# Az Európai Unió C 59/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 59 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. február 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 59

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. február 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2016/C 059/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2016/C 059/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2016/C 059/02 | C-586/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-483/12. sz., Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2015. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Lotte Co. Ltd által 2012. november 12-én benyújtott fellebbezés | 2 |
| 2016/C 059/03 | C-595/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-577/12. sz., NIOC és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2015. szeptember 4-én hozott ítélete ellen a National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC) és társai által 2015. november 14-én benyújtott fellebbezés | 3 |
| 2016/C 059/04 | C-626/15. sz. ügy: 2015. november 23-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra az Európai Unió Tanácsa | 5 |
| 2016/C 059/05 | C-633/15. sz. ügy: A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2015. november 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – London Borough of Ealing kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs | 6 |
| 2016/C 059/06 | C-640/15. sz. ügy: Court of Appeal (Írország) által 2015. december 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Minister for Justice and Equality kontra Tomas Vilkas | 7 |
| 2016/C 059/07 | C-657/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-674/11. sz., TV2/Danmark kontra Európai Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Viasat Broadcasting UK Ltd által 2015. december 7-én benyújtott fellebbezés | 8 |
| 2016/C 059/08 | C-659/15. sz. ügy: A Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen (Németország) által 2015. december 9 -én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Robert Caldararu elleni büntetőeljárás | 9 |
| 2016/C 059/09 | C-660/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-125/12. sz., Viasat Broadcasting UK Ltd kontra Európai Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Viasat Broadcasting UK Ltd által 2015. december 8-án benyújtott fellebbezés | 9 |
| 2016/C 059/10 | C-665/15. sz. ügy: 2015. december 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság | 10 |
| | Törvényszék |
| 2016/C 059/11 | T-486/11. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Orange Polska kontra Bizottság (Verseny — Erőfölénnyel való visszaélés — A lengyel távközlési piac — Az EUMSZ 102. cikk megsértését megállapító határozat — Az új gazdasági szereplők számára a széles sávú hálózathoz és a széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos nagykereskedelmi szolgáltatásokhoz való, díjazás ellenében történő hozzáférés engedélyezése tekintetében a hagyományos gazdasági szereplő által megszabott feltételek — A jogsértés megállapításához fűződő jogos érdek — Bírságok — Indokolási kötelezettség — A jogsértés súlya — Enyhítő körülmények — Arányosság — Korlátlan felülvizsgálat — A bírságok kiszámításáról szóló 2006. évi iránymutatás) | 12 |
| 2016/C 059/12 | T-242/12. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – SNCF kontra Bizottság (Állami támogatások — A Franciaország által a Sernam SCS javára végrehajtott támogatások — Az SNCF által a Sernam részére biztosított szerkezetátalakítási támogatások és újratőkésítés, garanciák és adósságelengedés — A támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — A támogatással való visszaélés — Visszatéríttetés — Gazdasági folytonosság — A magánbefektető kritériuma) | 13 |
| 2016/C 059/13 | T-275/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság [Nyelvhasználati szabályok — Tisztviselők felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga-kiírások — A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása — A versenyvizsgákon részt vevő pályázókkal való kapcsolattartás nyelve — 1. rendelet — A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikkének első bekezdése és 28. cikkének f) pontja — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Arányosság] | 13 |
| 2016/C 059/14 | T-295/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság [Nyelvhasználati szabályok — A tisztviselők felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga - kiírások helyesbítései — Új versenyvizsga-eljárások — A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása — 1. rendelet — A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikke és 28. cikkének f) pontja — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Arányosság] | 14 |
| 2016/C 059/15 | T-510/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság [Nyelvhasználati szabályok — Fordítók felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga-kiírások — A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása — A versenyvizsgákon részt vevő pályázókkal való kapcsolattartás nyelve — 1. rendelet — A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikke és 28. cikkének f) pontja — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Arányosság] | 15 |
| 2016/C 059/16 | T-515/13. és T-719/13. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Spanyolország kontra Bizottság (Állami támogatások — Hajógyártás — A hajók finanszírozására és vételére létrejött bizonyos megállapodásokra alkalmazandó adórendelkezések — A támogatást a közös piaccal részben összeegyeztethetetlennek nyilvánító és annak részleges visszatéríttetését elrendelő határozat — Megsemmisítés iránti kereset — Személyében való érintettség — Elfogadhatóság — Előny — Szelektív jelleg — A tagállamok közötti kereskedelem érintettsége — Versenytorzulás — Indokolási kötelezettség) | 16 |
| 2016/C 059/17 | T-624/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Bice International kontra OHIM – Bice (bice) (Közösségi védjegy — Törlési eljárás — bice közösségi szóvédjegy — 1926 BiCE RISTORANTE korábbi nemzeti ábrás védjegy — A korábbi védjegy tényleges használatának hiánya — A 207/2009 rendelet 57. cikkének (2) és (3) bekezdése) | 17 |
| 2016/C 059/18 | T-79/15. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olympus Medical Systems kontra OHIM (3D) (Közösségi védjegy — A 3D közösségi ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja) | 17 |
| 2016/C 059/19 | T-673/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 8-i végzése – Olaszország kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Állami támogatások — Közlekedés — Az Airport handling SpA létrehozása — Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindítását elrendelő határozat — Keresettel meg nem támadható aktus — A kereset benyújtásának időpontjában teljes egészében végrehajtott támogatási intézkedések — Elfogadhatatlanság) | 18 |
