 1.1 | Šajā dokumentā ir skaidrots pakārtots process, lai definētu nosacījumus, kad automatizētajai joslas saglabāšanas sistēmai (ALKS) jānodrošina izvairīšanās no sadursmes. Nosacījumus, kad ALKS jānodrošina izvairīšanās no sadursmes, nosaka ar vispārīgu simulācijas programmu, kas ietver uzmanīga vadītāja-cilvēka veiktspējas modeli, un saistītos parametrus satiksmei kritiskos traucējumu scenārijos. |
| --- | --- |

1.1

2.   SATIKSMEI KRITISKI SCENĀRIJI

| 2.1. | Satiksmes traucējumiem kritiski scenāriji ir tie, kuri satur apstākļus, kad ALKS var nespēt panākt izvairīšanos no sadursmes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Turpmākie trīs ir satiksmei kritiski scenāriji:






  a) | strauja iebraukšana joslā: “cits transportlīdzeklis” pēkšņi piebrauc priekšā “ego transportlīdzeklim”; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

strauja iebraukšana joslā: “cits transportlīdzeklis” pēkšņi piebrauc priekšā “ego transportlīdzeklim”;

| b) | strauja izbraukšana no joslas: “cits transportlīdzeklis” pēkšņi pamet “ego transportlīdzekļa” joslu; |
| --- | --- |

b)

strauja izbraukšana no joslas: “cits transportlīdzeklis” pēkšņi pamet “ego transportlīdzekļa” joslu;

| c) | palēninājums: “cits transportlīdzeklis” pēkšņi palēnina gaitu “ego transportlīdzekļa” priekšā. |
| --- | --- |

c)

palēninājums: “cits transportlīdzeklis” pēkšņi palēnina gaitu “ego transportlīdzekļa” priekšā.

| 2.3. | Katru no šiem satiksmei kritiskajiem scenārijiem var izveidot, izmantojot šādus parametrus/elementus:






  a) | ceļa ģeometrija; |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

ceļa ģeometrija;

| b) | citu transportlīdzekļu kustība/manevrs. |
| --- | --- |

b)

citu transportlīdzekļu kustība/manevrs.

3.   ALKS VEIKTSPĒJAS PARAUGS

| 3.1. | Satiksmei kritiskie ALKS scenāriji iedalās novēršamajos un nenovēršamajos scenārijos. Novēršamo/nenovēršamo robežšķirtne ir balstīta uz prasmīga un uzmanīga vadītāja-cilvēka imitētu veiktspēju. Tiek sagaidīts, ka dažus no scenārijiem, kas ir “nenovēršami” pēc cilvēku standartiem, ALKS sistēmas varētu faktiski novērst. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Maza kustības ātruma ALKS scenārijā tiek pieņemts, ka vadītāja modeļa izvairīšanās spēja realizējas tikai kā bremzēšana. Vadītāja modelis iedalās šādos trīs segmentos: “uztvere”; “lēmums”; un “reakcija”. Turpmāk dotā shēma ir šo segmentu vizualizācija. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lai noteiktu apstākļus, kādos automatizētajām joslas saglabāšanas sistēmām (ALKS) jāizvairās no sadursmes, turpmāk tabulā dotie veiktspējas modeļa faktori būtu jāizmanto kā ALKS veiktspējas modelis, ņemot vērā uzmanīga vadītāja-cilvēka rīcību kopā ar ADAS. |
| --- | --- |

3.3.

Image 21

1. tabula

Veiktspējas modeļa faktori transportlīdzekļiem

| | | Faktori |
| --- | --- | --- |
| Riska uztveres punkts | Joslas maiņa (strauja iebraukšana joslā, strauja izbraukšana no joslas) | Transportlīdzekļa centra novirzīšanās no braukšanas joslas vidus par vairāk kā 0,375 m
  (aizgūts no pētījuma Japānā) |
| Palēninājums | Priekšā braucošā transportlīdzekļa palēninājuma pakāpe un ego transportlīdzekļa ieturētā distance |
| Riska izvērtēšanas laiks | 0,4 sekundes
  (no pētījuma Japānā) |
| Laiks no uztveres pabeigšanas līdz palēninājuma uzsākšanai | 0,75 sekundes
  (kopējie dati Japānā) |
| Straujas iedarbības laiks līdz maksimālajam palēninājumam (saķere ar ceļu 1,0) | 0,6 sekundes līdz 0,774 G
  (no NHTSA un Japānas eksperimentiem) |
| Straujas iedarbības laiks līdz maksimālajam palēninājumam (pēc tam, kad transportlīdzeklis, kas strauji iebrauc joslā, pilnībā atrodas joslā ego transportlīdzekļa priekšā; saķere ar ceļu 1,0) | 0,6 sekundes līdz 0,85 G
  (aizgūts no ANO Noteikumiem Nr. 152 par AEBS) |

Faktori

Riska uztveres punkts

Joslas maiņa (strauja iebraukšana joslā, strauja izbraukšana no joslas)

Transportlīdzekļa centra novirzīšanās no braukšanas joslas vidus par vairāk kā 0,375 m

(aizgūts no pētījuma Japānā)

Palēninājums

Priekšā braucošā transportlīdzekļa palēninājuma pakāpe un ego transportlīdzekļa ieturētā distance

Riska izvērtēšanas laiks

0,4 sekundes

(no pētījuma Japānā)

Laiks no uztveres pabeigšanas līdz palēninājuma uzsākšanai

0,75 sekundes

(kopējie dati Japānā)

Straujas iedarbības laiks līdz maksimālajam palēninājumam (saķere ar ceļu 1,0)

0,6 sekundes līdz 0,774 G

(no NHTSA un Japānas eksperimentiem)

Straujas iedarbības laiks līdz maksimālajam palēninājumam (pēc tam, kad transportlīdzeklis, kas strauji iebrauc joslā, pilnībā atrodas joslā ego transportlīdzekļa priekšā; saķere ar ceļu 1,0)

