# Euroopa Liidu L 34/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 34 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik1. veebruar 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 34

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik1. veebruar 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/99, 25. jaanuar 2021, Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020, kehtivusaja pikendamist) sõlmimise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (Euratom) 2021/100, 25. jaanuar 2021, millega kehtestatakse tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise sihtotstarbeline rahastamiskava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1368/2013 | 3 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/101, 25. jaanuar 2021, millega kehtestatakse Leedu Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise abiprogramm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1369/2013 | 18 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/102, 25. jaanuar 2021, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/103, 29. jaanuar 2021, millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine süsinikdioksiidi kasutamine tooteliiki 19 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/99, 25. jaanuar 2021, Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020, kehtivusaja pikendamist) sõlmimise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (Euratom) 2021/100, 25. jaanuar 2021, millega kehtestatakse tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise sihtotstarbeline rahastamiskava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1368/2013

3

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/101, 25. jaanuar 2021, millega kehtestatakse Leedu Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise abiprogramm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1369/2013

18

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/102, 25. jaanuar 2021, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

29

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/103, 29. jaanuar 2021, millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine süsinikdioksiidi kasutamine tooteliiki 19 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 1.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 34/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/99,

25. jaanuar 2021,

Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020, kehtivusaja pikendamist) sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2020/1704 (2) allkirjastati 15. novembril 2020 kirjavahetuse vormis kokkulepe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020, kehtivusaja pikendamist) (edaspidi „kirjavahetuse vormis kokkulepe“). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2020/1704 (2) allkirjastati 15. novembril 2020 kirjavahetuse vormis kokkulepe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020, kehtivusaja pikendamist) (edaspidi „kirjavahetuse vormis kokkulepe“).

| (2) | Kirjavahetuse vormis kokkuleppe eesmärk on võimaldada liidul ja Mauritaania Islamivabariigil jätkata koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Mauritaania vetes ning anda liidu laevadele võimalus neis vetes kala püüda. |
| --- | --- |

(2)

Kirjavahetuse vormis kokkuleppe eesmärk on võimaldada liidul ja Mauritaania Islamivabariigil jätkata koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Mauritaania vetes ning anda liidu laevadele võimalus neis vetes kala püüda.

| (3) | Kirjavahetuse vormis kokkulepe tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kirjavahetuse vormis kokkulepe tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kirjavahetuse vormis kokkulepe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020, kehtivusaja pikendamist) kiidetakse liidu nimel heaks (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel kirjavahetuse vormis kokkuleppe punktis 6 ette nähtud teate (4).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. jaanuar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  14. detsembri 2020. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 23. oktoobri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1704 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kirjavahetuse vormis kokkuleppe (milles käsitletakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ning mis aegub 15. novembril 2020, kehtivusaja pikendamist) liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 383, 16.11.2020, lk 1).

2

(3)  Kirjavahetuse vormis kokkuleppe tekst on avaldatud ELTs L 383, 16.11.2020.

3

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab kirjavahetuse vormis kokkuleppe ajutise kohaldamise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas.

---

MÄÄRUSED

| 1.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 34/3

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (Euratom) 2021/100,

25. jaanuar 2021,

millega kehtestatakse tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise sihtotstarbeline rahastamiskava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1368/2013

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt 27 liikmesriigi, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni juhtide 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioonile peaks liidu eelarve võimaldama tagada Euroopa turvalisust ja julgeolekut. Selle heaks on andnud seni ja saavad edaspidigi anda oma panuse tuumarajatiste dekomisjoneerimise programmid. Pärast tuumarajatise sulgemist seisneb peamine saavutatav soodne mõju selles, et järk-järgult väheneb kiirgusoht töötajatele, üldsusele ja keskkonnale nii asjaomastes liikmesriikides kui ka kogu liidus. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt 27 liikmesriigi, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni juhtide 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioonile peaks liidu eelarve võimaldama tagada Euroopa turvalisust ja julgeolekut. Selle heaks on andnud seni ja saavad edaspidigi anda oma panuse tuumarajatiste dekomisjoneerimise programmid. Pärast tuumarajatise sulgemist seisneb peamine saavutatav soodne mõju selles, et järk-järgult väheneb kiirgusoht töötajatele, üldsusele ja keskkonnale nii asjaomastes liikmesriikides kui ka kogu liidus.

| (2) | Sihtotstarbeline rahastamiskava võib luua täiendavat liidu lisaväärtust, kujundades võrdlustaseme, mille kohaselt käsitleda tuumaseadmete kasutuselt kõrvaldamisest tulenevaid tehnilisi probleeme ja levitada asjaomast oskusteavet. Rahalist abi sellise rahastamiskava alusel tuleks anda eelnevate hinnangute põhjal, tehes kindlaks erivajadused ja liidu lisaväärtuse eesmärgiga toetada tuumarajatiste dekomisjoneerimist ja radioaktiivsete jäätmete ohutut käitlemist. |
| --- | --- |

(2)

Sihtotstarbeline rahastamiskava võib luua täiendavat liidu lisaväärtust, kujundades võrdlustaseme, mille kohaselt käsitleda tuumaseadmete kasutuselt kõrvaldamisest tulenevaid tehnilisi probleeme ja levitada asjaomast oskusteavet. Rahalist abi sellise rahastamiskava alusel tuleks anda eelnevate hinnangute põhjal, tehes kindlaks erivajadused ja liidu lisaväärtuse eesmärgiga toetada tuumarajatiste dekomisjoneerimist ja radioaktiivsete jäätmete ohutut käitlemist.

| (3) | Käesoleva määrusega hõlmatavad meetmed peaksid vastama kohaldatavale liidu ja riigisisesele õigusele. Käesoleva määruse kohast rahalist abi tuleks anda erijuhtudel, piiramata põhimõtteid ja eesmärke, mis tulenevad liidu tuumaohutuse alastest õigusaktidest, nagu nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom, (2) ja jäätmekäitluse alastest õigusaktidest, nagu nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom (3). Vastavalt direktiivi 2011/70/Euratom artikli 4 lõikele 1 ja artikli 7 lõikele 1 on tekitatud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise, sealhulgas ladustamise eest lõplik vastutus liikmesriikidel. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega hõlmatavad meetmed peaksid vastama kohaldatavale liidu ja riigisisesele õigusele. Käesoleva määruse kohast rahalist abi tuleks anda erijuhtudel, piiramata põhimõtteid ja eesmärke, mis tulenevad liidu tuumaohutuse alastest õigusaktidest, nagu nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom, (2) ja jäätmekäitluse alastest õigusaktidest, nagu nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom (3). Vastavalt direktiivi 2011/70/Euratom artikli 4 lõikele 1 ja artikli 7 lõikele 1 on tekitatud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise, sealhulgas ladustamise eest lõplik vastutus liikmesriikidel.

| (4) | Kooskõlas Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingule (4) (edaspidi „ühinemisleping“) lisatud Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolliga (5) võttis Bulgaaria kohustuse sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktor 31. detsembriks 2002 ning 3. ja 4. reaktor 31. detsembriks 2006 ning need reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Dekomisjoneerimise tagajärjel on Bulgaarial tekkinud otseste ja kaudsete kulude tõttu märkimisväärne finantskoormus. Kooskõlas oma kohustustega sulges Bulgaaria kõik asjaomased reaktorid ettenähtud tähtajaks. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingule (4) (edaspidi „ühinemisleping“) lisatud Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolliga (5) võttis Bulgaaria kohustuse sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktor 31. detsembriks 2002 ning 3. ja 4. reaktor 31. detsembriks 2006 ning need reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Dekomisjoneerimise tagajärjel on Bulgaarial tekkinud otseste ja kaudsete kulude tõttu märkimisväärne finantskoormus. Kooskõlas oma kohustustega sulges Bulgaaria kõik asjaomased reaktorid ettenähtud tähtajaks.

| (5) | Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitlevale aktile (edaspidi „ühinemisakt“) lisatud protokolli nr 9 (Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori kohta Slovakkias) (6) kohaselt võttis Slovakkia kohustuse sulgeda Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. reaktor 31. detsembriks 2006 ja 2. reaktor 31. detsembriks 2008 ning need reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Dekomisjoneerimise tagajärjel on Slovakkial tekkinud otseste ja kaudsete kulude tõttu märkimisväärne finantskoormus. Kooskõlas oma kohustustega sulges Slovakkia mõlemad asjaomased reaktorid ettenähtud tähtajaks. |
| --- | --- |

(5)

Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitlevale aktile (edaspidi „ühinemisakt“) lisatud protokolli nr 9 (Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori kohta Slovakkias) (6) kohaselt võttis Slovakkia kohustuse sulgeda Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. reaktor 31. detsembriks 2006 ja 2. reaktor 31. detsembriks 2008 ning need reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Dekomisjoneerimise tagajärjel on Slovakkial tekkinud otseste ja kaudsete kulude tõttu märkimisväärne finantskoormus. Kooskõlas oma kohustustega sulges Slovakkia mõlemad asjaomased reaktorid ettenähtud tähtajaks.

| (6) | Kooskõlas vastavalt ühinemislepingu ja ühinemisaktiga võetud kohustustega on Bulgaaria ja Slovakkia teinud liidu abiga märkimisväärseid edusamme Kozloduy ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiseks. Tööd on vaja jätkata, et dekomisjoneerimine ohutult lõpetada. Tuginedes praegustele dekomisjoneerimiskavadele, peaks dekomisjoneerimine viidama Kozloduy tuumaelektrijaamas lõpule 2030. aasta lõpuks ning Bohunice V1 tuumaelektrijaamas 2025. aastaks. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas vastavalt ühinemislepingu ja ühinemisaktiga võetud kohustustega on Bulgaaria ja Slovakkia teinud liidu abiga märkimisväärseid edusamme Kozloduy ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiseks. Tööd on vaja jätkata, et dekomisjoneerimine ohutult lõpetada. Tuginedes praegustele dekomisjoneerimiskavadele, peaks dekomisjoneerimine viidama Kozloduy tuumaelektrijaamas lõpule 2030. aasta lõpuks ning Bohunice V1 tuumaelektrijaamas 2025. aastaks.

| (7) | Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) asutati Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (Euratomi asutamisleping) artikliga 8. Kõnealuse artikli kohaldamisel allkirjastati tegevuskoha lepingud ajavahemikul 1960–1962 ühenduse, Saksamaa, Belgia, Itaalia ja Madalmaade vahel. Itaalia ja Madalmaade puhul anti riiklikud tuumaseadmed üle ühendusele. Uute seadmetega tuumauuringute taristu rajati nelja tegevuskohta. Mõnda neist seadmetest kasutatakse praegugi, mõni on suletud, mõni isegi rohkem kui 20 aastat tagasi ning enamik neist on iganenud. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) asutati Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (Euratomi asutamisleping) artikliga 8. Kõnealuse artikli kohaldamisel allkirjastati tegevuskoha lepingud ajavahemikul 1960–1962 ühenduse, Saksamaa, Belgia, Itaalia ja Madalmaade vahel. Itaalia ja Madalmaade puhul anti riiklikud tuumaseadmed üle ühendusele. Uute seadmetega tuumauuringute taristu rajati nelja tegevuskohta. Mõnda neist seadmetest kasutatakse praegugi, mõni on suletud, mõni isegi rohkem kui 20 aastat tagasi ning enamik neist on iganenud.

| (8) | Euratomi asutamislepingu artikli 8 ja direktiivi 2011/70/Euratom artikli 7 kohaselt juhib JRC tegevusloa omanikuna oma varasemate tuumakohustuste täitmist ja korraldab suletud tuumaseadmete dekomisjoneerimist, järgides vastavaid riigisiseseid õigusakte. Seetõttu käivitati 1999. aastal teatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule JRCs tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programm ning alates sellest ajast on komisjon regulaarselt esitanud ajakohastatud teavet programmi edenemise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Euratomi asutamislepingu artikli 8 ja direktiivi 2011/70/Euratom artikli 7 kohaselt juhib JRC tegevusloa omanikuna oma varasemate tuumakohustuste täitmist ja korraldab suletud tuumaseadmete dekomisjoneerimist, järgides vastavaid riigisiseseid õigusakte. Seetõttu käivitati 1999. aastal teatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule JRCs tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programm ning alates sellest ajast on komisjon regulaarselt esitanud ajakohastatud teavet programmi edenemise kohta.

| (9) | Komisjon järeldas, et parim võimalus direktiivi 2011/70/Euratom artikli 5 lõike 1 punktis f ja artiklis 7 sätestatud nõuete täitmiseks on järgida dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlustegevust ühendavat strateegiat ning algatada JRC ja asukohaliikmesriikide vahel arutelud dekomisjoneerimise ja kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud kohustuste võimaliku ülekandmise üle, kui komisjoni ja asukohaliikmesriigi vahel on sõlmitud vastastikune kokkulepe. JRC peaks tagama ja säilitama piisavad vahendid, et täita oma kohustused seoses dekomisjoneerimise ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutusega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon järeldas, et parim võimalus direktiivi 2011/70/Euratom artikli 5 lõike 1 punktis f ja artiklis 7 sätestatud nõuete täitmiseks on järgida dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlustegevust ühendavat strateegiat ning algatada JRC ja asukohaliikmesriikide vahel arutelud dekomisjoneerimise ja kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud kohustuste võimaliku ülekandmise üle, kui komisjoni ja asukohaliikmesriigi vahel on sõlmitud vastastikune kokkulepe. JRC peaks tagama ja säilitama piisavad vahendid, et täita oma kohustused seoses dekomisjoneerimise ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutusega.