| 2016/C 059/20 | T-224/15. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 10-i végzése – Cofely Solelec és társai kontra Parlament (Megsemmisítés iránti kereset — Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések — Közbeszerzési eljárás — Valamely ajánlattevő ajánlatának elutasítása — A megtámadott aktus visszavonása — Okafogyottság) | 18 |
| 2016/C 059/21 | T-543/15. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2015. december 17-i végzése – Lysoform Dr. Hans Rosemann és társai kontra ECHA (Ideiglenes intézkedés — REACH — Biocid termékek forgalmazása és felhasználása — Valamely társaságnak mint hatóanyag-forgalmazónak az 528/2012/EU rendelet 95. cikkének (1) bekezdésében előírt listára történő felvétele — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya) | 19 |
| 2016/C 059/22 | T-669/15. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2015. december 17-i végzése – Lysoform Dr. Hans Rosemann és társai kontra ECHA (Ideiglenes intézkedés — REACH — Biocid termékek forgalmazása és felhasználása — Valamely társaságnak mint hatóanyag-forgalmazónak az 528/2012/EU rendelet 95. cikkének (1) bekezdésében előírt listára történő felvétele — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya) | 20 |
| 2016/C 059/23 | T-600/15. sz. ügy: 2015. október 22-én benyújtott kereset – PAN Europe és társai kontra Bizottság | 20 |
| 2016/C 059/24 | T-630/15. sz. ügy: 2015. november 10-én benyújtott kereset – Scandlines Danmark és Scandlines Deutschland kontra Bizottság | 21 |
| 2016/C 059/25 | T-631/15. sz. ügy: 2015. november 11-én benyújtott kereset – Stena Line Scandinavia kontra Bizottság | 22 |
| 2016/C 059/26 | T-673/15. sz. ügy: 2015. november 19-én benyújtott kereset – Guardian Europe kontra Európai Unió | 23 |
| 2016/C 059/27 | T-682/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-21/15. sz., Wanègue kontra Régiók Bizottsága ügyben 2015. szeptember 15-én hozott végzése ellen Patrick Wanègue által 2015. november 26-án benyújtott fellebbezés | 24 |
| 2016/C 059/28 | T-684/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-92/14. sz., Weissenfels kontra Parlament ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen Roderich Weissenfels által 2015. november 27-én benyújtott fellebbezés | 26 |
| 2016/C 059/29 | T-688/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-688/15. sz., Schönberger kontra Számvevőszék ügyben 2015. szeptember 30-án hozott ítélete ellen Peter Schönberger által 2015. november 28-án benyújtott fellebbezés | 27 |
| 2016/C 059/30 | T-692/15. sz. ügy: 2015. november 25-én benyújtott kereset – HTTS kontra Tanács | 28 |
| 2016/C 059/31 | T-698/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-83/14. sz., Silvan kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 22-én hozott ítélete ellen Juha Tapio Silvan által 2015. december 2-án benyújtott fellebbezés | 28 |
| 2016/C 059/32 | T-705/15. sz. ügy: 2015. december 2-án benyújtott kereset – Syriatel Mobile Telecom kontra Tanács | 30 |
| 2016/C 059/33 | T-707/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Souruh kontra Tanács | 30 |
| 2016/C 059/34 | T-708/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Cham és Bena Properties kontra Tanács | 31 |
| 2016/C 059/35 | T-709/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Almashreq Investment Fund kontra Tanács | 32 |
| 2016/C 059/36 | T-710/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Drex Technologies kontra Tanács | 32 |
| 2016/C 059/37 | T-711/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Othman kontra Tanács | 33 |
| 2016/C 059/38 | T-712/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Crédit Mutuel Arkéa kontra EKB | 33 |
| 2016/C 059/39 | T-714/15. sz. ügy: 2015. december 2-án benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács | 34 |
| 2016/C 059/40 | T-715/15. sz. ügy: 2015. december 4-én benyújtott kereset – BBY Solutions kontra OHIM – Worldwide Sales Corporation España (BEST BUY GEEK SQUAD) | 35 |
| 2016/C 059/41 | T-716/15. sz. ügy: 2015. november 30-án benyújtott kereset – Gallardo Blanco kontra OHIM – Expasa Agricultura y Ganadería (egy H alakú zabla vasrészének ábrázolása) | 36 |
| 2016/C 059/42 | T-718/15. sz. ügy: 2015. december 9-én benyújtott kereset – PTC Therapeutics International kontra EMA | 37 |
| 2016/C 059/43 | T-719/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-73/14. sz. ügyben 2015. szeptember 28-án hozott ítélete ellen LP által 2015. december 8-án benyújtott fellebbezés | 37 |
| 2016/C 059/44 | T-720/15. sz. ügy: 2015. december 4-én benyújtott kereset – Bizottság kontra CINAR | 38 |
| 2016/C 059/45 | T-722/15. sz. ügy: 2015. december 4-én benyújtott kereset – Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns kontra Bizottság | 38 |
| 2016/C 059/46 | T-723/15. sz. ügy: 2015. december 4-én benyújtott kereset – Genossenschaftsverband Bayern kontra Bizottság | 40 |
| 2016/C 059/47 | T-727/15. sz. ügy: 2015. december 14-én benyújtott kereset – Justice & Environment kontra Bizottság | 41 |
| 2016/C 059/48 | T-729/15. sz. ügy: 2015. december 17-én benyújtott kereset – MSD Animal Health Innovation és Intervet international kontra EMA | 41 |
| 2016/C 059/49 | T-737/15. sz. ügy: 2015. december 18-án benyújtott kereset – Hydro Aluminium Rolled Products kontra Bizottság | 42 |
| 2016/C 059/50 | T-738/15. sz. ügy: 2015. december 18-án benyújtott kereset – Aurubis és társai kontra Bizottság | 43 |
| 2016/C 059/51 | T-743/15. sz. ügy: 2015. december 21-én benyújtott kereset – Vinnolit kontra Bizottság | 44 |
| 2016/C 059/52 | T-745/15. sz. ügy: 2015. december 22-én benyújtott kereset – FH Scorpio kontra OHIM – Eckes-Granini Group (YO!) | 45 |
| 2016/C 059/53 | T-746/15. sz. ügy: 2015. december 22-én benyújtott kereset – Biofa kontra Európai Bizottság | 46 |
| 2016/C 059/54 | T-750/15. sz. ügy: 2015. december 22-én benyújtott kereset – Mitteldeutsche Braunkohlengesellschaft és társai kontra Bizottság | 47 |
| 2016/C 059/55 | T-755/15. sz. ügy: 2015. december 30-án benyújtott kereset – Luxemburg kontra Bizottság | 48 |
| 2016/C 059/56 | T-756/15. sz. ügy: 2015. december 21-én benyújtott kereset – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft kontra OHIM – Fédération Internationale des Logis (T) | 49 |
| 2016/C 059/57 | T-759/15. sz. ügy: 2015. december 29-én benyújtott kereset – Fiat Chrysler Finance Europe kontra Bizottság | 49 |
| 2016/C 059/58 | T-760/15. sz. ügy: 2015. december 23-án benyújtott kereset – Hollandia kontra Bizottság | 50 |
| 2016/C 059/59 | T-482/15. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 7-i végzése – Ahrend Furniture kontra Bizottság | 51 |
| | Közszolgálati Törvényszék |
| 2016/C 059/60 | F-148/15. sz. ügy: 2015. december 21–én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság | 52 |
| 2016/C 059/61 | F-151/15. sz. ügy: 2015. december 23–án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság | 52 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2016/C 059/02