0,6 sekundes līdz 0,85 G

(aizgūts no ANO Noteikumiem Nr. 152 par AEBS)

| 3.4. | Vadītāja modelis trīs ALKS scenārijiem |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Straujas iebraukšanas joslā scenārijam
  Transportlīdzekļa normāla sāniskā novirze no taisnvirziena kustības joslas robežās ir 0,375 m.
  Straujas iebraukšanas joslā uztveres robeža tiek sasniegta tad, kad transportlīdzeklis pārsniedz normālo sānisko novirzi no taisnvirziena kustības (iespējams, ka pirms faktiskās joslas maiņas).
  Attālums a ir uztveres attālums, balstoties uz uztveres laiku (a). Tas definē intervālu, kāds vajadzīgs, lai uztvertu, ka transportlīdzeklis veic strauju iebraukšanas joslā manevru. Attālumu a iegūst pēc šādas formulas:
  a = sāniskās kustības ātrums x riska uztveres laiks (a) (0,4 sek.)
  Riska uztveres laiks sākas, kad priekšā braucošais transportlīdzeklis pārsniedz straujas iebraukšanas joslā robežu.
  Maks. sāniskās kustības ātrums ir reālie Japānas dati.
  Riska uztveres laiks (a) ir dati no braukšanas simulatoriem Japānā.
  Maksimālais laiks līdz sadursmei (TTC) ir norādīts kā 2 sek.*; tam esot mazākam, tiek secināts, ka pastāv sadursmes risks garenvirzienā.







  Piezīme. | TTC = 2,0 sekundes ir izvēlēts, pamatojoties uz ANO noteikumu norādēm par brīdinājuma signāliem. |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Transportlīdzekļa normāla sāniskā novirze no taisnvirziena kustības joslas robežās ir 0,375 m.

Straujas iebraukšanas joslā uztveres robeža tiek sasniegta tad, kad transportlīdzeklis pārsniedz normālo sānisko novirzi no taisnvirziena kustības (iespējams, ka pirms faktiskās joslas maiņas).

Attālums a ir uztveres attālums, balstoties uz uztveres laiku (a). Tas definē intervālu, kāds vajadzīgs, lai uztvertu, ka transportlīdzeklis veic strauju iebraukšanas joslā manevru. Attālumu a iegūst pēc šādas formulas:

a = sāniskās kustības ātrums x riska uztveres laiks (a) (0,4 sek.)

Riska uztveres laiks sākas, kad priekšā braucošais transportlīdzeklis pārsniedz straujas iebraukšanas joslā robežu.

Maks. sāniskās kustības ātrums ir reālie Japānas dati.

Riska uztveres laiks (a) ir dati no braukšanas simulatoriem Japānā.

Maksimālais laiks līdz sadursmei (TTC) ir norādīts kā 2 sek.*; tam esot mazākam, tiek secināts, ka pastāv sadursmes risks garenvirzienā.

Piezīme.

Image 22

| 3.4.2. | Straujas izbraukšanas no joslas scenārijam
  Transportlīdzekļa normāla sāniskā novirze no taisnvirziena kustības joslas robežās ir 0,375 m.
  Straujas izbraukšanas no joslas uztveres robeža tiek sasniegta tad, kad transportlīdzeklis pārsniedz normālo sānisko novirzi no taisnvirziena kustības (iespējams, ka pirms faktiskās joslas maiņas).
  Riska uztveres laiks [a] ir 0,4 sekundes un sākas, kad priekšā braucošais transportlīdzeklis pārsniedz straujas izbraukšanas no joslas robežu.
  Maksimālā laika distance starp secīgi braucošiem transportlīdzekļiem (THW) ir norādīta kā 2 sekundes; tai esot mazākai, tiek secināts, ka pastāv sadursmes risks garenvirzienā.







  Piezīme. | THW = 2,0 sekundes ir izvēlēta saskaņā ar citu valstu noteikumiem un norādījumiem. |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Transportlīdzekļa normāla sāniskā novirze no taisnvirziena kustības joslas robežās ir 0,375 m.

Straujas izbraukšanas no joslas uztveres robeža tiek sasniegta tad, kad transportlīdzeklis pārsniedz normālo sānisko novirzi no taisnvirziena kustības (iespējams, ka pirms faktiskās joslas maiņas).

Riska uztveres laiks [a] ir 0,4 sekundes un sākas, kad priekšā braucošais transportlīdzeklis pārsniedz straujas izbraukšanas no joslas robežu.

Maksimālā laika distance starp secīgi braucošiem transportlīdzekļiem (THW) ir norādīta kā 2 sekundes; tai esot mazākai, tiek secināts, ka pastāv sadursmes risks garenvirzienā.

Piezīme.

Image 23

| 3.4.3. | Palēninājuma scenārijam
  Riska uztveres laiks [a] ir 0,4 sekundes. Riska uztveres laiks (a) sākas, kad priekšā braucošais transportlīdzeklis pārsniedz 5 m/s2 palēninājuma robežu. |
| --- | --- |

3.4.3.

Riska uztveres laiks [a] ir 0,4 sekundes. Riska uztveres laiks (a) sākas, kad priekšā braucošais transportlīdzeklis pārsniedz 5 m/s2 palēninājuma robežu.

Image 24

4.   PARAMETRI

| 4.1. | Turpmāk dotie parametri ir būtiski, aprakstot 2.1. punktā minēto satiksmei kritisko scenāriju raksturu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Papildu parametri var tikt pievienoti saskaņā ar darbības vidi (piem., saķeres ar ceļu koeficienti, ceļa izliekums, gaismas apstākļi).