| (10) | Käesolev määrus vastab ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 hõlmavas mitmeaastases finantsraamistikus kindlaks tehtud vajadustele ja sellega kehtestatakse rahastamispakett Bulgaarias asuva Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori (edaspidi „Kozloduy programm“) ja Slovakkias asuva Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori (edaspidi „Bohunice programm“) dekomisjoneerimise abiprogrammidele ning komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaseadmete dekomisjoneerimiseks ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks järgmistes JRC asukohtades: JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades (edaspidi „JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programm“) kogu kõnealuste programmide kestuseks. Kõnealune rahastamispakett on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (7) punkti 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus vastab ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 hõlmavas mitmeaastases finantsraamistikus kindlaks tehtud vajadustele ja sellega kehtestatakse rahastamispakett Bulgaarias asuva Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori (edaspidi „Kozloduy programm“) ja Slovakkias asuva Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori (edaspidi „Bohunice programm“) dekomisjoneerimise abiprogrammidele ning komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaseadmete dekomisjoneerimiseks ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks järgmistes JRC asukohtades: JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades (edaspidi „JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programm“) kogu kõnealuste programmide kestuseks. Kõnealune rahastamispakett on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (7) punkti 17 tähenduses.

| (11) | Tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise sihtotstarbelise rahastamiskava (edaspidi „programm“) suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (8) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses sätestatakse liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta. |
| --- | --- |

(11)

Tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise sihtotstarbelise rahastamiskava (edaspidi „programm“) suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (8) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses sätestatakse liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta.

| (12) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013, (9) nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (10) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (11) ja (EL) 2017/1939 (12) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis seonduvad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuse või pettuse ärahoidmise, avastamise, kõrvaldamise ja uurimisega, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmise ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamisega. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
  Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nii nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (13) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu huvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(12)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013, (9) nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (10) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (11) ja (EL) 2017/1939 (12) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis seonduvad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuse või pettuse ärahoidmise, avastamise, kõrvaldamise ja uurimisega, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmise ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamisega. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nii nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (13) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu huvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.

| (13) | Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 kohaselt edaspidi toimuvate riigiabimenetluste tulemusi. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 kohaselt edaspidi toimuvate riigiabimenetluste tulemusi.

| (14) | Programmile määratud assigneeringute summa ja programmitöö periood ning rahaliste vahendite jaotus meetmete vahel võidakse läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamisaruande tulemustele. Peaks olema võimalik saavutada täiendav eelarveline paindlikkus, paigutades vajaduse korral rahalisi vahendeid meetmete vahel ümber, keskendudes meetmetele, mis aitavad kaasa Bulgaarias Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Slovakkias Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud ohutusprobleemide lahendamisele, ilma et see piiraks muid käesoleva määruse alusel ja kooskõlas finantsmäärusega võetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Programmile määratud assigneeringute summa ja programmitöö periood ning rahaliste vahendite jaotus meetmete vahel võidakse läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamisaruande tulemustele. Peaks olema võimalik saavutada täiendav eelarveline paindlikkus, paigutades vajaduse korral rahalisi vahendeid meetmete vahel ümber, keskendudes meetmetele, mis aitavad kaasa Bulgaarias Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Slovakkias Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud ohutusprobleemide lahendamisele, ilma et see piiraks muid käesoleva määruse alusel ja kooskõlas finantsmäärusega võetavaid meetmeid.

| (15) | Programm peaks samuti hõlmama oskusteabe loomist ja saadud kogemuste jagamist. Programmi raames dekomisjoneerimisprotsessi kohta saadud oskusteavet ja kogemusi tuleks liidus levitada kooskõlas ja koostoimes liidu programmiga Leedus toimuva dekomisjoneerimise toetuseks, sest sellised meetmed annavad suurima liidu lisaväärtuse ning need aitavad kaasa töötajate ja muu elanikkonna ohutusele ning keskkonnakaitsele. Koostöö ulatust, toimimist ja majanduslikke aspekte tuleks üksikasjalikult kirjeldada mitmeaastases tööprogrammis ning neid võiks samuti käsitleda liikmesriikide vahelistes ja/või komisjoniga sõlmitavates kokkulepetes. |
| --- | --- |

(15)

Programm peaks samuti hõlmama oskusteabe loomist ja saadud kogemuste jagamist. Programmi raames dekomisjoneerimisprotsessi kohta saadud oskusteavet ja kogemusi tuleks liidus levitada kooskõlas ja koostoimes liidu programmiga Leedus toimuva dekomisjoneerimise toetuseks, sest sellised meetmed annavad suurima liidu lisaväärtuse ning need aitavad kaasa töötajate ja muu elanikkonna ohutusele ning keskkonnakaitsele. Koostöö ulatust, toimimist ja majanduslikke aspekte tuleks üksikasjalikult kirjeldada mitmeaastases tööprogrammis ning neid võiks samuti käsitleda liikmesriikide vahelistes ja/või komisjoniga sõlmitavates kokkulepetes.

| (16) | JRC peaks koordineeritult hõlbustama oskusteabe levitamist liidu eri sidusrühmade seas, näiteks tehes turuanalüüsi, vaadates läbi ja hinnates vajadusi oskusteabe järele liidus, määrates kindlaks võimalikud koostöösuunad, huvitatud sidusrühmad ja valdkonnad, kus programmi rakendamisel loodud oskusteave annaks suurimat lisaväärtust, ja töötades välja oskusteabe jagamise vormid. Loodud oskusteabe levitamist peaks rahastama JRC. Iga liikmesriik peaks oskusteabe levitamiseks saama alustada sidemete arendamist ja teabevahetust. |
| --- | --- |

(16)

JRC peaks koordineeritult hõlbustama oskusteabe levitamist liidu eri sidusrühmade seas, näiteks tehes turuanalüüsi, vaadates läbi ja hinnates vajadusi oskusteabe järele liidus, määrates kindlaks võimalikud koostöösuunad, huvitatud sidusrühmad ja valdkonnad, kus programmi rakendamisel loodud oskusteave annaks suurimat lisaväärtust, ja töötades välja oskusteabe jagamise vormid. Loodud oskusteabe levitamist peaks rahastama JRC. Iga liikmesriik peaks oskusteabe levitamiseks saama alustada sidemete arendamist ja teabevahetust.

| (17) | Käesoleva määrusega hõlmatud tuumarajatiste dekomisjoneerimisel ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisel tuleks kasutada parimat kättesaadavat tehnilist oskusteavet ning võtta nõuetekohaselt arvesse dekomisjoneeritavate seadmete laadi ja tehnilisi omadusi, et tagada ohutus ja võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega hõlmatud tuumarajatiste dekomisjoneerimisel ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisel tuleks kasutada parimat kättesaadavat tehnilist oskusteavet ning võtta nõuetekohaselt arvesse dekomisjoneeritavate seadmete laadi ja tehnilisi omadusi, et tagada ohutus ja võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid.

| (18) | Bulgaaria, Slovakkia ja komisjon peaksid tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa seire ja kontrolli, et käesoleva määrusega eraldatavad rahalised vahendid omandaksid ELi suurima lisaväärtuse, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb kahe asjaomase liikmesriigi kanda. See peaks hõlmama tõhusat edusammude ja tulemuslikkuse mõõtmist ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmist. Selleks tuleks luua seire- ja teavitamisfunktsiooniga komitee, mille kaaseesistujateks on komisjoni ja asjaomase liikmesriigi esindajad. Samuti abistab JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programmi komisjoni määratud liikmesriikide sõltumatute ekspertide rühm. |
| --- | --- |

(18)

Bulgaaria, Slovakkia ja komisjon peaksid tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa seire ja kontrolli, et käesoleva määrusega eraldatavad rahalised vahendid omandaksid ELi suurima lisaväärtuse, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb kahe asjaomase liikmesriigi kanda. See peaks hõlmama tõhusat edusammude ja tulemuslikkuse mõõtmist ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmist. Selleks tuleks luua seire- ja teavitamisfunktsiooniga komitee, mille kaaseesistujateks on komisjoni ja asjaomase liikmesriigi esindajad. Samuti abistab JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programmi komisjoni määratud liikmesriikide sõltumatute ekspertide rühm.

| (19) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (14) punktidele 22 ja 23 tuleks käesolevat programmi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata programmi mõju kohapeal. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (14) punktidele 22 ja 23 tuleks käesolevat programmi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata programmi mõju kohapeal.

| (20) | Nii Kozloduy programmi kui ka Bohunice programmi meetmeid tuleks käsitleda vastavalt Bulgaaria ja Slovakkia poolt nõukogu määruse (Euratom) nr 1368/2013 (15) kohaselt esitatud dekomisjoneerimiskavades kindlaks määratud piirides. Kõnealustes kavades on kindlaks määratud programmide ulatus, dekomisjoneerimise lõppseis, kavandatud tähtajad ja lõpptähtpäevad. Neis on samuti kindlaks määratud dekomisjoneerimismeetmed, asjaomane ajakava, kulud ja vajalikud inimressursid. |
| --- | --- |

(20)

Nii Kozloduy programmi kui ka Bohunice programmi meetmeid tuleks käsitleda vastavalt Bulgaaria ja Slovakkia poolt nõukogu määruse (Euratom) nr 1368/2013 (15) kohaselt esitatud dekomisjoneerimiskavades kindlaks määratud piirides. Kõnealustes kavades on kindlaks määratud programmide ulatus, dekomisjoneerimise lõppseis, kavandatud tähtajad ja lõpptähtpäevad. Neis on samuti kindlaks määratud dekomisjoneerimismeetmed, asjaomane ajakava, kulud ja vajalikud inimressursid.

| (21) | Kozloduy programmi ja Bohunice programmi raames võetavad meetmed tuleks ellu viia liidu ning vastavalt Bulgaaria ja Slovakkia ühisel finantseerimisel kooskõlas varasemate programmide raames kehtestatud kaasrahastamise tavaga. |
| --- | --- |

(21)

Kozloduy programmi ja Bohunice programmi raames võetavad meetmed tuleks ellu viia liidu ning vastavalt Bulgaaria ja Slovakkia ühisel finantseerimisel kooskõlas varasemate programmide raames kehtestatud kaasrahastamise tavaga.

| (22) | Määrus (Euratom) nr 1368/2013 tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(22)

Määrus (Euratom) nr 1368/2013 tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks.

| (23) | Nõuetekohaselt on arvesse võetud kontrollikoja eriaruannet nr 22/2016 „ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias: alates 2011. aastast on tehtud mõningaid edusamme, kuid oluliste probleemide lahendamine seisab veel ees“. |
| --- | --- |

(23)

Nõuetekohaselt on arvesse võetud kontrollikoja eriaruannet nr 22/2016 „ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias: alates 2011. aastast on tehtud mõningaid edusamme, kuid oluliste probleemide lahendamine seisab veel ees“.

| (24) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16). |
| --- | --- |

(24)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

| (25) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade ja kaudse eelarve täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid käsitlevad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade ja kaudse eelarve täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid käsitlevad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (26) | Käesoleva määrusega ette nähtud liidupoolse rahastamise rakendamise meetodite ja vormide valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja anda tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 punkti a kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist, |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määrusega ette nähtud liidupoolse rahastamise rakendamise meetodite ja vormide valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja anda tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 punkti a kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 sihtotstarbeline rahastamiskava „Tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programm“ (edaspidi „programm“), mille keskmes on praeguse seisu järgi kindlaks tehtud vajadused. Programmiga toetatakse:

| a) | Bulgaarias asuva Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Slovakkias asuva Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori ohutut dekomisjoneerimist, sealhulgas radioaktiivsete jäätmete käitlemist, kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlakstehtud vajadustega, ning |
| --- | --- |

a)

Bulgaarias asuva Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Slovakkias asuva Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori ohutut dekomisjoneerimist, sealhulgas radioaktiivsete jäätmete käitlemist, kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlakstehtud vajadustega, ning

| b) | Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asukohtades, milleks on JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades asuvate komisjoni tuumaseadmete dekomisjoneerimisprotsessi elluviimist ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist. |
| --- | --- |

b)

Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asukohtades, milleks on JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades asuvate komisjoni tuumaseadmete dekomisjoneerimisprotsessi elluviimist ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist.