C-586/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-483/12. sz., Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2015. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Lotte Co. Ltd által 2012. november 12-én benyújtott fellebbezés

2

2016/C 059/03

C-595/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-577/12. sz., NIOC és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2015. szeptember 4-én hozott ítélete ellen a National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC) és társai által 2015. november 14-én benyújtott fellebbezés

3

2016/C 059/04

C-626/15. sz. ügy: 2015. november 23-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra az Európai Unió Tanácsa

5

2016/C 059/05

C-633/15. sz. ügy: A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2015. november 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – London Borough of Ealing kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

6

2016/C 059/06

C-640/15. sz. ügy: Court of Appeal (Írország) által 2015. december 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Minister for Justice and Equality kontra Tomas Vilkas

7

2016/C 059/07

C-657/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-674/11. sz., TV2/Danmark kontra Európai Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Viasat Broadcasting UK Ltd által 2015. december 7-én benyújtott fellebbezés

8

2016/C 059/08

C-659/15. sz. ügy: A Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen (Németország) által 2015. december 9 -én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Robert Caldararu elleni büntetőeljárás

9

2016/C 059/09

C-660/15. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-125/12. sz., Viasat Broadcasting UK Ltd kontra Európai Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Viasat Broadcasting UK Ltd által 2015. december 8-án benyújtott fellebbezés

9

2016/C 059/10

C-665/15. sz. ügy: 2015. december 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság

10

Törvényszék

2016/C 059/11

T-486/11. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Orange Polska kontra Bizottság (Verseny — Erőfölénnyel való visszaélés — A lengyel távközlési piac — Az EUMSZ 102. cikk megsértését megállapító határozat — Az új gazdasági szereplők számára a széles sávú hálózathoz és a széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos nagykereskedelmi szolgáltatásokhoz való, díjazás ellenében történő hozzáférés engedélyezése tekintetében a hagyományos gazdasági szereplő által megszabott feltételek — A jogsértés megállapításához fűződő jogos érdek — Bírságok — Indokolási kötelezettség — A jogsértés súlya — Enyhítő körülmények — Arányosság — Korlátlan felülvizsgálat — A bírságok kiszámításáról szóló 2006. évi iránymutatás)

12

2016/C 059/12

T-242/12. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – SNCF kontra Bizottság (Állami támogatások — A Franciaország által a Sernam SCS javára végrehajtott támogatások — Az SNCF által a Sernam részére biztosított szerkezetátalakítási támogatások és újratőkésítés, garanciák és adósságelengedés — A támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — A támogatással való visszaélés — Visszatéríttetés — Gazdasági folytonosság — A magánbefektető kritériuma)

13

2016/C 059/13

T-275/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság [Nyelvhasználati szabályok — Tisztviselők felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga-kiírások — A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása — A versenyvizsgákon részt vevő pályázókkal való kapcsolattartás nyelve — 1. rendelet — A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikkének első bekezdése és 28. cikkének f) pontja — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Arányosság]

13

2016/C 059/14

T-295/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság [Nyelvhasználati szabályok — A tisztviselők felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga - kiírások helyesbítései — Új versenyvizsga-eljárások — A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása — 1. rendelet — A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikke és 28. cikkének f) pontja — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Arányosság]

14

2016/C 059/15

T-510/13. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság [Nyelvhasználati szabályok — Fordítók felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga-kiírások — A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása — A versenyvizsgákon részt vevő pályázókkal való kapcsolattartás nyelve — 1. rendelet — A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikke és 28. cikkének f) pontja — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Arányosság]

15

2016/C 059/16

T-515/13. és T-719/13. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Spanyolország kontra Bizottság (Állami támogatások — Hajógyártás — A hajók finanszírozására és vételére létrejött bizonyos megállapodásokra alkalmazandó adórendelkezések — A támogatást a közös piaccal részben összeegyeztethetetlennek nyilvánító és annak részleges visszatéríttetését elrendelő határozat — Megsemmisítés iránti kereset — Személyében való érintettség — Elfogadhatóság — Előny — Szelektív jelleg — A tagállamok közötti kereskedelem érintettsége — Versenytorzulás — Indokolási kötelezettség)