  2. tabula


  Papildu parametri








  Darbības apstākļi | Braucamā daļa | Joslu skaits = paralēlu un blakus esošo joslu skaits tajā pašā kustības virzienā
  Joslas platums = katras joslas platums
  Brauktuves slīpums = brauktuves slīpums testa zonā
  Brauktuves stāvoklis = brauktuves stāvoklis (sausa, mitra, apledojusi, apsnigusi, jauna, dilusi)
  Joslas apzīmējumi = veids, krāsa, platums, joslas apzīmējumu redzamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Vides apstākļi | Gaismas apstākļi = gaismas daudzums un virziens (t. i., diena, nakts, saulains, apmācies)
  Laika apstākļi = vēja, lietus, sniega daudzums, veids un stiprums utt. |
| Sākotnējais stāvoklis | Sākotnējais ātrums | Ve0 = ego transportlīdzeklis |
| Vo0 = priekšā braucošais transportlīdzeklis dotajā vai blakus joslā |
| Vf0 = transportlīdzeklis pirms priekšā braucošā transportlīdzekļa dotajā joslā |
| Sākotnējā distance | dx0 = distance starp ego transportlīdzekļa priekšu un priekšā braucošā transportlīdzekļa aizmuguri ego transportlīdzekļa joslā vai blakus joslā |
| dy0 = iekšējais intervāls starp ego transportlīdzekļa ārmalas līniju, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, joslu robežās un priekšā braucošā transportlīdzekļa ārmalas līniju, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, blakus joslās |
| dy0_f = iekšējais intervāls starp priekšā braucošā transportlīdzekļa ārmalas līniju, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, joslu robežās un transportlīdzekļa, kas brauc pirms priekšā braucošā transportlīdzekļa, ārmalas līniju, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, blakus joslās |
| dx0_f = distance starp priekšā braucošā transportlīdzekļa priekšu un transportlīdzekļa, kas brauc pirms priekšā braucošā transportlīdzekļa, aizmuguri |
| dfy = transportlīdzekļa, kas brauc pirms priekšā braucošā transportlīdzekļa, platums |
| doy = priekšā braucošā transportlīdzekļa platums |
| dox = priekšā braucošā transportlīdzekļa garums |
| Transportlīdzekļa kustība | Šķērseniskā kustība | Vy = priekšā braucošā transportlīdzekļa šķērseniskais ātrums |
| Palēninājums | Gx_max = priekšā braucošā transportlīdzekļa maksimālais palēninājums, izteikts G |
| dG/dt = priekšā braucošā transportlīdzekļa palēninājuma straujums (rāviens) |

4.2.

2. tabula

Papildu parametri

Darbības apstākļi

Braucamā daļa

Joslu skaits = paralēlu un blakus esošo joslu skaits tajā pašā kustības virzienā

Joslas platums = katras joslas platums

Brauktuves slīpums = brauktuves slīpums testa zonā

Brauktuves stāvoklis = brauktuves stāvoklis (sausa, mitra, apledojusi, apsnigusi, jauna, dilusi)

Joslas apzīmējumi = veids, krāsa, platums, joslas apzīmējumu redzamība

Vides apstākļi

Gaismas apstākļi = gaismas daudzums un virziens (t. i., diena, nakts, saulains, apmācies)

Laika apstākļi = vēja, lietus, sniega daudzums, veids un stiprums utt.

Sākotnējais stāvoklis

Sākotnējais ātrums

Ve0 = ego transportlīdzeklis

Vo0 = priekšā braucošais transportlīdzeklis dotajā vai blakus joslā

Vf0 = transportlīdzeklis pirms priekšā braucošā transportlīdzekļa dotajā joslā

Sākotnējā distance

dx0 = distance starp ego transportlīdzekļa priekšu un priekšā braucošā transportlīdzekļa aizmuguri ego transportlīdzekļa joslā vai blakus joslā

dy0 = iekšējais intervāls starp ego transportlīdzekļa ārmalas līniju, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, joslu robežās un priekšā braucošā transportlīdzekļa ārmalas līniju, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, blakus joslās

dy0_f = iekšējais intervāls starp priekšā braucošā transportlīdzekļa ārmalas līniju, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, joslu robežās un transportlīdzekļa, kas brauc pirms priekšā braucošā transportlīdzekļa, ārmalas līniju, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, blakus joslās

dx0_f = distance starp priekšā braucošā transportlīdzekļa priekšu un transportlīdzekļa, kas brauc pirms priekšā braucošā transportlīdzekļa, aizmuguri

dfy = transportlīdzekļa, kas brauc pirms priekšā braucošā transportlīdzekļa, platums

doy = priekšā braucošā transportlīdzekļa platums

dox = priekšā braucošā transportlīdzekļa garums

Transportlīdzekļa kustība

Šķērseniskā kustība

Vy = priekšā braucošā transportlīdzekļa šķērseniskais ātrums

Palēninājums

Gx_max = priekšā braucošā transportlīdzekļa maksimālais palēninājums, izteikts G

dG/dt = priekšā braucošā transportlīdzekļa palēninājuma straujums (rāviens)

| 4.3. | Turpmāk dotas trīs veidu scenāriju parametru vizualizācijas |
| --- | --- |

4.3.

Image 25

5.   ATSAUCE

Turpmāk dotās datu lapas ir to simulāciju ilustratīvi piemēri, kuras nosaka apstākļus, kad ALKS jānodrošina izvairīšanās no sadursmes, ņemot vērā katra parametra kombināciju pie maksimālā pieļaujamā ALKS transportlīdzekļa ātruma un mazāka ātruma

| 5.1. | Strauja iebraukšana joslā





  (Datu lapas attēls) |
| --- | --- |

5.1.

Image 26

(Datu lapas attēls)

Image 27

Image 28

Image 29

Image 30

Image 31

Image 32

Image 33

Image 34

Image 35

| 5.2. | Joslas straujas pamešana
  Ir iespējams izvairīties no palēninājuma (apstāšanās), kad transportlīdzeklis, kas brauc pirms priekšā esošā transportlīdzekļa, strauji izbrauc no joslas, šādos braukšanas apstākļos, ja THW ir 2,0 sek.
  (Datu lapas attēls) |
| --- | --- |

5.2.