2.   Käesolevas määruses sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027, liidupoolse rahastamise rakendamise meetodid ja vormid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „dekomisjoneerimine“ – riigisisese õiguse kohased haldus- ja tehnilised meetmed, mis võimaldavad tuumarajatise reguleerivast kontrollist kas osaliselt või täielikult vabastamist ning mille eesmärk on tagada pikaajaline üldsuse ja keskkonna kaitse jääkradionukliidide taseme alandamisega materjalides ja tuumarajatise asukohas; |
| --- | --- |

1)

„dekomisjoneerimine“ – riigisisese õiguse kohased haldus- ja tehnilised meetmed, mis võimaldavad tuumarajatise reguleerivast kontrollist kas osaliselt või täielikult vabastamist ning mille eesmärk on tagada pikaajaline üldsuse ja keskkonna kaitse jääkradionukliidide taseme alandamisega materjalides ja tuumarajatise asukohas;

| 2) | „dekomisjoneerimiskava“ – dokument, mis sisaldab üksikasjalikku teavet kavandatud dekomisjoneerimise kohta ning mis hõlmab järgmist: valitud dekomisjoneerimisstrateegia: dekomisjoneerimismeetmete ajakava, liik ja järjekord; kasutatav jäätmekäitlusstrateegia, sealhulgas kontroll ja heakskiitmine; kavandatud lõppseis; dekomisjoneerimisel tekkinud jäätmete ladustamine ja kõrvaldamine; dekomisjoneerimise ajakava; hinnangulised kulud dekomisjoneerimise lõpuleviimiseks; ning eesmärgid, eeldatavad tulemused, vahe-eesmärgid, kavandatud tähtajad ja vastavad tulemuslikkuse põhinäitajad, sealhulgas vajaduse korral saavutatud väärtusel põhinevad näitajad. Programmi valmistab ette tuumarajatise loa omaja ja programmi võetakse arvesse mitmeaastase finantsraamistiku töökavades; |
| --- | --- |

2)

„dekomisjoneerimiskava“ – dokument, mis sisaldab üksikasjalikku teavet kavandatud dekomisjoneerimise kohta ning mis hõlmab järgmist: valitud dekomisjoneerimisstrateegia: dekomisjoneerimismeetmete ajakava, liik ja järjekord; kasutatav jäätmekäitlusstrateegia, sealhulgas kontroll ja heakskiitmine; kavandatud lõppseis; dekomisjoneerimisel tekkinud jäätmete ladustamine ja kõrvaldamine; dekomisjoneerimise ajakava; hinnangulised kulud dekomisjoneerimise lõpuleviimiseks; ning eesmärgid, eeldatavad tulemused, vahe-eesmärgid, kavandatud tähtajad ja vastavad tulemuslikkuse põhinäitajad, sealhulgas vajaduse korral saavutatud väärtusel põhinevad näitajad. Programmi valmistab ette tuumarajatise loa omaja ja programmi võetakse arvesse mitmeaastase finantsraamistiku töökavades;

| 3) | „Kozloduy programm“ – programmi osa, mis käsitleb Kozloduys (Bulgaarias) asuva Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori dekomisjoneerimist; |
| --- | --- |

3)

„Kozloduy programm“ – programmi osa, mis käsitleb Kozloduys (Bulgaarias) asuva Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori dekomisjoneerimist;

| 4) | „Bohunice programm“ – programmi osa, mis käsitleb Jaslovské Bohunices (Slovakkias) asuva Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimist; |
| --- | --- |

4)

„Bohunice programm“ – programmi osa, mis käsitleb Jaslovské Bohunices (Slovakkias) asuva Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimist;

| 5) | „JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programm“ – programmi osa, mis käsitleb komisjoni tuumaseadmete dekomisjoneerimist ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist JRC tegevuskohtades, milleks on JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades. |
| --- | --- |

5)

„JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programm“ – programmi osa, mis käsitleb komisjoni tuumaseadmete dekomisjoneerimist ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist JRC tegevuskohtades, milleks on JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades.

Artikkel 3

Programmi eesmärgid

1.   Programmi üldeesmärk on tagada tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise rahastamine kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud vajadustega.

2.   Võttes aluseks vajadused, mida praegu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 prognoositakse, on programmil lisaks oskusteabe loomisele tuumarajatiste dekomisjoneerimise protsessi ja dekomisjoneerimisest tulenevate radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta eelkõige järgmised eesmärgid:

| a) | abistada Bulgaariat ja Slovakkiat Kozloduy programmi ja Bohunice programmi rakendamisel, sealhulgas radioaktiivsete jäätmete käitlemisel ja ladustamisel, kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud vajadustega, pöörates erilist tähelepanu nende ohutusprobleemide lahendamisele, ning |
| --- | --- |

a)

abistada Bulgaariat ja Slovakkiat Kozloduy programmi ja Bohunice programmi rakendamisel, sealhulgas radioaktiivsete jäätmete käitlemisel ja ladustamisel, kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud vajadustega, pöörates erilist tähelepanu nende ohutusprobleemide lahendamisele, ning

| b) | toetada JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi. |
| --- | --- |

b)

toetada JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi.

3.   Programmi erieesmärgid on järgmised:

| a) | viia läbi vastavates dekomisjoneerimiskavades sisalduvad meetmed, Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Bohunice tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori, sealhulgas seotud süsteemide, struktuuride ja komponentide, abihoonete, demonteerimine ja saastest puhastamine, radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine kooskõlas vastavates dekomisjoneerimiskavades kindlaks määratud vajadustega, inimressursside toetamine ning Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Bohunice tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori regulatiivsest kontrollist vabastamise taotlemine; |
| --- | --- |

a)

viia läbi vastavates dekomisjoneerimiskavades sisalduvad meetmed, Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Bohunice tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori, sealhulgas seotud süsteemide, struktuuride ja komponentide, abihoonete, demonteerimine ja saastest puhastamine, radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine kooskõlas vastavates dekomisjoneerimiskavades kindlaks määratud vajadustega, inimressursside toetamine ning Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Bohunice tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori regulatiivsest kontrollist vabastamise taotlemine;

| b) | toetada dekomisjoneerimiskava ja viia kooskõlas asukohaliikmesriigi õigusega ellu meetmeid komisjoni tuumaseadmete demonteerimiseks ja saastest puhastamiseks JRC asukohtades ja seonduvate radioaktiivsete jäätmete ohutuks käitlemiseks ning vajaduse korral valmistada ette seonduvate tuumakohustuste võimalik üleandmine JRC-lt asukohaliikmesriigile; |
| --- | --- |

b)

toetada dekomisjoneerimiskava ja viia kooskõlas asukohaliikmesriigi õigusega ellu meetmeid komisjoni tuumaseadmete demonteerimiseks ja saastest puhastamiseks JRC asukohtades ja seonduvate radioaktiivsete jäätmete ohutuks käitlemiseks ning vajaduse korral valmistada ette seonduvate tuumakohustuste võimalik üleandmine JRC-lt asukohaliikmesriigile;

| c) | JRC puhul arendada sidemeid ja teabevahetust liidu sidusrühmade vahel tuumarajatiste dekomisjoneerimise valdkonnas, et tagada oskusteabe ja omandatud kogemuste levitamine kõikides asjakohastes valdkondades, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, reguleerimine ja koolitus, ning arendada võimalikku liidu koostoimet. |
| --- | --- |

c)

JRC puhul arendada sidemeid ja teabevahetust liidu sidusrühmade vahel tuumarajatiste dekomisjoneerimise valdkonnas, et tagada oskusteabe ja omandatud kogemuste levitamine kõikides asjakohastes valdkondades, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, reguleerimine ja koolitus, ning arendada võimalikku liidu koostoimet.

Esimese lõigu punktis b osutatud kohustuste üleandmine ei kohustata ühtki asukohaliikmesriiki neid kohustusi üle võtma ning kohustuste üleandmine toimub komisjoni ja asukohaliikmesriigi vahel sõlmitud vastastikuse kahepoolse kokkuleppe alusel. Selles vastastikuses kahepoolses kokkuleppes nähakse ette, et kõik JRC asukohtades asuvate komisjoni tuumaseadmete dekomisjoneerimise ja sellega seotud radioaktiivsete jäätmete ladustamise kulud kannab liit ning et see tegevus on täielikult kooskõlas nõukogu direktiiviga 2011/70/Euratom.

4.   Erieesmärkide üksikasjalik kirjeldus on esitatud I, II ja III lisas. Vastavalt artikli 11 kohaselt tehtud hindamistele võib komisjon kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega muuta rakendusaktidega I ja II lisa.

Artikkel 4

Programmi eelarve

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 on 466 000 000 eurot jooksevhindades.

2.   Lõikes 1 esitatud summa jaotatakse järgmiste kulukategooriate vahel:

| a) | 63 000 000 eurot Kozloduy programmi meetmetele; |
| --- | --- |

a)

63 000 000 eurot Kozloduy programmi meetmetele;

| b) | 55 000 000 eurot Bohunice programmi meetmetele; |
| --- | --- |

b)

55 000 000 eurot Bohunice programmi meetmetele;

| c) | 348 000 000 eurot JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programmi meetmetele, sealhulgas meetmetele artikli 3 lõike 3 punktis c sätestatud erieesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

c)

348 000 000 eurot JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programmi meetmetele, sealhulgas meetmetele artikli 3 lõike 3 punktis c sätestatud erieesmärgi saavutamiseks.

3.   Eelarveline paindlikkus on võimalik saavutada rahaliste vahendite ümberjaotamisega programmi meetmete vahel pärast artikli 11 kohaselt tehtud hindamisi ja kooskõlas finantsmäärusega, keskendudes meetmetele, mis aitavad lahendada dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud ohutusprobleeme.

4.   Lõikes 1 osutatud summat võib kasutada programmi rakendamiseks koostatud vastavates dekomisjoneerimiskavades sisalduvate meetmetega seotud kulude katmiseks, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks.

5.   Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel võetavate meetmetega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale.

Artikkel 5

Oskusteabe levitamine

1.   Programmi rakendamise käigus loodud oskusteavet levitatakse liidu tasandil.

2.   Lõikes 1 osutatud tegevuse elluviimiseks võetavaid meetmeid rahastatakse JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programmi raames. Oskusteabe struktureerimist ja liikmesriikidele levitamist koordineerib JRC.

3.   Oskusteabe levitamise protsessi käsitletakse ja see formuleeritakse artiklis 9 osutatud tööprogrammis.

Artikkel 6

Liidupoolse rahastamise rakendamine ja vormid

1.   Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c loetletud üksustega.

2.   Programmist võib anda liidu rahastamist ükskõik millises finantsmääruses sätestatud vormis.

Artikkel 7

Rahastamiskõlblikud meetmed

Liidu rahastamist või anda üksnes artiklis 3 sätestatud meetmetele.

Artikkel 8

Kaasrahastamismäärad

Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 190 lõike 1 kohaldamist, ei tohi käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud ajavahemikul kohaldatav liidu kaasrahastamise maksimummäär Kozloduy programmi puhul ületada 50 % ja Bohunice programmi puhul 50 %. Ülejäänud kaasrahastamise tagavad vastavalt Bulgaaria ja Slovakkia. Oskusteabe levitamiseks vajalikke tegevusi, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 5, rahastab liit 100 % ulatuses.

Artikkel 9

Tööprogrammid

1.   Nii Kozloduy programmi kui ka Bohunice programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud mitmeaastaste tööprogrammide kaudu. Mitmeaastased tööprogrammid võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   JRC dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi täidetakse mitmeaastaste tööprogrammidega ja need võetakse vastu vastavalt komisjoni otsuse 96/282/Euratom (17) artiklis 4 sätestatud korras.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud mitmeaastased tööprogrammid kajastavad dekomisjoneerimiskavasid, mis on Kozloduy programmi ja Bohunice programmi seire ja hindamise aluseks.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud mitmeaastastes tööprogrammides täpsustatakse praegune olukord, eesmärgid, oodatavad tulemused, asjaomased tulemusnäitajad ja rahaliste vahendite kasutamise ajakava ning määratakse kindlaks oskusteabe levitamise üksikasjad.

Artikkel 10

Aruandlus ja seire

1.   Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud IV lisas.

2.   Tulemusaruannete süsteemiga tagatakse, et programmi rakendamise ja tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Selleks kehtestatakse liidu vahendite saajatele ja, kui see on asjakohane, liikmesriikidele aruandlusnõuded, mis on proportsionaalsed kogumaksumuse ja programmiga seotud riskidega.

3.   Iga aasta lõpus koostab komisjon eduaruande, mis käsitleb varasematel aastatel tehtud tööd, sealhulgas hangetest tulenenud meetmete osakaalu, ja esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 11

Hindamine

1.   Hindamised tehakse piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis.

2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on saadaval piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui nelja aasta möödumisel artikli 1 lõikes 1 osutatud ajavahemiku algusest. Vahehindamisel käsitletakse ka artiklis 9 kirjeldatud mitmeaastase tööprogrammi muutmise ulatust.

3.   Käesoleva programmi lõpetamisel, ent mitte hiljem kui viie aasta möödumisel artikli 1 lõikes 1 osutatud ajavahemiku lõppemisest, teeb komisjon programmi lõpphindamise.

4.   Komisjon edastab vahehindamise tulemused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 12

Auditid

Auditid liidu rahalise toetuse kasutamise kohta, mille on teinud isikud või üksused, sealhulgas muud isikud või üksused kui need, kes on saanud selleks volitused liidu institutsioonidelt või asutustelt, on üldise kindluse aluseks finantsmääruse artikli 127 tähenduses.

Artikkel 13

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamisele ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete enamus seda taotleb.

Artikkel 14

Teave, teavitamine ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab programmi raames võetud meetmete ja saadud tulemustega seotud teabe- ja teavitamismeetmeid.

3.   Programmile eraldatud rahaliste vahenditega panustatakse samuti liidu poliitiliste prioriteetide edastamisse niivõrd, kuivõrd need prioriteedid on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (Euratom) nr 1368/2013 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 16

Üleminekusätted

1.   Käesolev määrus ei mõjuta nende meetmete jätkamist või muutmist, mis on algatatud määruse (Euratom) nr 1368/2013 alusel, mille kohaldamist nende meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpetamiseni.

2.   Programmi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mida on vaja selleks, et tagada üleminek Kozloduy programmi ja Bohunice programmi ning määruse (Euratom) nr 1368/2013 alusel vastu võetud meetmete vahel.