16

2016/C 059/17

T-624/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Bice International kontra OHIM – Bice (bice) (Közösségi védjegy — Törlési eljárás — bice közösségi szóvédjegy — 1926 BiCE RISTORANTE korábbi nemzeti ábrás védjegy — A korábbi védjegy tényleges használatának hiánya — A 207/2009 rendelet 57. cikkének (2) és (3) bekezdése)

17

2016/C 059/18

T-79/15. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olympus Medical Systems kontra OHIM (3D) (Közösségi védjegy — A 3D közösségi ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)

17

2016/C 059/19

T-673/14. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 8-i végzése – Olaszország kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Állami támogatások — Közlekedés — Az Airport handling SpA létrehozása — Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindítását elrendelő határozat — Keresettel meg nem támadható aktus — A kereset benyújtásának időpontjában teljes egészében végrehajtott támogatási intézkedések — Elfogadhatatlanság)

18

2016/C 059/20

T-224/15. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 10-i végzése – Cofely Solelec és társai kontra Parlament (Megsemmisítés iránti kereset — Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések — Közbeszerzési eljárás — Valamely ajánlattevő ajánlatának elutasítása — A megtámadott aktus visszavonása — Okafogyottság)

18

2016/C 059/21

T-543/15. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2015. december 17-i végzése – Lysoform Dr. Hans Rosemann és társai kontra ECHA (Ideiglenes intézkedés — REACH — Biocid termékek forgalmazása és felhasználása — Valamely társaságnak mint hatóanyag-forgalmazónak az 528/2012/EU rendelet 95. cikkének (1) bekezdésében előírt listára történő felvétele — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya)

19

2016/C 059/22

T-669/15. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2015. december 17-i végzése – Lysoform Dr. Hans Rosemann és társai kontra ECHA (Ideiglenes intézkedés — REACH — Biocid termékek forgalmazása és felhasználása — Valamely társaságnak mint hatóanyag-forgalmazónak az 528/2012/EU rendelet 95. cikkének (1) bekezdésében előírt listára történő felvétele — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — A sürgősség hiánya)

20

2016/C 059/23

T-600/15. sz. ügy: 2015. október 22-én benyújtott kereset – PAN Europe és társai kontra Bizottság

20

2016/C 059/24

T-630/15. sz. ügy: 2015. november 10-én benyújtott kereset – Scandlines Danmark és Scandlines Deutschland kontra Bizottság

21

2016/C 059/25

T-631/15. sz. ügy: 2015. november 11-én benyújtott kereset – Stena Line Scandinavia kontra Bizottság

22

2016/C 059/26

T-673/15. sz. ügy: 2015. november 19-én benyújtott kereset – Guardian Europe kontra Európai Unió

23

2016/C 059/27

T-682/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-21/15. sz., Wanègue kontra Régiók Bizottsága ügyben 2015. szeptember 15-én hozott végzése ellen Patrick Wanègue által 2015. november 26-án benyújtott fellebbezés

24

2016/C 059/28

T-684/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-92/14. sz., Weissenfels kontra Parlament ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen Roderich Weissenfels által 2015. november 27-én benyújtott fellebbezés

26

2016/C 059/29

T-688/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-688/15. sz., Schönberger kontra Számvevőszék ügyben 2015. szeptember 30-án hozott ítélete ellen Peter Schönberger által 2015. november 28-án benyújtott fellebbezés

27

2016/C 059/30

T-692/15. sz. ügy: 2015. november 25-én benyújtott kereset – HTTS kontra Tanács

28

2016/C 059/31

T-698/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-83/14. sz., Silvan kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 22-én hozott ítélete ellen Juha Tapio Silvan által 2015. december 2-án benyújtott fellebbezés

28

2016/C 059/32

T-705/15. sz. ügy: 2015. december 2-án benyújtott kereset – Syriatel Mobile Telecom kontra Tanács

30

2016/C 059/33

T-707/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Souruh kontra Tanács

30

2016/C 059/34

T-708/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Cham és Bena Properties kontra Tanács

31

2016/C 059/35

T-709/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Almashreq Investment Fund kontra Tanács

32

2016/C 059/36

T-710/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Drex Technologies kontra Tanács

32

2016/C 059/37

T-711/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Othman kontra Tanács

33

2016/C 059/38

T-712/15. sz. ügy: 2015. december 3-án benyújtott kereset – Crédit Mutuel Arkéa kontra EKB

33

2016/C 059/39

T-714/15. sz. ügy: 2015. december 2-án benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács

34

2016/C 059/40

T-715/15. sz. ügy: 2015. december 4-én benyújtott kereset – BBY Solutions kontra OHIM – Worldwide Sales Corporation España (BEST BUY GEEK SQUAD)

35

2016/C 059/41

T-716/15. sz. ügy: 2015. november 30-án benyújtott kereset – Gallardo Blanco kontra OHIM – Expasa Agricultura y Ganadería (egy H alakú zabla vasrészének ábrázolása)

36

2016/C 059/42

T-718/15. sz. ügy: 2015. december 9-én benyújtott kereset – PTC Therapeutics International kontra EMA

37

2016/C 059/43

T-719/15. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-73/14. sz. ügyben 2015. szeptember 28-án hozott ítélete ellen LP által 2015. december 8-án benyújtott fellebbezés

37

2016/C 059/44

T-720/15. sz. ügy: 2015. december 4-én benyújtott kereset – Bizottság kontra CINAR

38

2016/C 059/45

T-722/15. sz. ügy: 2015. december 4-én benyújtott kereset – Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns kontra Bizottság

38

2016/C 059/46

T-723/15. sz. ügy: 2015. december 4-én benyújtott kereset – Genossenschaftsverband Bayern kontra Bizottság

40

2016/C 059/47

T-727/15. sz. ügy: 2015. december 14-én benyújtott kereset – Justice & Environment kontra Bizottság

41

2016/C 059/48

T-729/15. sz. ügy: 2015. december 17-én benyújtott kereset – MSD Animal Health Innovation és Intervet international kontra EMA

41

2016/C 059/49

T-737/15. sz. ügy: 2015. december 18-án benyújtott kereset – Hydro Aluminium Rolled Products kontra Bizottság

42

2016/C 059/50

T-738/15. sz. ügy: 2015. december 18-án benyújtott kereset – Aurubis és társai kontra Bizottság

43

2016/C 059/51

T-743/15. sz. ügy: 2015. december 21-én benyújtott kereset – Vinnolit kontra Bizottság

44

2016/C 059/52

T-745/15. sz. ügy: 2015. december 22-én benyújtott kereset – FH Scorpio kontra OHIM – Eckes-Granini Group (YO!)