Ir iespējams izvairīties no palēninājuma (apstāšanās), kad transportlīdzeklis, kas brauc pirms priekšā esošā transportlīdzekļa, strauji izbrauc no joslas, šādos braukšanas apstākļos, ja THW ir 2,0 sek.

(Datu lapas attēls)

Image 36

Image 37

Image 38

Image 39

| 5.3. | Palēninājums
  Ir iespējams izvairīties no pēkšņa –1,0 G vai mazāka palēninājuma turpmākajā braukšanas situācijā, ja THW ir 2,0 sek.
  (Datu lapas attēls)





  (Datu lapas attēls) |
| --- | --- |

5.3.

Ir iespējams izvairīties no pēkšņa –1,0 G vai mazāka palēninājuma turpmākajā braukšanas situācijā, ja THW ir 2,0 sek.

(Datu lapas attēls)

Image 40

(Datu lapas attēls)

Image 41

---

5. PIELIKUMS

Testa specifikācijas ALKS

1.   IEVADS

Šajā pielikumā noteikti testi nolūkā verificēt ALKS tehnisko prasību izpildi

Līdz tam, kad tiks panākta vienošanās par konkrētiem testa noteikumiem, tehniskajam dienestam jānodrošina, ka ALKS tiek pakļauta vismaz 5. pielikumā aprakstītajiem testiem. Konkrētus testa parametrus katram testam izvēlas tehniskais dienests, un tos reģistrē testa ziņojumā tādā veidā, kas nodrošina testa iekārtojuma izsekojamību un atkārtojamību.

Testa izturēšanas vai neizturēšanas kritērijus aizgūst tikai no noteikumu 5. līdz 7. punktā noteiktajām tehniskajām prasībām. Šīs prasības ir formulētas tā, ka ļauj aizgūt izturēšanas un neizturēšanas kritērijus ne tikai dotajam testa parametru kopumam, bet arī jebkurai parametru kombinācijai, kurā sistēma ir konstruēta darboties (piem., darbības ātruma diapazons, darbības šķērseniskā paātrinājuma diapazons, līkumu diapazons, kas ietverts sistēmas robežās).

Šajā dokumentā dotās testa specifikācijas ir uzskatāmas par testu kopuma minimumu; tehnisko dienestu iestādes drīkst veikt jebkādu citu testu sistēmas robežās un drīkst tad salīdzināt izmērītos rezultātus ar prasībām (konkrēti: sagaidāmais testa iznākums).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā:

| 2.1. | “laiks līdz sadursmei” (TTC) ir laika vērtība, kas iegūta, dalot distanci (testējamā transportlīdzekļa kustības virzienā) starp testējamo transportlīdzekli un mērķi ar testējamā transportlīdzekļa un mērķa relatīvo ātrumu garenvirzienā jebkurā brīdī laikā; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | “novirze” ir attālums starp transportlīdzekļa un attiecīgā mērķa garenisko vidusplakni braukšanas virzienā, mērīts uz zemes un normalizēts par pusi no transportlīdzekļa platuma, neietverot netiešās redzamības ierīces, un koriģēts, pieskaitot 50 procentus; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | “mērķa gājējs” ir neaizsargāts mērķis, kas reprezentē gājēju; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | “mērķa vieglais pasažieru automobilis” ir mērķis, kas reprezentē vieglo pasažieru automobili; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | “motorizēts divu riteņu mērķis (PTW)” ir motocikla un motociklista kombinācija. |
| --- | --- |

2.5.

3.   VISPĀRĪGIE PRINCIPI

| 3.1. | Testa apstākļi |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Testus veic apstākļos (piem., vides, ceļa ģeometrijas), kas ļauj aktivizēt ALKS. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ja ir vajadzīgi sistēmas pārveidojumi, lai pieļautu testēšanu, piem., ceļa veida novērtēšanas kritēriji vai informācija par ceļa veidu (kartes dati), jānodrošina, ka šie pārveidojumi neietekmē testa rezultātus. Principā šos pārveidojumus dokumentē un pievieno testa ziņojumam. Šo pārveidojumu aprakstu un ietekmes pierādījumus (ja tādi ir) dokumentē un pievieno testa ziņojumam. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Testa virsmai jābūt vismaz ar tādu saķeri, kādu prasa scenārijs, lai sasniegtu sagaidāmo testa rezultātu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Testa mērķi |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.4.1. | Par mērķi transportlīdzekļa konstatēšanas testos izmanto parastu lielā apjomā, sērijveidā ražotu M vai N kategorijas transportlīdzekli, vai kā alternatīvu – “mīksto mērķi”, kas reprezentē transportlīdzekli tādu identifikācijas raksturlielumu ziņā, kuri piemērojami testējamās ALKS sensoru sistēmai saskaņā ar ISO 19206-3:2018. Transportlīdzekļa atrašanās vietas atskaites punktam ir jābūt galējam aizmugurējam punktam uz transportlīdzekļa viduslīnijas. |
| --- | --- |

3.1.4.1.

| 3.1.4.2. | Par mērķi mehāniskā divriteņa testos izmanto testa ierīci saskaņā ar ISO CD 19206-5 vai apstiprināta tipa lielā apjomā, sērijveidā ražotu L3 kategorijas motociklu, kura motora tilpums nepārsniedz 600 cm3. Motocikla atrašanās vietas atskaites punktam ir jābūt galējam aizmugurējam punktam uz motocikla viduslīnijas. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

| 3.1.4.3. | Par mērķi gājēja konstatēšanas testos izmanto cilvēka īpašības reprezentējošu “posmainu mīksto mērķi”, ko piemēro testējamās AEBS sensoru sistēmai saskaņā ar ISO 19206-2:2018. |
| --- | --- |

3.1.4.3.