3.   Vajaduse korral võib kanda liidu eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat artikli 4 lõikega 3 ette nähtud kulude katmiseks, et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. jaanuar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  16. jaanuari 2019. aasta arvamus (ELT C 411, 27.11.2020, lk 494).

1

(2)  Nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (ELT L 172, 2.7.2009, lk 18).

2

(3)  Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).

3

(4)  
  ELT L 157, 21.6.2005, lk 11.

4

(5)  
  ELT L 157, 21.6.2005, lk 29.

5

(6)  
  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

6

(7)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

11

(12)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

13

(14)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

14

(15)  Nõukogu 13. detsembri 2013. aasta määrus (Euratom) nr 1368/2013 liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias ja Slovakkias ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (Euratom) nr 549/2007 ja (Euratom) nr 647/2010 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

16

(17)  Komisjoni 10. aprilli 1996. aasta otsus 96/282/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse ümberkorraldamise kohta (EÜT L 107, 30.4.1996, lk 12).

17

---

I LISA

Kozloduy programmi eesmärkide üksikasjalik kirjeldus

| 1. | Kozloduy programmi üldeesmärk on aidata Bulgaarial lahendada ohutusalaseid probleeme Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori dekomisjoneerimisel. Peamised ohutusprobleemid, mida tuleb programmis käsitleda, on järgmised:






  a) | reaktorite hoonete ja osade demonteerimine ja saastest puhastamine kooskõlas dekomisjoneerimiskavadega. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse eemaldatud materjalide koguse ja liikide ning omandatud väärtuse alusel; |
| --- | --- | --- |

1.

Kozloduy programmi üldeesmärk on aidata Bulgaarial lahendada ohutusalaseid probleeme Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori dekomisjoneerimisel. Peamised ohutusprobleemid, mida tuleb programmis käsitleda, on järgmised:

a)

reaktorite hoonete ja osade demonteerimine ja saastest puhastamine kooskõlas dekomisjoneerimiskavadega. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse eemaldatud materjalide koguse ja liikide ning omandatud väärtuse alusel;

| b) | dekomisjoneerimise ohutu haldamine ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud vajadustega, aktiivsed materjalid ja demonteerimismaterjalid, sealhulgas nende saastest puhastamine kuni vaheladustamiseni või kõrvaldamiseni (sõltuvalt jäätmekategooriast), vajaduse korral jäätmete ja materjali käitlemise taristu rajamine. See eesmärk tuleb saavutada kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga, tingimusel et toimub vajalik radioaktiivsete jäätmete käitlemine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse reguleeriva kontrolli alt vabastatud materjali koguse ja liigi, ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete koguse ning saavutatud väärtuse alusel, ning |
| --- | --- |

b)

dekomisjoneerimise ohutu haldamine ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud vajadustega, aktiivsed materjalid ja demonteerimismaterjalid, sealhulgas nende saastest puhastamine kuni vaheladustamiseni või kõrvaldamiseni (sõltuvalt jäätmekategooriast), vajaduse korral jäätmete ja materjali käitlemise taristu rajamine. See eesmärk tuleb saavutada kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga, tingimusel et toimub vajalik radioaktiivsete jäätmete käitlemine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse reguleeriva kontrolli alt vabastatud materjali koguse ja liigi, ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete koguse ning saavutatud väärtuse alusel, ning

| c) | kiirgusohu jätkuv vähendamine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse meetmete ja rajatise ohutushinnangute abil, tehes kindlaks võimaliku kokkupuute tekkimise viisid ja hinnates kokkupuute tõenäosust ja ulatust. Kozloduy programmi järgi kavandatakse rajatis vabastada reguleerivast kontrollist tasemeni, mis vastab õiguses kehtestatud vaba ringluse tasemele, 2030. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

c)

kiirgusohu jätkuv vähendamine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse meetmete ja rajatise ohutushinnangute abil, tehes kindlaks võimaliku kokkupuute tekkimise viisid ja hinnates kokkupuute tõenäosust ja ulatust. Kozloduy programmi järgi kavandatakse rajatis vabastada reguleerivast kontrollist tasemeni, mis vastab õiguses kehtestatud vaba ringluse tasemele, 2030. aasta lõpuks.

| 2. | Lisaks Kozloduy programmi üldeesmärgile on oluline suurendada programmist tulenevat ELi lisaväärtust, aidates kaasa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta saadud (programmi raames loodud) oskusteabe laialdasele levitamisele kõigis liikmesriikides. Rahastamisperioodil, mis algab 2021. aastast, tuleb Kozloduy programmiga saavutada järgmine:






  a) | sidemete arendamine ja kogemuste vahetamine liidu tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega (nt liikmesriigid, ohutusasutused, kommunaalettevõtjad ja dekomisjoneerimisettevõtjad); |
| --- | --- | --- |

2.

Lisaks Kozloduy programmi üldeesmärgile on oluline suurendada programmist tulenevat ELi lisaväärtust, aidates kaasa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta saadud (programmi raames loodud) oskusteabe laialdasele levitamisele kõigis liikmesriikides. Rahastamisperioodil, mis algab 2021. aastast, tuleb Kozloduy programmiga saavutada järgmine:

a)

sidemete arendamine ja kogemuste vahetamine liidu tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega (nt liikmesriigid, ohutusasutused, kommunaalettevõtjad ja dekomisjoneerimisettevõtjad);

| b) | dokumenteerida evidentne oskusteave dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse korraldamise ja juhtimisalaste parimate tavade kohta ning tehniliste probleemide ja dekomisjoneerimisprotsesside kohta nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, ning teha see oskusteave mitmekülgse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks, et arendada liidu võimalikku sünergiat. |
| --- | --- |

b)

dokumenteerida evidentne oskusteave dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse korraldamise ja juhtimisalaste parimate tavade kohta ning tehniliste probleemide ja dekomisjoneerimisprotsesside kohta nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, ning teha see oskusteave mitmekülgse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks, et arendada liidu võimalikku sünergiat.

Nimetatud tegevusi saab liit rahastada 100 % ulatuses.

Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse loodud oskusteabetoodete arvu ja nende teavitustegevuses kasutamise järgi.

| 3. | Artikli 4 lõikes 1 osutatud rahastamispakett ei hõlma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvas hoidlas ega nende ettevalmistamist. |
| --- | --- |

3.

Artikli 4 lõikes 1 osutatud rahastamispakett ei hõlma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvas hoidlas ega nende ettevalmistamist.

---

II LISA

Bohunice programmi eesmärkide üksikasjalik kirjeldus

| 1. | Bohunice programmi üldeesmärk on aidata Slovakkial lahendada ohutusalaseid probleeme Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimisel. Peamised ohutusprobleemid, mida tuleb Bohunice programmis käsitleda, on järgmised:






  a) | reaktorite hoonete ja osade demonteerimine ja saastest puhastamine kooskõlas dekomisjoneerimiskavadega. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse eemaldatud materjalide koguse ja liikide ning omandatud väärtuse alusel; |
| --- | --- | --- |

1.

Bohunice programmi üldeesmärk on aidata Slovakkial lahendada ohutusalaseid probleeme Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimisel. Peamised ohutusprobleemid, mida tuleb Bohunice programmis käsitleda, on järgmised:

a)

reaktorite hoonete ja osade demonteerimine ja saastest puhastamine kooskõlas dekomisjoneerimiskavadega. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse eemaldatud materjalide koguse ja liikide ning omandatud väärtuse alusel;

| b) | dekomisjoneerimise ohutu haldamine ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud vajadustega, aktiivsed materjalid ja demonteerimismaterjalid, sealhulgas nende saastest puhastamine kuni vaheladustamiseni või kõrvaldamiseni (sõltuvalt jäätmekategooriast), sealhulgas vajaduse korral jäätmete ja materjali käitlemise taristu rajamine. See eesmärk tuleb saavutada kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga, tingimusel et toimub vajalik radioaktiivsete jäätmete käitlemine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse reguleeriva kontrolli alt vabastatud materjali koguse ja liigi, ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete koguse ning saavutatud väärtuse alusel, ning |
| --- | --- |

b)

dekomisjoneerimise ohutu haldamine ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine kooskõlas vastavas dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud vajadustega, aktiivsed materjalid ja demonteerimismaterjalid, sealhulgas nende saastest puhastamine kuni vaheladustamiseni või kõrvaldamiseni (sõltuvalt jäätmekategooriast), sealhulgas vajaduse korral jäätmete ja materjali käitlemise taristu rajamine. See eesmärk tuleb saavutada kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga, tingimusel et toimub vajalik radioaktiivsete jäätmete käitlemine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse reguleeriva kontrolli alt vabastatud materjali koguse ja liigi, ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete koguse ning saavutatud väärtuse alusel, ning

| c) | kiirgusohu jätkuv vähendamine. Programmi edusamme selle eesmärgi täitmisel mõõdetakse meetmete ja rajatise ohutushinnangute abil, tehes kindlaks võimaliku kokkupuute tekkimise viisid ja hinnates kokkupuute tõenäosust ja ulatust. Bohunice programmi järgi kavandatakse rajatis vabastada reguleerivast kontrollist tasemeni, mis vastab õiguses kehtestatud vaba ringluse tasemele, 2025. aastaks. |
| --- | --- |

c)

kiirgusohu jätkuv vähendamine. Programmi edusamme selle eesmärgi täitmisel mõõdetakse meetmete ja rajatise ohutushinnangute abil, tehes kindlaks võimaliku kokkupuute tekkimise viisid ja hinnates kokkupuute tõenäosust ja ulatust. Bohunice programmi järgi kavandatakse rajatis vabastada reguleerivast kontrollist tasemeni, mis vastab õiguses kehtestatud vaba ringluse tasemele, 2025. aastaks.

| 2. | Lisaks Bohunice programmi üldeesmärgile on oluline suurendada programmist tulenevat ELi lisaväärtust, aidates kaasa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta saadud (programmi raames loodud) oskusteabe laialdasele levitamisele kõigis liikmesriikides. Rahastamisperioodil, mis algab 2021. aastast, tuleb programmiga saavutada järgmine:






  a) | sidemete arendamine ja kogemuste vahetamine liidu tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega (nt liikmesriigid, ohutusasutused, kommunaalettevõtjad ja dekomisjoneerimisettevõtjad); |
| --- | --- | --- |

2.

Lisaks Bohunice programmi üldeesmärgile on oluline suurendada programmist tulenevat ELi lisaväärtust, aidates kaasa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta saadud (programmi raames loodud) oskusteabe laialdasele levitamisele kõigis liikmesriikides. Rahastamisperioodil, mis algab 2021. aastast, tuleb programmiga saavutada järgmine:

a)

sidemete arendamine ja kogemuste vahetamine liidu tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega (nt liikmesriigid, ohutusasutused, kommunaalettevõtjad ja dekomisjoneerimisettevõtjad);

| b) | dekomisjoneerimist ja jäätmekäitluse korraldamist ning juhtimisalaseid parimaid tavasid puudutava ning tehnilisi probleeme ja dekomisjoneerimisprotsesse, nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, puudutava evidentse oskusteabe dokumenteerimine ning selle oskusteabe mitmekülgse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks tegemine, et arendada liidu võimalikku sünergiat. |
| --- | --- |

b)

dekomisjoneerimist ja jäätmekäitluse korraldamist ning juhtimisalaseid parimaid tavasid puudutava ning tehnilisi probleeme ja dekomisjoneerimisprotsesse, nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, puudutava evidentse oskusteabe dokumenteerimine ning selle oskusteabe mitmekülgse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks tegemine, et arendada liidu võimalikku sünergiat.

Nimetatud tegevusi saab liit rahastada 100 % ulatuses.

Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse loodud oskusteabetoodete arvu ja nende teavitustegevuses kasutamise järgi.

| 3. | Artikli 4 lõikes 1 osutatud rahastamispakett ei hõlma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvas hoidlas ega nende ettevalmistamist. |
| --- | --- |

3.

Artikli 4 lõikes 1 osutatud rahastamispakett ei hõlma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvas hoidlas ega nende ettevalmistamist.