45

2016/C 059/53

T-746/15. sz. ügy: 2015. december 22-én benyújtott kereset – Biofa kontra Európai Bizottság

46

2016/C 059/54

T-750/15. sz. ügy: 2015. december 22-én benyújtott kereset – Mitteldeutsche Braunkohlengesellschaft és társai kontra Bizottság

47

2016/C 059/55

T-755/15. sz. ügy: 2015. december 30-án benyújtott kereset – Luxemburg kontra Bizottság

48

2016/C 059/56

T-756/15. sz. ügy: 2015. december 21-én benyújtott kereset – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft kontra OHIM – Fédération Internationale des Logis (T)

49

2016/C 059/57

T-759/15. sz. ügy: 2015. december 29-én benyújtott kereset – Fiat Chrysler Finance Europe kontra Bizottság

49

2016/C 059/58

T-760/15. sz. ügy: 2015. december 23-án benyújtott kereset – Hollandia kontra Bizottság

50

2016/C 059/59

T-482/15. sz. ügy: A Törvényszék 2015. december 7-i végzése – Ahrend Furniture kontra Bizottság

51

Közszolgálati Törvényszék

2016/C 059/60

F-148/15. sz. ügy: 2015. december 21–én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

52

2016/C 059/61

F-151/15. sz. ügy: 2015. december 23–án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

52

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2016/C 059/01)

Utolsó kiadvány

HL C 48., 2016.2.8.

Korábbi közzétételek

HL C 38., 2016.2.1.

HL C 27., 2016.1.25.

HL C 16., 2016.1.18.

HL C 7., 2016.1.11.

HL C 429., 2015.12.21.

HL C 414., 2015.12.14.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/2

---

A Törvényszék (második tanács) T-483/12. sz., Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2015. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Lotte Co. Ltd által 2012. november 12-én benyújtott fellebbezés

(C-586/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/02)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Lotte Co. Ltd (képviselő: M. Knitter ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH, Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék (második tanács) 2015. szeptember 15-i ítéletét (T-483/12) és utasítsa el a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal negyedik fellebbezési tanácsának az R 2103/2010-4. sz. ügyben 2012. szeptember 3-án hozott határozata ellen benyújtott keresetet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék (második tanács) 2015. szeptember 15-i ítéletét (T-483/12) és utasítsa el a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal negyedik fellebbezési tanácsának az R 2103/2010-4. sz. ügyben 2012. szeptember 3-án hozott határozata ellen benyújtott keresetet;

| — | másodlagosan, a Törvényszék megtámadott ítéletének hatályon kívül helyezése mellett utalja vissza elé az ügyet; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, a Törvényszék megtámadott ítéletének hatályon kívül helyezése mellett utalja vissza elé az ügyet;

| — | kötelezze a felperest (Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH) az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a felperest (Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH) az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 207/2009 rendelet) 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértését kifogásolja. Konkrétan az alábbi három jogi hibára hivatkozik:

| 1. | A fellebbező téves értékelési kritériumok alkalmazását kifogásolja a felszólalásban hivatkozott védjegy konkrét használatának 207/2009 rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti megengedett eltérés megítélésével kapcsolatban. E tekintetben a fellebbező kifejti, hogy a Törvényszék az összetéveszthetőség megállapítására vonatkozó kritériumok alapján tévesen határozta meg a felszólalásban hivatkozott védjegy megkülönböztetésre alkalmas alkotóelemeit. Az alkotóelemek védjegyen belüli meghatározó, illetve domináns jellegét, amely az összetéveszthetőség megállapításánál döntő szerepet játszik, az eltérő használat megengedhetőségét illetően nem lehet egyforma megítélés alá vonni. Ebben az összefüggésben nem az összetéveszthetőség veszélyének megállapításáról van szó. Ezzel szemben inkább arról, hogy a használt alak csupán olyan csekély mértékben tér el a lajstromozott védjegytől, hogy a két megjelölés összességében véve egyenértékűnek tekinthető. |
| --- | --- |

1.

A fellebbező téves értékelési kritériumok alkalmazását kifogásolja a felszólalásban hivatkozott védjegy konkrét használatának 207/2009 rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti megengedett eltérés megítélésével kapcsolatban. E tekintetben a fellebbező kifejti, hogy a Törvényszék az összetéveszthetőség megállapítására vonatkozó kritériumok alapján tévesen határozta meg a felszólalásban hivatkozott védjegy megkülönböztetésre alkalmas alkotóelemeit. Az alkotóelemek védjegyen belüli meghatározó, illetve domináns jellegét, amely az összetéveszthetőség megállapításánál döntő szerepet játszik, az eltérő használat megengedhetőségét illetően nem lehet egyforma megítélés alá vonni. Ebben az összefüggésben nem az összetéveszthetőség veszélyének megállapításáról van szó. Ezzel szemben inkább arról, hogy a használt alak csupán olyan csekély mértékben tér el a lajstromozott védjegytől, hogy a két megjelölés összességében véve egyenértékűnek tekinthető.