| 3.1.4.4. | Detaļas, kas padara mērķi(-us) konkrēti identificējamu(-us) un reproducējamu(-us), ieraksta transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.1.4.4.

| 3.2. | Testa parametra variācija
  Ražotājam jādeklarē sistēmas robežas tehniskajam dienestam. Tehniskais dienests nosaka dažādas testa parametru kombinācijas (piem., dotais ALKS transportlīdzekļa ātrums, mērķa veids un nobīde, joslas izliekums), lai attiecīgā gadījumā aptvertu scenārijus, kuros sistēmai ir jānovērš sadursme, kā arī tos, kuros izvairīšanās no sadursmes nav sagaidāma.
  Ja tehniskais dienests to uzskata par pamatotu, drīkst papildus testēt jebkādu citu parametru kombināciju.
  Ja ar dažiem testa parametriem no sadursmes nevar izvairīties, ražotājam jāpierāda vai nu ar dokumentāciju, vai, ja iespējams, ar verifikāciju/testēšanu, ka sistēma nepamatoti nepārslēdz savu vadības stratēģiju. |
| --- | --- |

3.2.

Ražotājam jādeklarē sistēmas robežas tehniskajam dienestam. Tehniskais dienests nosaka dažādas testa parametru kombinācijas (piem., dotais ALKS transportlīdzekļa ātrums, mērķa veids un nobīde, joslas izliekums), lai attiecīgā gadījumā aptvertu scenārijus, kuros sistēmai ir jānovērš sadursme, kā arī tos, kuros izvairīšanās no sadursmes nav sagaidāma.

Ja tehniskais dienests to uzskata par pamatotu, drīkst papildus testēt jebkādu citu parametru kombināciju.

Ja ar dažiem testa parametriem no sadursmes nevar izvairīties, ražotājam jāpierāda vai nu ar dokumentāciju, vai, ja iespējams, ar verifikāciju/testēšanu, ka sistēma nepamatoti nepārslēdz savu vadības stratēģiju.

4.   TESTA SCENĀRIJI SISTĒMAS DARBĪBAS NOVĒRTĒŠANAI ATTIECĪBĀ UZ DINAMISKAS VADĪŠANAS UZDEVUMU

| 4.1. | Joslas saglabāšana |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Testā pierāda, ka ALKS nepamet savu joslu un saglabā stabilu pozīciju savā ego joslā visā ātruma diapazonā un pie dažādiem līkuma izliekumiem sistēmas robežās. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Testu veic vismaz:






  a) | 5 minūšu minimālajā testa ilgumā; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

a)

5 minūšu minimālajā testa ilgumā;

| b) | ar mērķa vieglo pasažieru automobili, kā arī PTW mērķi kā priekšā braucošo transportlīdzekli / citu transportlīdzekli; |
| --- | --- |

b)

ar mērķa vieglo pasažieru automobili, kā arī PTW mērķi kā priekšā braucošo transportlīdzekli / citu transportlīdzekli;

| c) | priekšā braucošajam transportlīdzeklim līkumojot joslā; un |
| --- | --- |

c)

priekšā braucošajam transportlīdzeklim līkumojot joslā; un

| d) | citam transportlīdzeklim braucot tuvu līdzās blakus joslā. |
| --- | --- |

d)

citam transportlīdzeklim braucot tuvu līdzās blakus joslā.

| 4.2. | Izvairīšanās no sadursmes ar joslu bloķējošu ceļa lietotāju vai objektu |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Testā pierāda, ka ALKS izvairās no sadursmes ar stāvošu transportlīdzekli, ceļa lietotāju vai pilnībā vai daļēji bloķētu joslu ātrumā, kas sasniedz sistēmai noteikto maksimumu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Testu veic vismaz:






  a) | ar nekustīgu mērķa vieglo pasažieru automobili; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

a)

ar nekustīgu mērķa vieglo pasažieru automobili;

| b) | ar nekustīgu motorizētu divu riteņu mērķi; |
| --- | --- |

b)

ar nekustīgu motorizētu divu riteņu mērķi;

| c) | ar nekustīgu mērķa gājēju; |
| --- | --- |

c)

ar nekustīgu mērķa gājēju;

| d) | ar mērķa gājēju, kas šķērso joslu ar ātrumu 5 km/h; |
| --- | --- |

d)

ar mērķa gājēju, kas šķērso joslu ar ātrumu 5 km/h;

| e) | ar mērķi, kas imitē bloķētu joslu; |
| --- | --- |

e)

ar mērķi, kas imitē bloķētu joslu;

| f) | ar mērķi, kas daļēji atrodas joslā; |
| --- | --- |

f)

ar mērķi, kas daļēji atrodas joslā;

| g) | ar vairākiem secīgiem, joslu bloķējošiem šķēršļiem (piem., šādā secībā: ego transportlīdzeklis – motocikls – vieglais automobilis); |
| --- | --- |

g)

ar vairākiem secīgiem, joslu bloķējošiem šķēršļiem (piem., šādā secībā: ego transportlīdzeklis – motocikls – vieglais automobilis);

| h) | ceļa līkuma posmā. |
| --- | --- |

h)

ceļa līkuma posmā.