---

III LISA

JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi eesmärkide üksikasjalik kirjeldus

| 1. | JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi üldeesmärk on jätkata komisjoni tuumaseadmete dekomisjoneerimist JRC asukohtades, milleks on JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades, ning käidelda kasutatud tuumkütust, tuumamaterjali ja radioaktiivseid jäätmeid ohutul viisil. Lisaks JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi üldeesmärgile on oluline suurendada programmist tulenevat ELi lisaväärtust, aidates kaasa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta saadud (programmi raames loodud) oskusteabe laialdasele levitamisele kõigis liikmesriikides. Rahastamisperioodil, mis algab 2021. aastast, tuleb JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmiga saavutada järgmine:






  1.1. | kõikides asukohtades:






  a) | radioaktiivsete jäätmete, tuumamaterjali ja kasutatud tuumkütuse ohutu käitlemine; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi üldeesmärk on jätkata komisjoni tuumaseadmete dekomisjoneerimist JRC asukohtades, milleks on JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades, ning käidelda kasutatud tuumkütust, tuumamaterjali ja radioaktiivseid jäätmeid ohutul viisil. Lisaks JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi üldeesmärgile on oluline suurendada programmist tulenevat ELi lisaväärtust, aidates kaasa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta saadud (programmi raames loodud) oskusteabe laialdasele levitamisele kõigis liikmesriikides. Rahastamisperioodil, mis algab 2021. aastast, tuleb JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmiga saavutada järgmine:

1.1.

kõikides asukohtades:

a)

radioaktiivsete jäätmete, tuumamaterjali ja kasutatud tuumkütuse ohutu käitlemine;

| b) | komisjoni ja asukohaliikmesriigi vahel sõlmitud kahepoolse vastastikuse kokkuleppe alusel dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusega seotud kohustuste üleandmise võimaluste uurimine ja arendamine; |
| --- | --- |

b)

komisjoni ja asukohaliikmesriigi vahel sõlmitud kahepoolse vastastikuse kokkuleppe alusel dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusega seotud kohustuste üleandmise võimaluste uurimine ja arendamine;

| c) | sidemete arendamine ja kogemuste vahetamine liidu tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega (nt liikmesriigid, ohutusasutused, kommunaalettevõtjad ja dekomisjoneerimisettevõtjad); |
| --- | --- |

c)

sidemete arendamine ja kogemuste vahetamine liidu tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega (nt liikmesriigid, ohutusasutused, kommunaalettevõtjad ja dekomisjoneerimisettevõtjad);

| d) | dekomisjoneerimist ja jäätmekäitluse korraldamist ning juhtimisalaseid parimaid tavasid puudutava ning tehnilisi probleeme ja dekomisjoneerimisprotsesse, nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, puudutava evidentse oskusteabe dokumenteerimine ning selle oskusteabe mitmekülgse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks tegemine, et arendada liidu võimalikku sünergiat. |
| --- | --- |

d)

dekomisjoneerimist ja jäätmekäitluse korraldamist ning juhtimisalaseid parimaid tavasid puudutava ning tehnilisi probleeme ja dekomisjoneerimisprotsesse, nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, puudutava evidentse oskusteabe dokumenteerimine ning selle oskusteabe mitmekülgse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks tegemine, et arendada liidu võimalikku sünergiat.

| 1.2. | JRC-Ispra asukohas (sõltuvalt sellest, kuidas saadakse asjakohased load Itaalia ohutusasutustelt), kooskõlas riigisisese õigusega:






  a) | endisaegsete jäätmete kogumine, töötlemine ja ohutu ladustamine; |
| --- | --- | --- |

1.2.

JRC-Ispra asukohas (sõltuvalt sellest, kuidas saadakse asjakohased load Itaalia ohutusasutustelt), kooskõlas riigisisese õigusega:

a)

endisaegsete jäätmete kogumine, töötlemine ja ohutu ladustamine;

| b) | tuumamaterjali ja kasutatud tuumkütuse kogumine, töötlemine ja ohutu ladustamine; |
| --- | --- |

b)

tuumamaterjali ja kasutatud tuumkütuse kogumine, töötlemine ja ohutu ladustamine;

| c) | suletud tuumarajatiste dekomisjoneerimine. |
| --- | --- |

c)

suletud tuumarajatiste dekomisjoneerimine.

| 1.3. | JRC-Karlsruhe asukohas (sõltuvalt sellest, kuidas saadakse asjakohased load Saksamaa ohutusasutustelt), kooskõlas riigisisese õigusega:






  a) | vananenud seadmete dekomisjoneerimine; |
| --- | --- | --- |

1.3.

JRC-Karlsruhe asukohas (sõltuvalt sellest, kuidas saadakse asjakohased load Saksamaa ohutusasutustelt), kooskõlas riigisisese õigusega:

a)

vananenud seadmete dekomisjoneerimine;

| b) | radioaktiivsete jäätmete, tuumamaterjali ja kasutatud tuumkütuse koguse miinimumini viimine; |
| --- | --- |

b)

radioaktiivsete jäätmete, tuumamaterjali ja kasutatud tuumkütuse koguse miinimumini viimine;

| c) | suletud rajatiste dekomisjoneerimine ja seonduvate radioaktiivsete jäätmete ladustamine; |
| --- | --- |

c)

suletud rajatiste dekomisjoneerimine ja seonduvate radioaktiivsete jäätmete ladustamine;

| d) | ehitise osade dekomisjoneerimise ettevalmistavad sammud. |
| --- | --- |

d)

ehitise osade dekomisjoneerimise ettevalmistavad sammud.

| 1.4. | JRC-Petteni asukohas (sõltuvalt sellest, kuidas saadakse asjakohased load Madalmaade ohutusasutustelt), kooskõlas riigisisese õigusega:






  a) | radioaktiivsete jäätmete, tuumamaterjali ja kasutatud tuumkütuse koguse miinimumini viimine; |
| --- | --- | --- |

1.4.

JRC-Petteni asukohas (sõltuvalt sellest, kuidas saadakse asjakohased load Madalmaade ohutusasutustelt), kooskõlas riigisisese õigusega:

a)

radioaktiivsete jäätmete, tuumamaterjali ja kasutatud tuumkütuse koguse miinimumini viimine;

| b) | endisaegsete radioaktiivsete jäätmete kogumine, töötlemine ja ohutu käitlemine; |
| --- | --- |

b)

endisaegsete radioaktiivsete jäätmete kogumine, töötlemine ja ohutu käitlemine;

| c) | tihevooreaktori dekomisjoneerimise ettevalmistavad sammud; |
| --- | --- |

c)

tihevooreaktori dekomisjoneerimise ettevalmistavad sammud;

| d) | tihevooreaktori rajatiste dekomisjoneerimine ja seonduvate radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine. |
| --- | --- |

d)

tihevooreaktori rajatiste dekomisjoneerimine ja seonduvate radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine.

| 1.5. | JRC-Geeli asukohas (sõltuvalt sellest, kuidas saadakse asjakohased load Belgia ohutusasutustelt), kooskõlas riigisisese õigusega:






  a) | vananenud seadmete dekomisjoneerimine; |
| --- | --- | --- |

1.5.

JRC-Geeli asukohas (sõltuvalt sellest, kuidas saadakse asjakohased load Belgia ohutusasutustelt), kooskõlas riigisisese õigusega:

a)

vananenud seadmete dekomisjoneerimine;

| b) | radioaktiivsete jäätmete ja tuumamaterjali koguse miinimumini viimine; |
| --- | --- |

b)

radioaktiivsete jäätmete ja tuumamaterjali koguse miinimumini viimine;

| c) | ehitise osade dekomisjoneerimise ettevalmistavad sammud. |
| --- | --- |

c)

ehitise osade dekomisjoneerimise ettevalmistavad sammud.

Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse asjakohasel juhul ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete koguse ja liikide, ohutult ladustatud või kõrvaldatud tuumamaterjalide ja kasutatud kütuse koguse ja liikide või eemaldatud materjalide koguse ja liikide alusel. JRC tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi edenemist tuleb üldiselt mõõta eeldatavate tulemuste, vahe-eesmärkide, kavandatud tähtaegade ja vastavate tulemuslikkuse põhinäitajate, sealhulgas vajaduse korral saavutatud väärtusel põhinevate näitajate alusel.

| 2. | Lisaks JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi üldeesmärgile on oluline suurendada programmist tulenevat ELi lisaväärtust, aidates kaasa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta saadud (programmi raames loodud) oskusteabe laialdasele levitamisele kõigis liikmesriikides. Rahastamisperioodil, mis algab 2021. aastast, tuleb JRC tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmiga saavutada järgmine:






  2.1. | sidemete arendamine ja kogemuste vahetamine liidu tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega (nt liikmesriigid, ohutusasutused, kommunaalettevõtjad ja dekomisjoneerimisettevõtjad); |
| --- | --- | --- |

2.

Lisaks JRC dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmi üldeesmärgile on oluline suurendada programmist tulenevat ELi lisaväärtust, aidates kaasa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kohta saadud (programmi raames loodud) oskusteabe laialdasele levitamisele kõigis liikmesriikides. Rahastamisperioodil, mis algab 2021. aastast, tuleb JRC tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programmiga saavutada järgmine:

2.1.

sidemete arendamine ja kogemuste vahetamine liidu tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega (nt liikmesriigid, ohutusasutused, kommunaalettevõtjad ja dekomisjoneerimisettevõtjad);

| 2.2. | dokumenteerida evidentne oskusteave dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse korraldamise ja juhtimisalaste parimate tavade kohta, ning tehniliste probleemide ja dekomisjoneerimisprotsesside kohta nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, ning teha see oskusteave mitmekülgse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks, et arendada liidu võimalikku sünergiat. |
| --- | --- |

2.2.

dokumenteerida evidentne oskusteave dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse korraldamise ja juhtimisalaste parimate tavade kohta, ning tehniliste probleemide ja dekomisjoneerimisprotsesside kohta nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, ning teha see oskusteave mitmekülgse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks, et arendada liidu võimalikku sünergiat.

Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse loodud oskusteabetoodete arvu ja nende teavitustegevuses kasutamise järgi.

| 3. | JRC tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programm hõlmab kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvasse hoidlasse, nagu on ette nähtud direktiiviga 2011/70/Euratom. |
| --- | --- |

3.

JRC tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise programm hõlmab kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvasse hoidlasse, nagu on ette nähtud direktiiviga 2011/70/Euratom.

---

IV LISA

Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta

| 1) | Radioaktiivsete jäätmete käitlemine:






  — | ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete kogus ja liik koos iga-aastaste eesmärkidega liikide kaupa, mis vastavad programmi vahe-eesmärkidele. |
| --- | --- | --- |

1)

Radioaktiivsete jäätmete käitlemine:

—

ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete kogus ja liik koos iga-aastaste eesmärkidega liikide kaupa, mis vastavad programmi vahe-eesmärkidele.

| 2) | Demonteerimine ja saastest puhastamine:






  — | eemaldatud materjalide kogus ja liik koos iga-aastaste eesmärkidega liikide kaupa, mis vastavad programmi vahe-eesmärkidele. |
| --- | --- | --- |

2)

Demonteerimine ja saastest puhastamine:

—

eemaldatud materjalide kogus ja liik koos iga-aastaste eesmärkidega liikide kaupa, mis vastavad programmi vahe-eesmärkidele.

---

| 1.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 34/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 34/18

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/101,

25. jaanuar 2021,

millega kehtestatakse Leedu Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise abiprogramm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1369/2013

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artiklit 56 ja sellele lisatud protokolli nr 4 artiklit 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitlevale aktile (1) (edaspidi „ühinemisakt“) lisatud protokolli nr 4 (Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus) (2) (edaspidi „protokoll nr 4“) võttis Leedu kohustuse sulgeda Ignalina tuumaelektrijaama esimene reaktor 31. detsembriks 2004 ja teine reaktor 31. detsembriks 2009 ning need reaktorid seejärel dekomisjoneerida. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitlevale aktile (1) (edaspidi „ühinemisakt“) lisatud protokolli nr 4 (Ignalina tuumaelektrijaama kohta Leedus) (2) (edaspidi „protokoll nr 4“) võttis Leedu kohustuse sulgeda Ignalina tuumaelektrijaama esimene reaktor 31. detsembriks 2004 ja teine reaktor 31. detsembriks 2009 ning need reaktorid seejärel dekomisjoneerida.

| (2) | Kooskõlas ühinemisaktis võetud kohustustega ning liidu abiga sulges Leedu kaks reaktorit tähtajaks ning tegi märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas. Kiirgusohu vähendamise jätkamiseks on vaja teha lisatööd. Olemasolevate hinnangute kohaselt on selleks pärast 2020. aastat vaja täiendavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas ühinemisaktis võetud kohustustega ning liidu abiga sulges Leedu kaks reaktorit tähtajaks ning tegi märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas. Kiirgusohu vähendamise jätkamiseks on vaja teha lisatööd. Olemasolevate hinnangute kohaselt on selleks pärast 2020. aastat vaja täiendavaid rahalisi vahendeid.

| (3) | Käesoleva määrusega hõlmatavad meetmed peaksid vastama kohaldatavale liidu ja riigisisesele õigusele. Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimine peaks toimuma kooskõlas liidu tuumaohutusalase õigusega, nimelt nõukogu direktiiviga 2009/71/Euratom, (3) ja jäätmekäitlusalase õigusega, nimelt nõukogu direktiiviga 2011/70/Euratom (4). Vastavalt direktiivi 2011/70/Euratom artikli 4 lõikele 1 ja artikli 7 lõikele 1 kannavad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise eest lõplikku vastutust liikmesriigid. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega hõlmatavad meetmed peaksid vastama kohaldatavale liidu ja riigisisesele õigusele. Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimine peaks toimuma kooskõlas liidu tuumaohutusalase õigusega, nimelt nõukogu direktiiviga 2009/71/Euratom, (3) ja jäätmekäitlusalase õigusega, nimelt nõukogu direktiiviga 2011/70/Euratom (4). Vastavalt direktiivi 2011/70/Euratom artikli 4 lõikele 1 ja artikli 7 lõikele 1 kannavad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise eest lõplikku vastutust liikmesriigid.

| (4) | Nõukogude Liidu ajast pärineva kahe 1 500 MW RBMK-tüüpi reaktoriga Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine oli pretsedenditu ja põhjustas Leedule erakordse finantskoormuse, mis ei vastanud riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele. Protokollis nr 4 on sätestatud, et Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel ning tuumaelektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise tagajärgedega tegelemisel Leedu püüdluste toetamiseks antav liidu rahaline abi jätkub katkematult ja seda pikendatakse pärast 2006. aastat järgmiste finantsperspektiivide ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogude Liidu ajast pärineva kahe 1 500 MW RBMK-tüüpi reaktoriga Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine oli pretsedenditu ja põhjustas Leedule erakordse finantskoormuse, mis ei vastanud riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele. Protokollis nr 4 on sätestatud, et Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel ning tuumaelektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise tagajärgedega tegelemisel Leedu püüdluste toetamiseks antav liidu rahaline abi jätkub katkematult ja seda pikendatakse pärast 2006. aastat järgmiste finantsperspektiivide ajavahemikuks.