| 2. | A Törvényszék továbbá nem vette figyelembe a felszólalásban hivatkozott védjegy megkülönböztetésre alkalmas alkotóelemeinek meghatározására vonatkozó összes releváns körülményt. A Törvényszék jogilag tévesen vette át a fellebbezési tanács által alkalmazott kritériumokat, maga pedig nem vizsgálta meg egyenként a felszólalásban hivatkozott összetett védjegy számos alkotóelemét. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék továbbá nem vette figyelembe a felszólalásban hivatkozott védjegy megkülönböztetésre alkalmas alkotóelemeinek meghatározására vonatkozó összes releváns körülményt. A Törvényszék jogilag tévesen vette át a fellebbezési tanács által alkalmazott kritériumokat, maga pedig nem vizsgálta meg egyenként a felszólalásban hivatkozott összetett védjegy számos alkotóelemét.

| 3. | A fellebbező álláspontja szerint a Törvényszéknek a használt alak meghatározására vonatkozó indokolásában ellentmondások és logikai hibák találhatók. Igaz, hogy a Törvényszék kifejti, hogy a használt megjelölés a lajstromozott alaktól csupán „jelentéktelen alkotóelemeiben” térhet el, és a lajstromozott védjegyet „összességében egyenértékűnek” kell tekinteni ahhoz, hogy a jogfenntartó használatot meg lehessen állapítani. A Törvényszék azonban ezen értékelési kritériumok alkalmazásánál ellentmondásba keveredik és logikai hibákat követ el. A Törvényszék továbbá szigorú vizsgálatot folytat le arra vonatkozóan, hogy az általa megkülönböztetésre alkalmasnak tekintett három elem előfordul-e a használt alakban. E kritériumok alapján a Törvényszék feltételezi a jogfenntartó használatot, és figyelmen kívül hagyja, hogy a használt alakhoz számos új elemet illesztettek, aminek következtében a használt megjelölés és a lajstromozott védjegy már nem tekinthető „összességében egyenértékűnek”. |
| --- | --- |

3.

A fellebbező álláspontja szerint a Törvényszéknek a használt alak meghatározására vonatkozó indokolásában ellentmondások és logikai hibák találhatók. Igaz, hogy a Törvényszék kifejti, hogy a használt megjelölés a lajstromozott alaktól csupán „jelentéktelen alkotóelemeiben” térhet el, és a lajstromozott védjegyet „összességében egyenértékűnek” kell tekinteni ahhoz, hogy a jogfenntartó használatot meg lehessen állapítani. A Törvényszék azonban ezen értékelési kritériumok alkalmazásánál ellentmondásba keveredik és logikai hibákat követ el. A Törvényszék továbbá szigorú vizsgálatot folytat le arra vonatkozóan, hogy az általa megkülönböztetésre alkalmasnak tekintett három elem előfordul-e a használt alakban. E kritériumok alapján a Törvényszék feltételezi a jogfenntartó használatot, és figyelmen kívül hagyja, hogy a használt alakhoz számos új elemet illesztettek, aminek következtében a használt megjelölés és a lajstromozott védjegy már nem tekinthető „összességében egyenértékűnek”.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/3

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-577/12. sz., NIOC és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2015. szeptember 4-én hozott ítélete ellen a National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC) és társai által 2015. november 14-én benyújtott fellebbezés

(C-595/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/03)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők:

National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC), National Iranian Oil Company International Affairs Ltd (NIOC International Affairs), Iran Fuel Conservation Organization (IFCO), Karoon Oil & Gas Production Co., Petroleum Engineering & Development Co. (PEDEC), Khazar Exploration and Production Co. (KEPCO), National Iranian Drilling Co. (NIDC), South Zagros Oil & Gas Production Co., Maroun Oil & Gas Co., Masjed-Soleyman Oil & Gas Co. (MOGC), Gachsaran Oil & Gas Co., Aghajari Oil & Gas Production Co. (AOGPC), Arvandan Oil & Gas Co. (AOGC), West Oil & Gas Production Co., East Oil & Gas Production Co. (EOGPC), Iranian Oil Terminals Co. (IOTC), Pars Special Economic Energy Zone (PSEEZ) (képviselő: J.-M. Thouvenin avocat)

A másik fél az eljárásban:

az Európai Unió Tanácsa

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének hetedik tanácsa által a T-577/12. sz. ügyben 2015. szeptember 4-én hozott ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének hetedik tanácsa által a T-577/12. sz. ügyben 2015. szeptember 4-én hozott ítéletet;

| — | adjon helyt a fellebbezők Európai Unió Törvényszéke elé terjesztett kereseti kérelmeinek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a fellebbezők Európai Unió Törvényszéke elé terjesztett kereseti kérelmeinek;

| — | az ellenérdekű felet kötelezze a két eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az ellenérdekű felet kötelezze a két eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | Az első hatályon kívül helyezési jogalap tekintetében a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 44. pontjában tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításával, hogy a 2012. október 15-i 945/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (1) – mivel utalást tartalmaz a 267/2012/EU rendelet (2) 46. cikkének (2) bekezdésére – úgy kell tekinteni, hogy az jogalapjaként egyértelműen e 46. cikk (2) bekezdését jelöli meg. |
| --- | --- |

1.