| 4.3. | Sekošana priekšā braucošam transportlīdzeklim |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Testā pierāda, ka ALKS spēj uzturēt un atjaunot prasīto drošības distanci līdz priekšā esošajam transportlīdzeklim, un spēj izvairīties no sadursmes ar priekšā braucošo transportlīdzekli, kas palēnina gaitu ar maksimālo palēninājumu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Testu veic vismaz:






  a) | visā ALKS ātruma diapazonā; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

a)

visā ALKS ātruma diapazonā;

| b) | ar mērķa vieglo pasažieru automobili, kā arī ar PTW kā priekšā braucošo transportlīdzekli ar nosacījumu, ka ir pieejami standarta PTW mērķi, kas ir piemēroti drošai testa veikšanai; |
| --- | --- |

b)

ar mērķa vieglo pasažieru automobili, kā arī ar PTW kā priekšā braucošo transportlīdzekli ar nosacījumu, ka ir pieejami standarta PTW mērķi, kas ir piemēroti drošai testa veikšanai;

| c) | ar nemainīgiem un mainīgiem priekšā braucošā transportlīdzekļa ātrumiem (piem., sekojot reālistiskam ātruma profilam no esošas braukšanas datubāzes); |
| --- | --- |

c)

ar nemainīgiem un mainīgiem priekšā braucošā transportlīdzekļa ātrumiem (piem., sekojot reālistiskam ātruma profilam no esošas braukšanas datubāzes);

| d) | ceļa taisnos un līkuma posmos; |
| --- | --- |

d)

ceļa taisnos un līkuma posmos;

| e) | ar dažādām priekšā braucošā transportlīdzekļa pozīcijām joslā; |
| --- | --- |

e)

ar dažādām priekšā braucošā transportlīdzekļa pozīcijām joslā;

| f) | ar priekšā braucošā transportlīdzekļa vidējo maksimālo palēninājumu 6 m/s2, līdz tas apstājas. |
| --- | --- |

f)

ar priekšā braucošā transportlīdzekļa vidējo maksimālo palēninājumu 6 m/s2, līdz tas apstājas.

| 4.4. | Joslas maiņa, citam transportlīdzeklim iebraucot joslā |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Testā pierāda, ka ALKS spēj nodrošināt izvairīšanos no sadursmes ar transportlīdzekli, kas straujie iebrauc ALKS transportlīdzekļa joslā līdz zināmam straujas iebraukšanas joslā manevra kritiskumam. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Straujas iebraukšanas joslā manevra kritiskumu nosaka saskaņā ar TTC, distanci starp joslā strauji iebraucošā transportlīdzekļa galējo aizmugurējo punktu un ALKS transportlīdzekļa galējo priekšējo punktu, joslā strauji iebraucošā transportlīdzekļa šķērsenisko ātrumu un pārvietojumu garenvirzienā, kā noteikts šo noteikumu 5.2.5. punktā. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Šo testu veic, ņemot vērā vismaz šādus nosacījumus:






  a) | straujas iebraukšanas joslā manevra distance un relatīvā ātruma vērtības pie dažādiem TTC, ietverot straujas iebraukšanas joslā scenārija veidus, kuros var izvairīties no sadursmes un kuros nevar izvairīties no sadursmes; |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

a)

straujas iebraukšanas joslā manevra distance un relatīvā ātruma vērtības pie dažādiem TTC, ietverot straujas iebraukšanas joslā scenārija veidus, kuros var izvairīties no sadursmes un kuros nevar izvairīties no sadursmes;

| b) | transportlīdzekļa, kas straujie iebrauc joslā, vienmērīgs ātrums, gaitas paātrināšana un palēnināšana; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa, kas straujie iebrauc joslā, vienmērīgs ātrums, gaitas paātrināšana un palēnināšana;

| c) | transportlīdzekļa, kas strauji iebrauc joslā, šķērseniskie paātrinājumi pie dažādiem šķērseniskajiem ātrumiem; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa, kas strauji iebrauc joslā, šķērseniskie paātrinājumi pie dažādiem šķērseniskajiem ātrumiem;

| d) | transportlīdzeklis, kas strauji iebrauc joslā, ir vieglais pasažieru automobilis, kā arī PTW, ar nosacījumu, ka ir pieejami standartizēti PTW mērķi, kas ir piemēroti drošai testa veikšanai. |
| --- | --- |

d)

transportlīdzeklis, kas strauji iebrauc joslā, ir vieglais pasažieru automobilis, kā arī PTW, ar nosacījumu, ka ir pieejami standartizēti PTW mērķi, kas ir piemēroti drošai testa veikšanai.

| 4.5. | Nekustīgs šķērslis pēc priekšā braucošā transportlīdzekļa joslas maiņas |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Testā pierāda, ka ALKS spēj izvairīties no sadursmes ar nekustīgu transportlīdzekli, ceļa lietotāju vai bloķētu joslu, kas kļūst redzama pēc tam, kad priekšā braucošais transportlīdzeklis ir izvairījies no sadursmes, veicot izvairīšanās manevru. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Testu veic vismaz:






  a) | ar joslā centrētu, nekustīgu mērķa vieglo pasažieru automobili; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

a)

ar joslā centrētu, nekustīgu mērķa vieglo pasažieru automobili;

| b) | ar joslā centrētu, nekustīgu, motorizētu divu riteņu mērķi; |
| --- | --- |

b)

ar joslā centrētu, nekustīgu, motorizētu divu riteņu mērķi;

| c) | ar joslā centrētu, nekustīgu mērķa gājēju; |
| --- | --- |

c)

ar joslā centrētu, nekustīgu mērķa gājēju;

| d) | ar mērķi, kas imitē joslā centrētu bloķētu joslu; |
| --- | --- |

d)

ar mērķi, kas imitē joslā centrētu bloķētu joslu;

| e) | ar vairākiem secīgiem, joslu bloķējošiem šķēršļiem (piem., šādā secībā: ego transportlīdzeklis – joslu mainošais transportlīdzeklis – motocikls – vieglais automobilis). |
| --- | --- |

e)

ar vairākiem secīgiem, joslu bloķējošiem šķēršļiem (piem., šādā secībā: ego transportlīdzeklis – joslu mainošais transportlīdzeklis – motocikls – vieglais automobilis).