| (5) | Käesoleva määrusega kehtestatakse Leedu Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise abiprogrammi (edaspidi „programm“) kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (5) punkti 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega kehtestatakse Leedu Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise abiprogrammi (edaspidi „programm“) kogu kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (5) punkti 17 tähenduses.

| (6) | Programm tuleks kehtestada seitsmeks aastaks, et ühitada selle kehtivusaeg nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 (6) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajaga. |
| --- | --- |

(6)

Programm tuleks kehtestada seitsmeks aastaks, et ühitada selle kehtivusaeg nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 (6) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajaga.

| (7) | Käesoleva programmi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (7) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses sätestatakse liidu eelarve koostamise ja täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva programmi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (7) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses sätestatakse liidu eelarve koostamise ja täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta.

| (8) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (8) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (9) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (10) ja (EL) 2017/1939 (11) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis seonduvad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuse või ärahoidmise, avastamise, kõrvaldamise ja uurimisega, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmisega ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamisega. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
  Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nii nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (12) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(8)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (8) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (9) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (10) ja (EL) 2017/1939 (11) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis seonduvad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuse või ärahoidmise, avastamise, kõrvaldamise ja uurimisega, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmisega ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamisega. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nii nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (12) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.

| (9) | Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi.

| (10) | Käesoleva määruse kohasel rahastamisel tuleks keskenduda meetmetele, millega toetatakse dekomisjoneerimise ohutuseesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse kohasel rahastamisel tuleks keskenduda meetmetele, millega toetatakse dekomisjoneerimise ohutuseesmärkide saavutamist.

| (11) | Programm peaks samuti sisaldama oskusteabe loomist ja saadud kogemuste jagamist. Programmi raames dekomisjoneerimisprotsessi kohta saadud oskusteavet ja kogemusi tuleks liidus levitada kooskõlas ja koostoimes liidu teiste asjaomaste programmidega, mis käsitlevad dekomisjoneerimist Bulgaarias, Slovakkias ja Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) tegevuskohtades asuvates komisjoni tuumaseadmetes, sest sellised meetmed annavad suurima ELi lisaväärtuse ning aitavad kaasa töötajate ja muu elanikkonna ohutusele ning keskkonnakaitsele. Koostöö ulatust, toimimist ja majanduslikke aspekte tuleks üksikasjalikult kirjeldada mitmeaastases tööprogrammis ning neid võiks samuti käsitleda liikmesriikide vahelistes ja/või komisjoniga sõlmitavates kokkulepetes. |
| --- | --- |

(11)

Programm peaks samuti sisaldama oskusteabe loomist ja saadud kogemuste jagamist. Programmi raames dekomisjoneerimisprotsessi kohta saadud oskusteavet ja kogemusi tuleks liidus levitada kooskõlas ja koostoimes liidu teiste asjaomaste programmidega, mis käsitlevad dekomisjoneerimist Bulgaarias, Slovakkias ja Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) tegevuskohtades asuvates komisjoni tuumaseadmetes, sest sellised meetmed annavad suurima ELi lisaväärtuse ning aitavad kaasa töötajate ja muu elanikkonna ohutusele ning keskkonnakaitsele. Koostöö ulatust, toimimist ja majanduslikke aspekte tuleks üksikasjalikult kirjeldada mitmeaastases tööprogrammis ning neid võiks samuti käsitleda liikmesriikide vahelistes ja/või komisjoniga sõlmitavates kokkulepetes.

| (12) | JRC peaks koordineeritud viisil hõlbustama oskusteabe levitamist liidu eri sidusrühmade seas, näiteks tehes turuanalüüsi, vaadates läbi ja hinnates teadmisvajadusi liidus, määrates kindlaks võimalikud koostöösuunad, huvitatud sidusrühmad ja valdkonnad, kus programmi rakendamisel loodud oskusteave annaks suurimat lisaväärtust, ja töötades välja oskusteabe jagamise vormid. Loodud oskusteabe levitamist peaks rahastama JRC. Igal liikmesriigil peaks olema võimalus alustada oskusteabe levitamiseks sidemete arendamist ja teabevahetust. |
| --- | --- |

(12)

JRC peaks koordineeritud viisil hõlbustama oskusteabe levitamist liidu eri sidusrühmade seas, näiteks tehes turuanalüüsi, vaadates läbi ja hinnates teadmisvajadusi liidus, määrates kindlaks võimalikud koostöösuunad, huvitatud sidusrühmad ja valdkonnad, kus programmi rakendamisel loodud oskusteave annaks suurimat lisaväärtust, ja töötades välja oskusteabe jagamise vormid. Loodud oskusteabe levitamist peaks rahastama JRC. Igal liikmesriigil peaks olema võimalus alustada oskusteabe levitamiseks sidemete arendamist ja teabevahetust.

| (13) | Käesoleva määrusega hõlmatud Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimat kättesaadavat tehnilist oskusteavet ning võtta nõuetekohaselt arvesse kasutuselt dekomisjoneeritavate seadmete laadi ja tehnilisi näitajaid, et tagada ohutus ja võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega hõlmatud Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimat kättesaadavat tehnilist oskusteavet ning võtta nõuetekohaselt arvesse kasutuselt dekomisjoneeritavate seadmete laadi ja tehnilisi näitajaid, et tagada ohutus ja võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid.

| (14) | Leedu ja komisjon peaksid tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa seire ja kontrolli, et käesoleva määrusega eraldatavad rahalised vahendid omandaksid suurima ELi lisaväärtuse, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb Leedu kanda. See hõlmab tõhusat edusammude ja tulemuslikkuse mõõtmist ning vajaduse korral parandusmeetmete võtmist. Selleks tuleks luua seire- ja teavitamisfunktsiooniga komitee, mille kaaseesistujateks on komisjoni ja Leedu esindajad. |
| --- | --- |

(14)

Leedu ja komisjon peaksid tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa seire ja kontrolli, et käesoleva määrusega eraldatavad rahalised vahendid omandaksid suurima ELi lisaväärtuse, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb Leedu kanda. See hõlmab tõhusat edusammude ja tulemuslikkuse mõõtmist ning vajaduse korral parandusmeetmete võtmist. Selleks tuleks luua seire- ja teavitamisfunktsiooniga komitee, mille kaaseesistujateks on komisjoni ja Leedu esindajad.

| (15) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (13) punktidele 22 ja 23 tuleks programmi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata programmi mõju kohapeal. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (13) punktidele 22 ja 23 tuleks programmi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata programmi mõju kohapeal.

| (16) | Programmile määratud assigneeringute summat ja programmitöö perioodi peaks olema võimalik läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamisaruande tulemustele. |
| --- | --- |

(16)

Programmile määratud assigneeringute summat ja programmitöö perioodi peaks olema võimalik läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamisaruande tulemustele.

| (17) | Käesoleva määruse raames kaasrahastatavad meetmed tuleks teha kindlaks Leedu poolt nõukogu määruse (EL) nr 1369/2013 (14) kohaselt esitatud dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud piirides. Selles kavas määratakse kindlaks programmi kohaldamisala ning dekomisjoneerimise lõpptulemus ja -kuupäev. Samuti hõlmab see dekomisjoneerimist, sellega seotud ajakava, kulusid ja vajaminevat personali. Vajaduse korral peaks Leedu esitama komisjonile dekomisjoneerimiskava ajakohastatud versioonid nende arvessevõtmiseks tööprogrammide koostamisel. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määruse raames kaasrahastatavad meetmed tuleks teha kindlaks Leedu poolt nõukogu määruse (EL) nr 1369/2013 (14) kohaselt esitatud dekomisjoneerimiskavas kindlaks määratud piirides. Selles kavas määratakse kindlaks programmi kohaldamisala ning dekomisjoneerimise lõpptulemus ja -kuupäev. Samuti hõlmab see dekomisjoneerimist, sellega seotud ajakava, kulusid ja vajaminevat personali. Vajaduse korral peaks Leedu esitama komisjonile dekomisjoneerimiskava ajakohastatud versioonid nende arvessevõtmiseks tööprogrammide koostamisel.

| (18) | Programmi raames võetavad meetmed tuleks viia ellu liidu ning Leedu ühisel finantseerimisel. Maksimaalne ELi-poolse kaasrahastamise määr tuleks sätestada kooskõlas varasemate programmide kaasfinantseerimise tavaga. Võttes arvesse võrreldavate liidu programmide tavasid ja Leedu tugevamat majandust peaks liidu kaasrahastamise määr alates programmi kehtestamisest kuni käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamise lõpuni olema 86 % rahastamiskõlblikest kuludest. Ülejäänud rahastamine peaks pärinema Leedult ja muudest allikatest kui liidu eelarve, näiteks rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt ja teistelt rahastajatelt. |
| --- | --- |

(18)

Programmi raames võetavad meetmed tuleks viia ellu liidu ning Leedu ühisel finantseerimisel. Maksimaalne ELi-poolse kaasrahastamise määr tuleks sätestada kooskõlas varasemate programmide kaasfinantseerimise tavaga. Võttes arvesse võrreldavate liidu programmide tavasid ja Leedu tugevamat majandust peaks liidu kaasrahastamise määr alates programmi kehtestamisest kuni käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamise lõpuni olema 86 % rahastamiskõlblikest kuludest. Ülejäänud rahastamine peaks pärinema Leedult ja muudest allikatest kui liidu eelarve, näiteks rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt ja teistelt rahastajatelt.

| (19) | Seetõttu tuleks määrus (EL) nr 1369/2013 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu tuleks määrus (EL) nr 1369/2013 kehtetuks tunnistada.

| (20) | Kontrollikoja eriaruannet nr 22/2016 „ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias: alates 2011. aastast on tehtud mõningaid edusamme, kuid oluliste probleemide lahendamine seisab veel ees“, kontrollikoja soovitusi ja komisjoni vastust on nõuetekohaselt arvesse võetud. |
| --- | --- |

(20)

Kontrollikoja eriaruannet nr 22/2016 „ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias: alates 2011. aastast on tehtud mõningaid edusamme, kuid oluliste probleemide lahendamine seisab veel ees“, kontrollikoja soovitusi ja komisjoni vastust on nõuetekohaselt arvesse võetud.

| (21) | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Leedu Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise abiprogramm (Ignalina programm) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1369/2013, on teatavaks võetud. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2019. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Leedu Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise abiprogramm (Ignalina programm) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1369/2013, on teatavaks võetud.

| (22) | Programm kuulub direktiivi 2011/70/Euratom kohaselt tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise poliitika rakendamiseks kehtestatud Leedu riikliku programmi kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(22)

Programm kuulub direktiivi 2011/70/Euratom kohaselt tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise poliitika rakendamiseks kehtestatud Leedu riikliku programmi kohaldamisalasse.

| (23) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (15). |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (15).

| (24) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse horisontaalseid finantsreegleid, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on vastu võtnud ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve koostamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade ja kaudse eelarve täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid käsitlevad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse horisontaalseid finantsreegleid, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on vastu võtnud ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve koostamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade ja kaudse eelarve täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid käsitlevad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (25) | Käesoleva määrusega ette nähtud liidupoolse rahastamise rakendamise meetodite ja vormide valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja anda tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama ühekordsete maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 punkti a kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega ette nähtud liidupoolse rahastamise rakendamise meetodite ja vormide valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja anda tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama ühekordsete maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 punkti a kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse Leedu Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise abiprogramm (edaspidi „programm“) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

2.   Määrusega nähakse ette programmi eesmärgid, programmi eelarve ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027, liidupoolse rahastamise rakendamise meetodid ja vormid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „dekomisjoneerimine“ – riigisisese õiguse kohased haldus- ja tehnilised meetmed, mis võimaldavad tuumarajatise reguleerivast kontrollist kas osaliselt või täielikult vabastamist ning mille eesmärk on tagada pikaajaline üldsuse ja keskkonna kaitse jääkradionukliidide taseme alandamisega materjalides ja tuumarajatise asukohas; |
| --- | --- |

1)

„dekomisjoneerimine“ – riigisisese õiguse kohased haldus- ja tehnilised meetmed, mis võimaldavad tuumarajatise reguleerivast kontrollist kas osaliselt või täielikult vabastamist ning mille eesmärk on tagada pikaajaline üldsuse ja keskkonna kaitse jääkradionukliidide taseme alandamisega materjalides ja tuumarajatise asukohas;

| 2) | „dekomisjoneerimiskava“ – dokument, mis sisaldab üksikasjalikku teavet kavandatud dekomisjoneerimise kohta ning mis hõlmab järgmist: valitud dekomisjoneerimisstrateegia; dekomisjoneerimise ajakava, liik ja järjekord; kasutatav jäätmekäitlusstrateegia, sealhulgas kontroll ja heakskiitmine; kavandatud lõppseis; dekomisjoneerimisel tekkinud jäätmete ladustamine ja kõrvaldamine; dekomisjoneerimise ajakava; hinnangulised kulud dekomisjoneerimise lõpuleviimiseks ning eesmärgid, eeldatavad tulemused, vahe-eesmärgid, kavandatud tähtajad ja vastavad tulemuslikkuse põhinäitajad, sealhulgas vajaduse korral saavutatud väärtusel põhinevad näitajad. Dekomisjoneerimiskava valmistab ette tuumarajatise loa omaja ja programmi võetakse arvesse mitmeaastase finantsraamistiku töökavades. |
| --- | --- |

2)

„dekomisjoneerimiskava“ – dokument, mis sisaldab üksikasjalikku teavet kavandatud dekomisjoneerimise kohta ning mis hõlmab järgmist: valitud dekomisjoneerimisstrateegia; dekomisjoneerimise ajakava, liik ja järjekord; kasutatav jäätmekäitlusstrateegia, sealhulgas kontroll ja heakskiitmine; kavandatud lõppseis; dekomisjoneerimisel tekkinud jäätmete ladustamine ja kõrvaldamine; dekomisjoneerimise ajakava; hinnangulised kulud dekomisjoneerimise lõpuleviimiseks ning eesmärgid, eeldatavad tulemused, vahe-eesmärgid, kavandatud tähtajad ja vastavad tulemuslikkuse põhinäitajad, sealhulgas vajaduse korral saavutatud väärtusel põhinevad näitajad. Dekomisjoneerimiskava valmistab ette tuumarajatise loa omaja ja programmi võetakse arvesse mitmeaastase finantsraamistiku töökavades.