Az első hatályon kívül helyezési jogalap tekintetében a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 44. pontjában tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításával, hogy a 2012. október 15-i 945/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (1) – mivel utalást tartalmaz a 267/2012/EU rendelet (2) 46. cikkének (2) bekezdésére – úgy kell tekinteni, hogy az jogalapjaként egyértelműen e 46. cikk (2) bekezdését jelöli meg.

| 2. | A második jogalappal összefüggésben a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a megtámadott ítéletnek a következő állítással összefoglalható 55–57. pontjában: „a 215. cikk (2) bekezdéséből nem tűnik ki, hogy a természetes vagy jogi személyekkel, csoportokkal vagy nem állami szervezetekkel szemben hozott egyedi korlátozó intézkedéseket az EUMSZ 215. cikk (1) bekezdésében előírt eljárás szerint kell elfogadni”. Egyrészt a 215. cikk (1) bekezdése – amely az EUMSZ korlátozó intézkedésekre vonatkozó egyetlen rendelkezése – pontosan kifejti, hogy az ilyen intézkedésekre az e rendelkezésben előírt eljárás alkalmazandó, és e rendelkezés semmilyen más eljárást nem rögzít; másrészt az EUMSZ 291. cikk összeegyeztethetetlen az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdésével; másodlagosan az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdése nem tekinthető úgy, hogy az a Tanács számára a korlátozó intézkedések elfogadásához az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdéséhez képest kiegészítő jogalapként szolgálhat; végül, szintén másodlagosan, még ha megállapítást is nyerne, hogy az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdése a Tanács számára a korlátozó intézkedések elfogadásához az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdéshez képest kiegészítő jogalapként szolgál, az nem változtatna azon, hogy e jogalap alkalmazása a jelen esetben jogellenes. |
| --- | --- |

2.

A második jogalappal összefüggésben a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a megtámadott ítéletnek a következő állítással összefoglalható 55–57. pontjában: „a 215. cikk (2) bekezdéséből nem tűnik ki, hogy a természetes vagy jogi személyekkel, csoportokkal vagy nem állami szervezetekkel szemben hozott egyedi korlátozó intézkedéseket az EUMSZ 215. cikk (1) bekezdésében előírt eljárás szerint kell elfogadni”. Egyrészt a 215. cikk (1) bekezdése – amely az EUMSZ korlátozó intézkedésekre vonatkozó egyetlen rendelkezése – pontosan kifejti, hogy az ilyen intézkedésekre az e rendelkezésben előírt eljárás alkalmazandó, és e rendelkezés semmilyen más eljárást nem rögzít; másrészt az EUMSZ 291. cikk összeegyeztethetetlen az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdésével; másodlagosan az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdése nem tekinthető úgy, hogy az a Tanács számára a korlátozó intézkedések elfogadásához az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdéséhez képest kiegészítő jogalapként szolgálhat; végül, szintén másodlagosan, még ha megállapítást is nyerne, hogy az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdése a Tanács számára a korlátozó intézkedések elfogadásához az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdéshez képest kiegészítő jogalapként szolgál, az nem változtatna azon, hogy e jogalap alkalmazása a jelen esetben jogellenes.

| 3. | A harmadik jogalap tekintetében, amelyet másodlagosan arra az esetre nyújtottak be, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy az eredetileg az EUMSZ 215. cikken alapuló korlátozó intézkedések elfogadására vonatkozó politika keretében jogilag lehetséges az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdésének az alkalmazása az egyedi korlátozó intézkedések elfogadásának a megalapozásához, a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor az ítélete 75–83. pontjában lényegében azt állapította meg, hogy az Unió Tanácsa – a 291. cikk (2) bekezdése kifejezéseinek az átvételével – „kellően indokolt[an]” alkalmazta ezt az eltérő eljárást, amely a jelen esetben az egyetlen rendelkezésre álló eljárás volt. Egyrészt a megkövetelt indokolásnak kifejezettnek kell lennie; másrészt még annak a feltételezésével is, hogy a hallgatólagos igazolás teljesítheti e követelményt, utóbbi a jelen esetben nem teljesül, mivel a Törvényszék az érintett szövegeket tévesen értelmezte. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap tekintetében, amelyet másodlagosan arra az esetre nyújtottak be, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy az eredetileg az EUMSZ 215. cikken alapuló korlátozó intézkedések elfogadására vonatkozó politika keretében jogilag lehetséges az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdésének az alkalmazása az egyedi korlátozó intézkedések elfogadásának a megalapozásához, a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor az ítélete 75–83. pontjában lényegében azt állapította meg, hogy az Unió Tanácsa – a 291. cikk (2) bekezdése kifejezéseinek az átvételével – „kellően indokolt[an]” alkalmazta ezt az eltérő eljárást, amely a jelen esetben az egyetlen rendelkezésre álló eljárás volt. Egyrészt a megkövetelt indokolásnak kifejezettnek kell lennie; másrészt még annak a feltételezésével is, hogy a hallgatólagos igazolás teljesítheti e követelményt, utóbbi a jelen esetben nem teljesül, mivel a Törvényszék az érintett szövegeket tévesen értelmezte.

| 4. | A negyedik jogalap tekintetében, amelyet másodlagosan arra az esetre nyújtottak be, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy az EUMSZ 215. cikken alapuló korlátozó intézkedések elfogadására vonatkozó politika keretében jogilag lehetséges az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdésének az alkalmazása az egyedi korlátozó intézkedések elfogadásának a megalapozásához, a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor az ítélete 87. pontjában azt állapította meg, hogy a 267/2012 rendelet 46. cikkének (2) bekezdése „fenntartja a Tanács számára az említett rendelet 23. cikke (2) és (3) bekezdése rendelkezéseinek a végrehajtására vonatkozó hatáskört”, amely elegendő az indokolási kötelezettség teljesítéséhez e rendelkezés jogalapjának a megjelölése tekintetében, amely jogalap az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdése. A fellebbezők szerint a Törvényszék a 267/2012 rendelet 46. cikke (2) bekezdésének jogilag téves értelmezése alapján jutott erre a következtetésre. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap tekintetében, amelyet másodlagosan arra az esetre nyújtottak be, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy az EUMSZ 215. cikken alapuló korlátozó intézkedések elfogadására vonatkozó politika keretében jogilag lehetséges az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdésének az alkalmazása az egyedi korlátozó intézkedések elfogadásának a megalapozásához, a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor az ítélete 87. pontjában azt állapította meg, hogy a 267/2012 rendelet 46. cikkének (2) bekezdése „fenntartja a Tanács számára az említett rendelet 23. cikke (2) és (3) bekezdése rendelkezéseinek a végrehajtására vonatkozó hatáskört”, amely elegendő az indokolási kötelezettség teljesítéséhez e rendelkezés jogalapjának a megjelölése tekintetében, amely jogalap az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdése. A fellebbezők szerint a Törvényszék a 267/2012 rendelet 46. cikke (2) bekezdésének jogilag téves értelmezése alapján jutott erre a következtetésre.