| 4.6. | Redzamības lauka tests |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Testā pierāda, ka ALKS spēj konstatēt citu ceļa lietotāju priekšējā konstatēšanas zonā, attālumā līdz deklarētā priekšējā konstatēšanas diapazona robežai un transportlīdzekli līdzās, sānu konstatēšanas zonā vismaz blakus joslas pilna platuma attālumā. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Testu attiecībā uz priekšējo konstatēšanas diapazonu veic vismaz:






  a) | tuvojoties motocikla mērķim, kas atrodas katras blakus joslas ārmalā; |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

a)

tuvojoties motocikla mērķim, kas atrodas katras blakus joslas ārmalā;

| b) | tuvojoties nekustīgam mērķa gājējam, kas atrodas katras blakus joslas ārmalā; |
| --- | --- |

b)

tuvojoties nekustīgam mērķa gājējam, kas atrodas katras blakus joslas ārmalā;

| c) | tuvojoties nekustīgam motocikla mērķim, kas atrodas ego joslā; |
| --- | --- |

c)

tuvojoties nekustīgam motocikla mērķim, kas atrodas ego joslā;

| d) | tuvojoties nekustīgam mērķa gājējam, kas atrodas ego joslā. |
| --- | --- |

d)

tuvojoties nekustīgam mērķa gājējam, kas atrodas ego joslā.

| 4.6.3. | Testu attiecībā uz sānu konstatēšanas diapazonu veic vismaz:






  a) | ar motocikla mērķi, kas tuvojas ALKS transportlīdzeklim no kreisās blakus joslas; |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

a)

ar motocikla mērķi, kas tuvojas ALKS transportlīdzeklim no kreisās blakus joslas;

| b) | ar motocikla mērķi, kas tuvojas ALKS transportlīdzeklim no labās blakus joslas. |
| --- | --- |

b)

ar motocikla mērķi, kas tuvojas ALKS transportlīdzeklim no labās blakus joslas.

5.   PAPILDU VERIFIKĀCIJA

| 5.1. | (Rezervēts) |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tipa apstiprināšanas laikā ražotājs pierāda un tehniskais dienests novērtē atbilstību šādiem noteikumiem. | Tests/pārbaude |
| --- | --- | --- |
| 6.2.2. | Izslēgts režīms pēc jaunas motora iedarbināšanas/darbības |
| 6.2.3 | Sistēma var tikt aktivizēta tikai tad, ja:






  a) | vadītājs atrodas vadītāja sēdeklī & drošības josta ir piesprādzēta; |

5.2.

Tests/pārbaude

6.2.2.

Izslēgts režīms pēc jaunas motora iedarbināšanas/darbības

6.2.3

Sistēma var tikt aktivizēta tikai tad, ja:

a)

vadītājs atrodas vadītāja sēdeklī & drošības josta ir piesprādzēta;

| b) | vadītājs ir pieejams; |
| --- | --- |

b)

vadītājs ir pieejams;

| c) | nav atteiču; |
| --- | --- |

c)

nav atteiču;

| d) | DSSAD darbojas; |
| --- | --- |

d)

DSSAD darbojas;

| e) | apstākļi iekļaujas sistēmas robežās. |
| --- | --- |

e)

apstākļi iekļaujas sistēmas robežās.

6.2.1.

6.2.4.

6.2.5.

6.2.6.

Deaktivizēšanas līdzekļi

Šim nolūkam paredzēti aktivizēšanas un deaktivizēšanas līdzekļi

Aizsardzība pret netīšu darbību

Stūrēšana:

| a) | stūres rata turēšana un bremzēšana/paātrināšanās; |
| --- | --- |

a)

stūres rata turēšana un bremzēšana/paātrināšanās;

| b) | vadītājs tur stūres ratu, reaģējot uz pārņemšanu un MRM; |
| --- | --- |

b)

vadītājs tur stūres ratu, reaģējot uz pārņemšanu un MRM;

| c) | pēc deaktivizēšanas. |
| --- | --- |

c)

pēc deaktivizēšanas.

6.3.

Dominēšanas pār sistēmu līdzekļi:

| a) | stūrēšanas vadība; |
| --- | --- |

a)

stūrēšanas vadība;

| b) | bremzēšanas darbība spēcīgāka nekā sistēmai; |
| --- | --- |

b)

bremzēšanas darbība spēcīgāka nekā sistēmai;

| c) | paātrināšanās līdz ātrumam sistēmas robežās. |
| --- | --- |

c)

paātrināšanās līdz ātrumam sistēmas robežās.

6.1.3.1.

Vadītāja pieejamības pieņēmuma kritēriji

5.1.3.

Vadītāja atbalsta sistēmas ir aktīvas

6.3.1.1.

Vadītāja uzmanīgums

5.5.

Sistēmas darbība minimāla riska manevra laikā:

| a) | vadītājs pārņem vadību; |
| --- | --- |

a)

vadītājs pārņem vadību;

| b) | nekustīgums (avārijas gaismas signalizācija); |
| --- | --- |

b)

nekustīgums (avārijas gaismas signalizācija);

| c) | atkārtota aktivizēšana atspējota, ja sasniegta apstāšanās. |
| --- | --- |

c)

atkārtota aktivizēšana atspējota, ja sasniegta apstāšanās.

5.1.4.

5.1.5.

5.4.

Pārņemšanas pieprasījums un darbība/kāpinājums

Vadītājs pārņem vadību

Bez vadītāja reakcijas (MRM):

| a) | plānota pārņemšana; |
| --- | --- |

a)

plānota pārņemšana;

| b) | neplānota pārņemšana. |
| --- | --- |

b)

neplānota pārņemšana.

6.1.2.

6.1.3.

5.4.

Pārņemšanas pieprasījums darbības laikā

Sistēmas parametru pārsniegšana

Atteice:

| a) | konstatējama sadursme; |
| --- | --- |

a)

konstatējama sadursme;

| b) | vadītāja nav. |
| --- | --- |

b)

vadītāja nav.

5.3.

Sistēmas darbība avārijas manevram:

| a) | rezultējoša apstāšanās; |
| --- | --- |

a)

rezultējoša apstāšanās;

| b) | rezultāts nav apstāšanās. |
| --- | --- |

b)

rezultāts nav apstāšanās.

7.1.

7.1.1.