Artikkel 3

Programmi eesmärgid

1.   Programmi üldeesmärk on aidata Leedut Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel, pöörates erilist tähelepanu sellega seotud ohutusprobleemidega toimetulekule, luues samal ajal oskusteavet dekomisjoneerimisprotsessi ja dekomisjoneerimisest tulenevate radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta.

2.   Programmi erieesmärk on Ignalina tuumaelektrijaama seadmete ja reaktorisüvendite demonteerimine ja saastest puhastamine kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga, sealhulgas dekomisjoneerimisest tulenevate radioaktiivsete jäätmete käitlemine, ning dekomisjoneerimisest tulenevate radioaktiivsete jäätmete ja vanade jäätmete ohutu käitlemise jätkamine.

3.   Programmi erieesmärkide üksikasjalik kirjeldus on esitatud I lisas. Komisjon võib kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega muuta rakendusaktidega I lisa.

Artikkel 4

Programmi eelarve

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 on 552 000 000 eurot jooksevhindades.

2.   Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada muude kulude kui I lisas kirjeldatud meetmete kulude katmiseks, kui need on seotud programmi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabiga, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoimingud, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemidega. Need kulud dokumenteeritakse.

3.   Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel võetavate meetmetega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastaste osamaksetena mitme aasta peale.

Artikkel 5

Oskusteabe levitamine

1.   Programmi rakendamise käigus loodud oskusteavet levitatakse liidu tasandil.

2.   Lõikes 1 osutatud tegevuse elluviimiseks võetavaid meetmeid rahastatakse JRC dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise programmi raames, nagu on määratletud nõukogu määruse (Euratom) 2021/100 (16) artikli 2 punktis 5. JRC koordineerib oskusteabe struktureerimist ja liikmesriikidele levitamist.

3.   Oskusteabe levitamise protsessi käsitletakse ja see formuleeritakse artiklis 9 osutatud tööprogrammis.

Artikkel 6

Liidupoolse rahastamise rakendamine ja vormid

1.   Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c loetletud üksustega.

2.   Programmi alusel võib anda liidu rahastamist ükskõik millises finantsmääruses sätestatud vormis.

II PEATÜKK

RAHASTAMISKÕLBLIKKUS

Artikkel 7

Rahastamiskõlblikud meetmed

Liidu rahastamist võib anda üksnes meetmetele, millega täidetakse artiklis 3 osutatud eesmärke.

Artikkel 8

Kaasrahastamismäärad

Tehakse kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, millele pandi alus Leedu poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutuste jaoks ühinemiseelse abi ja varasemate mitmeaastaste rahastamisprogrammide alusel antud abi andmisel, ning vajaduse korral kaasata kaasfinantseerimist muudest allikatest.

Programmi alusel kohaldatav liidu maksimaalne kaasrahastamismäär kokku on 86 %. Ülejäänud rahastamine pärineb Leedult ja muudest täiendavatest allikatest kui liidu eelarve. Oskusteabe levitamiseks vajalikke meetmeid, millele on osutatud artiklis 5, rahastab 100 % ulatuses liit.

III PEATÜKK

PROGRAMMITÖÖ, SEIRE, HINDAMINE JA KONTROLL

Artikkel 9

Tööprogramm

1.   Programmi rakendatakse mitmeaastase tööprogrammi kaudu, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 110. Mitmeaastane tööprogramm võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Lõikes 1 osutatud mitmeaastane tööprogramm kajastab dekomisjoneerimiskava, mis on programmi seire ja hindamise aluseks.

3.   Lõikes 1 osutatud mitmeaastases tööprogrammis täpsustatakse praegune olukord, eesmärgid, oodatavad tulemused, asjaomased tulemusnäitajad ja rahaliste vahendite kasutamise ajakava ning määratakse kindlaks oskusteabe levitamise üksikasjad.

Artikkel 10

Aruandlus ja seire

1.   Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud II lisas.

2.   Tulemusaruannete süsteemiga tagatakse, et programmi rakendamise ja selle tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Selleks kehtestatakse liidu vahendite saajatele ja, kui see on asjakohane, liikmesriikidele aruandlusnõuded, mis on proportsionaalsed kogumaksumuse ja programmiga seotud riskidega.

3.   Iga aasta lõpus koostab komisjon eduaruande, mis käsitleb varasematel aastatel tehtud tööd, sealhulgas hangetest tulenenud meetmete osakaalu, ja esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 11

Hindamine

1.   Hindamised tehakse piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis.

2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on saadaval piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui nelja aasta möödumisel artikli 1 lõikes 1 osutatud ajavahemiku algusest. Vahehindamisel käsitletakse ka artiklis 9 kirjeldatud mitmeaastase tööprogrammi muutmise ulatust.

3.   Programmi rakendamise lõpul, ent mitte hiljem kui viie aasta möödumisel artikli 1 lõikes 1 nimetatud ajavahemikust, teeb komisjon programmi lõpphindamise.

4.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 12

Auditid

Auditid liidu rahalise toetuse kasutamise kohta, mille on teinud isikud või üksused, sealhulgas muud isikud või üksused kui need, kes on saanud selleks volitused liidu institutsioonidelt või asutustelt, on üldise kindluse aluseks finantsmääruse artikli 127 tähenduses.

Artikkel 13

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetluse teel, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või komitee liikmete lihtenamus seda taotleb.

IV PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Teave, teavitamine ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab programmi ning programmi raames võetud meetmete ja saavutatud tulemustega seotud teabe- ja teavitamismeetmeid.

3.   Programmile eraldatud rahaliste vahenditega panustatakse samuti liidu poliitiliste prioriteetide edastamisse niivõrd, kuivõrd need prioriteedid on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EL) nr 1369/2013 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 16

Üleminekusätted

1.   Käesolev määrus ei mõjuta nende meetmete jätkamist või muutmist, mis on algatatud määruse (EL) nr 1369/2013 alusel, mille kohaldamist nende meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpetamiseni.

2.   Programmi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mida on vaja selleks, et tagada üleminek programmi ja määruse (EL) nr 1369/2013 alusel vastu võetud meetmete vahel.

3.   Vajaduse korral võib kanda liidu eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta artikli 4 lõikes 2 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. jaanuar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

1

(2)  
  ELT L 236, 23.9.2003, lk 944.

2

(3)  Nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (ELT L 172, 2.7.2009, lk 18).

3

(4)  Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).

4

(5)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

5

(6)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

10

(11)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

12

(13)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

13

(14)  Nõukogu 13. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1369/2013 liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammile Leedus ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1990/2006 (ELT L 346, 20.12.2013, lk 7).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

15

(16)  Nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta määrus (Euratom) 2021/100, millega kehtestatakse tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise sihtotstarbeline rahastamiskava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1368/2013 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3).

16

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

Programmi eesmärkide üksikasjalik kirjeldus

| 1. | Programmi üldeesmärk on aidata Leedut Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel, pöörates erilist tähelepanu sellega seotud ohutusprobleemidega toimetulekule. Nüüd, kus kasutatud tuumkütus on reaktorihoonetest eemaldatud, on järgmiseks programmiga lahendatavaks suuremaks ohutusalaseks ülesandeks reaktorisüdamike demonteerimine ning dekomisjoneerimise ja vanade jäätmete käitlemise jätkamine ohutul viisil. |
| --- | --- |

1.

Programmi üldeesmärk on aidata Leedut Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel, pöörates erilist tähelepanu sellega seotud ohutusprobleemidega toimetulekule. Nüüd, kus kasutatud tuumkütus on reaktorihoonetest eemaldatud, on järgmiseks programmiga lahendatavaks suuremaks ohutusalaseks ülesandeks reaktorisüdamike demonteerimine ning dekomisjoneerimise ja vanade jäätmete käitlemise jätkamine ohutul viisil.

| 2. | 2021. aastal algaval rahastamisperioodil toetatakse programmiga Leedu poolt määruse (EL) nr 1369/2013 alusel esitatud dekomisjoneerimiskavas sisalduvaid meetmeid, eelkõige järgmist:






  a) | reaktorisüvendite üla- ja alaosade ning seadmete demonteerimine ning saastest puhastamine kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse eemaldatud materjalide koguses ja liikides ning omandatud väärtuse kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.

2021. aastal algaval rahastamisperioodil toetatakse programmiga Leedu poolt määruse (EL) nr 1369/2013 alusel esitatud dekomisjoneerimiskavas sisalduvaid meetmeid, eelkõige järgmist:

a)

reaktorisüvendite üla- ja alaosade ning seadmete demonteerimine ning saastest puhastamine kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse eemaldatud materjalide koguses ja liikides ning omandatud väärtuse kaudu;

| b) | reaktorisüvendite keskosade (grafiitkoostude) demonteerimise ja saastest puhastamise kavandamine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse omandatud väärtuse kaudu. See eesmärk tuleb täita enne 2027. aastat, mil antakse asjakohased load tegelikuks demonteerimiseks ja saastest puhastamiseks pärast 2027. aastat; |
| --- | --- |

b)

reaktorisüvendite keskosade (grafiitkoostude) demonteerimise ja saastest puhastamise kavandamine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse omandatud väärtuse kaudu. See eesmärk tuleb täita enne 2027. aastat, mil antakse asjakohased load tegelikuks demonteerimiseks ja saastest puhastamiseks pärast 2027. aastat;

| c) | ohutu dekomisjoneerimine, vanade jäätmete ohutu käitlemine kuni vaheladustamise või kõrvaldamise/lõpliku ladustamiseni (sõltuvalt jäätmete liigist), sealhulgas jäätmekäitlustaristu väljaehitamine, kui see on vajalik. See eesmärk tuleb saavutada kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga; Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse ohutult ladustatud või eemaldatud jäätmete koguses ja liikides ning omandatud väärtuse kaudu; |
| --- | --- |

c)

ohutu dekomisjoneerimine, vanade jäätmete ohutu käitlemine kuni vaheladustamise või kõrvaldamise/lõpliku ladustamiseni (sõltuvalt jäätmete liigist), sealhulgas jäätmekäitlustaristu väljaehitamine, kui see on vajalik. See eesmärk tuleb saavutada kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga; Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse ohutult ladustatud või eemaldatud jäätmete koguses ja liikides ning omandatud väärtuse kaudu;

| d) | ehitiste lammutamise programmi elluviimine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse lammutatud ehituste hulgas ja liikides ning omandatud väärtuse kaudu; |
| --- | --- |

d)

ehitiste lammutamise programmi elluviimine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse lammutatud ehituste hulgas ja liikides ning omandatud väärtuse kaudu;

| e) | dekomisjoneerimislitsentsi saamine, kui Ignalina tuumaelektrijaama esimene ja teine reaktor on kütusest tühjendatud; |
| --- | --- |

e)

dekomisjoneerimislitsentsi saamine, kui Ignalina tuumaelektrijaama esimene ja teine reaktor on kütusest tühjendatud;

| f) | kiirgusohu vähendamine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse meetmete ja rajatise ohutushinnangute kaudu, tehes kindlaks võimaliku kokkupuute tekkimise viisid ja hinnates kokkupuute tõenäosust ja ulatust. |
| --- | --- |

f)

kiirgusohu vähendamine. Edusamme selle eesmärgi saavutamisel mõõdetakse meetmete ja rajatise ohutushinnangute kaudu, tehes kindlaks võimaliku kokkupuute tekkimise viisid ja hinnates kokkupuute tõenäosust ja ulatust.

| 3. | Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiskavaga jaotati programmitöö osadeks (Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise ja projektide hierarhiline struktuur). Selle struktuuri esimesel tasandil on järgmised kuus punkti:






  a) | P.0 „Ettevõtte tegevuse korraldus“; |
| --- | --- | --- |

3.

Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiskavaga jaotati programmitöö osadeks (Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise ja projektide hierarhiline struktuur). Selle struktuuri esimesel tasandil on järgmised kuus punkti:

a)

P.0 „Ettevõtte tegevuse korraldus“;

| b) | P.1 „Dekomisjoneerimise ettevalmistamine“; |
| --- | --- |

b)

P.1 „Dekomisjoneerimise ettevalmistamine“;

| c) | P.2 „Rajatise demonteerimine/lammutamine ja koha seisundi taastamine“; |
| --- | --- |

c)

P.2 „Rajatise demonteerimine/lammutamine ja koha seisundi taastamine“;

| d) | P.3 „Kasutatud tuumkütuse käitlemine“; |
| --- | --- |

d)

P.3 „Kasutatud tuumkütuse käitlemine“;

| e) | P.4 „Jäätmekäitlus“; |
| --- | --- |

e)

P.4 „Jäätmekäitlus“;

| f) | P.5 „Tegevusjärgne programm“. |
| --- | --- |

f)

P.5 „Tegevusjärgne programm“.

Punkt P.0 („Ettevõtte tegevuse korraldus“) hõlmab ettevõtte juhtimist, seiret ja kvaliteedi tagamist, radioaktiivsuse ja ökoloogilist seiret, füüsilist turvalisust, insener-tehnilist nõustamist ja juriidilist toetust ettevõtte tegevuse jaoks ning üldsuse teavitamist.

Punkt P.1 („Dekomisjoneerimise ettevalmistamine“) hõlmab dekomisjoneerimise esialgsete tingimuste (nt seadmete loetelu ja radioloogilise iseloomustuse) koostamist, taristu modifitseerimist, seadmete paigaldamist ja rajatiste ehitamist, süsteemide ja seadmete isoleerimist ning protsessi süsteemide, seadmete ja rajatiste saastest puhastamist.

Punkt P.2 („Rajatise demonteerimine/lammutamine ja koha seisundi taastamine“) hõlmab reaktori demonteerimist, protsessi seadmete/süsteemide demonteerimist ja jäätmete eelkäitlust, rajatiste lammutamist ja tegevuskoha taastamist.

Punkt P.3 („Kasutatud tuumkütuse käitlemine“) hõlmab kasutatud tuumkütuse käitlemist ja ladustamist.

Punkt P.4 („Jäätmekäitlus“) hõlmab operatiivtegevusest ja dekomisjoneerimisest tulenevate väga madala, madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete töötlemist, ladustamiskujule viimist, ladustamist ja kõrvaldamist.

Punkt P.5 („Tegevusjärgne programm“) hõlmab rajatiste, energiaallikate, veevarustuse, kanalisatsiooni ja veepuhastusseadmete käitamist ja hooldust.

| 4. | Rahastamisperioodi 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 põhilisi ohutusprobleeme lahendatakse punktide P.1, P.2 ja P.4 raames võetavate meetmetega. Eelkõige reaktorisüdamike demonteerimine on hõlmatud punktiga P.2. Vähem oluliste probleemidega tegeletakse punkti P.3 raames ning punktid P.0 ja P.5 hõlmavad dekomisjoneerimise toetusmeetmeid. |
| --- | --- |

4.

Rahastamisperioodi 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 põhilisi ohutusprobleeme lahendatakse punktide P.1, P.2 ja P.4 raames võetavate meetmetega. Eelkõige reaktorisüdamike demonteerimine on hõlmatud punktiga P.2. Vähem oluliste probleemidega tegeletakse punkti P.3 raames ning punktid P.0 ja P.5 hõlmavad dekomisjoneerimise toetusmeetmeid.

| 5. | Seega kaalub komisjon tihedas koosöös Leeduga mitmeaastase tööprogrammi koostamisel kasutatavate summade jaotamist tabelis 1 kindlaks määratud prioriteetide kaupa, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.

  Tabel 1








  # | Punkt | Prioriteetsus |
| --- | --- | --- | --- |
| P.0 | Ettevõtte tegevuse korraldus | II |
| P.1 | Dekomisjoneerimise ettevalmistamine | I |
| P.2 | Rajatise demonteerimine/lammutamine ja koha seisundi taastamine | I |
| P.3 | Kasutatud tuumkütuse käitlemine | II |
| P.4 | Jäätmekäitlus | I |
| P.5 | Tegevusjärgne programm | III |

5.

Seega kaalub komisjon tihedas koosöös Leeduga mitmeaastase tööprogrammi koostamisel kasutatavate summade jaotamist tabelis 1 kindlaks määratud prioriteetide kaupa, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.

Tabel 1

#

Punkt

Prioriteetsus

P.0

Ettevõtte tegevuse korraldus

II

P.1

Dekomisjoneerimise ettevalmistamine

I

P.2

Rajatise demonteerimine/lammutamine ja koha seisundi taastamine

I

P.3

Kasutatud tuumkütuse käitlemine

II

P.4

Jäätmekäitlus

I

P.5

Tegevusjärgne programm

III

| 6. | Programmi raames dekomisjoneerimisprotsessi kohta saadud oskusteavet ja kogemusi levitatakse liidu sidusrühmade seas, suurendades seeläbi programmi ELi lisaväärtust. Selliste meetmete hulka võib kuuluda:






  — | sidemete arendamine ja teabevahetus liidu sidusrühmade vahel, sealhulgas selline tegevus, mille on algatanud liikmesriigid; |
| --- | --- | --- |

6.

Programmi raames dekomisjoneerimisprotsessi kohta saadud oskusteavet ja kogemusi levitatakse liidu sidusrühmade seas, suurendades seeläbi programmi ELi lisaväärtust. Selliste meetmete hulka võib kuuluda:

—

sidemete arendamine ja teabevahetus liidu sidusrühmade vahel, sealhulgas selline tegevus, mille on algatanud liikmesriigid;

| — | dekomisjoneerimist ja jäätmekäitluse korraldamist ning juhtimisalaseid parimaid tavasid puudutava ning tehnilisi probleeme ja dekomisjoneerimisprotsesse, nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, puudutava evidentse oskusteabe dokumenteerimine ning selle oskusteabe mitmepoolse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks tegemine, et arendada ELi võimalikku sünergiat. |
| --- | --- |

—

dekomisjoneerimist ja jäätmekäitluse korraldamist ning juhtimisalaseid parimaid tavasid puudutava ning tehnilisi probleeme ja dekomisjoneerimisprotsesse, nii operatiiv- kui ka organisatsioonilisel tasandil, puudutava evidentse oskusteabe dokumenteerimine ning selle oskusteabe mitmepoolse teadmussiirde kaudu kättesaadavaks tegemine, et arendada ELi võimalikku sünergiat.

Nimetatud meetmed on liidu rahastatavad kuni 100 % ulatuses rahastamiskõlblikest kuludest.

Nende meetmetega seotud edusammudest antakse aru JRC-le ja neid mõõdetakse selle mitmeaastases tööprogrammis kindlaks määratud näitajate alusel.

| 7. | Artikli 4 lõikes 1 osutatud rahastamispakett ei hõlma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvas hoidlas ega nende ettevalmistamist. |
| --- | --- |

7.

Artikli 4 lõikes 1 osutatud rahastamispakett ei hõlma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvas hoidlas ega nende ettevalmistamist.

---

II LISA

Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta

| 1) | Radioaktiivsete jäätmete käitlemine:






  — | ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete kogus ja liik koos iga-aastaste eesmärkidega liikide kaupa, mis vastavad programmi vahe-eesmärkidele. |
| --- | --- | --- |

1)

Radioaktiivsete jäätmete käitlemine:

—

ohutult ladustatud või kõrvaldatud jäätmete kogus ja liik koos iga-aastaste eesmärkidega liikide kaupa, mis vastavad programmi vahe-eesmärkidele.

| 2) | Demonteerimine ja saastest puhastamine:






  — | eemaldatud materjalide kogus ja liik koos iga-aastaste eesmärkidega liikide kaupa, mis vastavad programmi vahe-eesmärkidele. |
| --- | --- | --- |

2)

Demonteerimine ja saastest puhastamine:

—

eemaldatud materjalide kogus ja liik koos iga-aastaste eesmärkidega liikide kaupa, mis vastavad programmi vahe-eesmärkidele.

---

OTSUSED

| 1.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 34/29

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/102,

25. jaanuar 2021,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis nõukogu otsusega (EL) 2018/146 (1) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere lennunduslepingu (2) (edaspidi „leping“) ning see jõustus 19. märtsil 2018. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis nõukogu otsusega (EL) 2018/146 (1) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere lennunduslepingu (2) (edaspidi „leping“) ning see jõustus 19. märtsil 2018.

| (2) | Lepingu artikliga 22 on asutatud lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“), mis vastutab lepingu haldamise eest ning tagab selle nõuetekohase rakendamise. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikliga 22 on asutatud lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“), mis vastutab lepingu haldamise eest ning tagab selle nõuetekohase rakendamise.

| (3) | Lepingu artikli 22 lõikes 6 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 22 lõikes 6 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

| (4) | Lepingu nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee töökord. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee töökord.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitee esimesel koosolekul võetav seisukoht, kuna ühiskomitee otsus, millega võetakse vastu selle töökord, on liidu suhtes õigusliku toimega. Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema käesolevale otsusele ühiskomitee otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitee esimesel koosolekul võetav seisukoht, kuna ühiskomitee otsus, millega võetakse vastu selle töökord, on liidu suhtes õigusliku toimega. Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema käesolevale otsusele ühiskomitee otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere lennunduslepingu artikli 22 alusel loodud ühiskomitee esimesel koosolekul seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega, põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul (3).

Väiksemaid muudatusi ühiskomitee otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma täiendava nõukogu otsuseta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. jaanuar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta otsus (EL) 2018/146 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 26, 31.1.2018, lk 4).

1

(2)  Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vaheline Euroopa–Vahemere lennundusleping (ELT L 386, 29.12.2006, lk 57).

2

(3)  Vt dokument ST 14010/20 veebilehel http://register.consilium.europa.eu.

3

---

| 1.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 34/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 34/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/103,

29. jaanuar 2021,

millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine süsinikdioksiidi kasutamine tooteliiki 19 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Süsinikdioksiid kuulub nimetatud loetellu (EÜ nr 204-696-9, CASi nr 124-38-9). Sinna loetellu kuulub ka propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid. Viimati nimetatut käesolev rakendusotsus ei hõlma. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Süsinikdioksiid kuulub nimetatud loetellu (EÜ nr 204-696-9, CASi nr 124-38-9). Sinna loetellu kuulub ka propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid. Viimati nimetatut käesolev rakendusotsus ei hõlma.

| (2) | Kõik osalejad on loobunud toetamast süsinikdioksiidi kasutamist tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid) kuuluvates biotsiidides. Euroopa Kemikaaliamet avaldas avaliku kutse võtta üle osaleja roll kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 14 lõike 1 punktiga a. Kõnealuse määruse artikli 17 kohast teatist ei ole esitatud. Vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 20 esimese lõigu punktile b tuleks vastu võtta heakskiitmata jätmise otsus nende toimeainete kohta, mida läbivaatamisprogrammis asjaomase tooteliigi puhul enam ei toetata. |
| --- | --- |

(2)

Kõik osalejad on loobunud toetamast süsinikdioksiidi kasutamist tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid) kuuluvates biotsiidides. Euroopa Kemikaaliamet avaldas avaliku kutse võtta üle osaleja roll kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 14 lõike 1 punktiga a. Kõnealuse määruse artikli 17 kohast teatist ei ole esitatud. Vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 20 esimese lõigu punktile b tuleks vastu võtta heakskiitmata jätmise otsus nende toimeainete kohta, mida läbivaatamisprogrammis asjaomase tooteliigi puhul enam ei toetata.

| (3) | Seepärast tuleks süsinikdioksiidi (EÜ nr: 204-696-9, CASi nr: 124-38-9) kasutamine tooteliiki 19 kuuluvates biotsiidides jätta heaks kiitmata. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks süsinikdioksiidi (EÜ nr: 204-696-9, CASi nr: 124-38-9) kasutamine tooteliiki 19 kuuluvates biotsiidides jätta heaks kiitmata.

| (4) | Tooteliiki 19 kuuluvaid süsinikdioksiidi sisaldavaid olemasolevaid biotsiide võib jätkuvalt turul kättesaadavaks teha ja kasutada enne määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 2 teises lõigus sätestatud kuupäevi. |
| --- | --- |

(4)

Tooteliiki 19 kuuluvaid süsinikdioksiidi sisaldavaid olemasolevaid biotsiide võib jätkuvalt turul kättesaadavaks teha ja kasutada enne määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 2 teises lõigus sätestatud kuupäevi.

| (5) | Igal juhul on süsinikdioksiid loetletud määruse (EL) nr 528/2012 I lisa 6. kategoorias. Tooteliiki 19 kuuluvaid süsinikdioksiidi sisaldavaid biotsiide võib seega turul kättesaadavaks teha ja kasutada, kui neile on antud luba vastavalt kõnealusele määrusele ning need vastavad I lisas süsinikdioksiidi kohta sätestatud tingimustele ja spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

(5)

Igal juhul on süsinikdioksiid loetletud määruse (EL) nr 528/2012 I lisa 6. kategoorias. Tooteliiki 19 kuuluvaid süsinikdioksiidi sisaldavaid biotsiide võib seega turul kättesaadavaks teha ja kasutada, kui neile on antud luba vastavalt kõnealusele määrusele ning need vastavad I lisas süsinikdioksiidi kohta sätestatud tingimustele ja spetsifikatsioonidele.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Süsinikdioksiidi (EÜ nr: 204-696-9, CASi nr: 124-38-9) kasutamine tooteliiki 19 kuuluvates biotsiidides jäetakse heaks kiitmata.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

---