7.1.2

Sistēmas konstatēšanas zonas

Priekšā

Sānos

7.1.3

Redzamība

| 5.3. | Drīkst novērtēt papildus citus testa gadījumus, ja tehniskais dienests to uzskata par pamatotu. Daži no šiem gadījumiem drīkst ietvert:






  a) | automaģistrāles joslu Y-dalīšanos; |
| --- | --- | --- |

5.3.

a)

automaģistrāles joslu Y-dalīšanos;

| b) | transportlīdzekļus, kas uzbrauc uz automaģistrāles vai pamet to; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļus, kas uzbrauc uz automaģistrāles vai pamet to;

| c) | daļēji bloķētu ego joslu, tuneli; |
| --- | --- |

c)

daļēji bloķētu ego joslu, tuneli;

| d) | luksofora signālus; |
| --- | --- |

d)

luksofora signālus;

| e) | avārijas transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

e)

avārijas transportlīdzekļus;

| f) | celtniecības zonas; |
| --- | --- |

f)

celtniecības zonas;

| g) | padzisušus/izdzisušus/slēptus joslas apzīmējumus; |
| --- | --- |

g)

padzisušus/izdzisušus/slēptus joslas apzīmējumus;

| h) | satiksmi regulējošu avārijas dienestu/apkopes personālu; |
| --- | --- |

h)

satiksmi regulējošu avārijas dienestu/apkopes personālu;

| i) | ceļa raksturlielumu izmaiņas (vairs nav dalīts, pieļaujami gājēji, apļveida kustība, krustojums); |
| --- | --- |

i)

ceļa raksturlielumu izmaiņas (vairs nav dalīts, pieļaujami gājēji, apļveida kustība, krustojums);

| j) | atjaunota normāla satiksmes plūsma (t. i., visi transportlīdzekļi pārvietojas > 60 km/h). |
| --- | --- |

j)

atjaunota normāla satiksmes plūsma (t. i., visi transportlīdzekļi pārvietojas > 60 km/h).

| 5.4. | Tests reālos braukšanas apstākļos
  Tehniskais dienests veic sistēmas novērtēšanu bezatteices apstākļos satiksmē (tests “reālos braukšanas apstākļos”) vai ir tās aculiecinieks. Šī testa nolūks ir palīdzēt tehniskajam dienestam izprast sistēmas funkcionalitāti tās darbības vidē un papildināt 4. pielikumā noteikto dokumentācijas novērtējumu.
  Novērtējumam saskaņā ar 4. pielikumu kopā ar testu reālos braukšanas apstākļos jāļauj tehniskajam dienestam identificēt sistēmas veiktspējas jomas, kurās varētu būt nepieciešams papildu novērtējums vai nu testējot, vai pārskatot 4. pielikumu.
  Braukšanas reālos apstākļos novērtēšanas laikā tehniskajam dienestam jānovērtē vismaz:






  a) | aktivizēšanas nepieļaušana, kad sistēma neatbilst tās tehniskajām robežām/prasībām attiecībā uz ALKS; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Tehniskais dienests veic sistēmas novērtēšanu bezatteices apstākļos satiksmē (tests “reālos braukšanas apstākļos”) vai ir tās aculiecinieks. Šī testa nolūks ir palīdzēt tehniskajam dienestam izprast sistēmas funkcionalitāti tās darbības vidē un papildināt 4. pielikumā noteikto dokumentācijas novērtējumu.

Novērtējumam saskaņā ar 4. pielikumu kopā ar testu reālos braukšanas apstākļos jāļauj tehniskajam dienestam identificēt sistēmas veiktspējas jomas, kurās varētu būt nepieciešams papildu novērtējums vai nu testējot, vai pārskatot 4. pielikumu.

Braukšanas reālos apstākļos novērtēšanas laikā tehniskajam dienestam jānovērtē vismaz:

a)

aktivizēšanas nepieļaušana, kad sistēma neatbilst tās tehniskajām robežām/prasībām attiecībā uz ALKS;

| b) | ka netiek pārkāpti satiksmes noteikumi; |
| --- | --- |

b)

ka netiek pārkāpti satiksmes noteikumi;

| c) | reakcija uz plānotu notikumu; |
| --- | --- |

c)

reakcija uz plānotu notikumu;

| d) | reakcija uz neplānotu notikumu; |
| --- | --- |

d)

reakcija uz neplānotu notikumu;

| e) | citu ceļa lietotāju klātbūtnes konstatēšana priekšējā un sānu konstatēšanas diapazonā; |
| --- | --- |

e)

citu ceļa lietotāju klātbūtnes konstatēšana priekšējā un sānu konstatēšanas diapazonā;

| f) | transportlīdzekļa izturēšanās, reaģējot uz citiem ceļa lietotājiem (ievērojot distanci, straujas iebraukšanas joslā scenāriju, straujas izbraukšanas no joslas scenāriju utt.); |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļa izturēšanās, reaģējot uz citiem ceļa lietotājiem (ievērojot distanci, straujas iebraukšanas joslā scenāriju, straujas izbraukšanas no joslas scenāriju utt.);

| g) | dominēšana pār sistēmu. |
| --- | --- |

g)

dominēšana pār sistēmu.

Testa maršruta atrašanās vietu, diennakts laiku un vides apstākļus nosaka tehniskais dienests.

Izmēģinājuma braucienu reģistrē, un testa transportlīdzekli aprīko ar traucējumus neradošu aprīkojumu. Tehniskais dienests drīkst reģistrēt vai pieprasīt jebkādu datu kanālu reģistrācijas ierakstus, ko izmanto vai ģenerē sistēma, ja uzskata to par nepieciešamu pēctesta izvērtēšanai.

Ir ieteicams, ka testu reālos braukšanas apstākļos veic, kad sistēma ir izturējusi visus pārējos šajā pielikumā aprakstītos testus un kad tehniskais dienests ir pabeidzis riska novērtēšanu.

---