| 5. | Az ötödik jogalap tekintetében, amelyet másodlagosan arra az esetre nyújtottak be, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy az EUMSZ 215. cikken alapuló korlátozó intézkedések elfogadására vonatkozó politika keretében jogilag lehetséges az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdésének az alkalmazása az egyedi korlátozó intézkedések elfogadásának a megalapozásához, a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék az ítélete 86–88. pontjában tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy értékelte, hogy az uniós jogi aktusokra vonatkozó indokolási kötelezettség nem kötelezi a Tanácsot annak kifejezett megjelölésére, hogy – ami a 267/2012 rendelet 46. cikke (2) bekezdésének a jogalapját illeti –, a 267/2012 rendelet az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdésén alapult. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap tekintetében, amelyet másodlagosan arra az esetre nyújtottak be, ha a Bíróság úgy ítélné meg, hogy az EUMSZ 215. cikken alapuló korlátozó intézkedések elfogadására vonatkozó politika keretében jogilag lehetséges az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdésének az alkalmazása az egyedi korlátozó intézkedések elfogadásának a megalapozásához, a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék az ítélete 86–88. pontjában tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy értékelte, hogy az uniós jogi aktusokra vonatkozó indokolási kötelezettség nem kötelezi a Tanácsot annak kifejezett megjelölésére, hogy – ami a 267/2012 rendelet 46. cikke (2) bekezdésének a jogalapját illeti –, a 267/2012 rendelet az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdésén alapult.

| 6. | A hatodik jogalap keretében a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az ítélete 100. és 103. pontjában, valamint 108. és 110. pontjában, amikor azt állapította meg, hogy annak vizsgálatakor, hogy az Unió által elfogadott korlátozó intézkedések tiszteletben tartják-e a jogbiztonság és a jogi előreláthatóság elvét – amelyek értelmében az említett intézkedéseknek egyértelműnek és pontosnak kell lenniük –, figyelembe kell venni az ítélkezési gyakorlat által az uniós jogi aktusok egységes értelmezése kapcsán kialakított szabályokat, amelyek előírják, hogy e jogi aktusokat a többi hivatalos nyelvi változat fényében kell értelmezni és alkalmazni. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap keretében a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az ítélete 100. és 103. pontjában, valamint 108. és 110. pontjában, amikor azt állapította meg, hogy annak vizsgálatakor, hogy az Unió által elfogadott korlátozó intézkedések tiszteletben tartják-e a jogbiztonság és a jogi előreláthatóság elvét – amelyek értelmében az említett intézkedéseknek egyértelműnek és pontosnak kell lenniük –, figyelembe kell venni az ítélkezési gyakorlat által az uniós jogi aktusok egységes értelmezése kapcsán kialakított szabályokat, amelyek előírják, hogy e jogi aktusokat a többi hivatalos nyelvi változat fényében kell értelmezni és alkalmazni.

| 7. | A hetedik jogalap keretében a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az ítélete 134. pontjában, amikor azt állapította meg, hogy a 267/2012 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének d) pontja (a vitatott kritérium) megfelel a jogállamiság elveinek, általánosabban pedig az európai uniós jognak, mivel az „nem önkényes és nem diszkrecionális”, valamint amikor ítéletének 140. pontjában azt állapította meg, hogy „a vitatott kritérium objektív kritériumok bevezetésével korlátozza a Tanács mérlegelési jogkörét, valamint biztosítja az uniós jog által megkövetelt előreláthatósági szintet”. E tekintetben a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor a vitatott kritériumot a 2012. március 13-i Melli Bank kontra Tanács ítéletre (C-380/09 P) hivatkozással értelmezte. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap keretében a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az ítélete 134. pontjában, amikor azt állapította meg, hogy a 267/2012 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének d) pontja (a vitatott kritérium) megfelel a jogállamiság elveinek, általánosabban pedig az európai uniós jognak, mivel az „nem önkényes és nem diszkrecionális”, valamint amikor ítéletének 140. pontjában azt állapította meg, hogy „a vitatott kritérium objektív kritériumok bevezetésével korlátozza a Tanács mérlegelési jogkörét, valamint biztosítja az uniós jog által megkövetelt előreláthatósági szintet”. E tekintetben a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor a vitatott kritériumot a 2012. március 13-i Melli Bank kontra Tanács ítéletre (C-380/09 P) hivatkozással értelmezte.

| 8. | A másodlagosan hivatkozott nyolcadik jogalap keretében a fellebbezők azt állítják, hogy még ha a „kapcsolat” kifejezést a Törvényszék ítéletében foglaltak szerint kell is érteni, meg kell állapítani, hogy azt a jelen esetben tévesen alkalmazták. |
| --- | --- |

8.

A másodlagosan hivatkozott nyolcadik jogalap keretében a fellebbezők azt állítják, hogy még ha a „kapcsolat” kifejezést a Törvényszék ítéletében foglaltak szerint kell is érteni, meg kell állapítani, hogy azt a jelen esetben tévesen alkalmazták.

---

(1)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2012. október 15-i 945/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet; HL L 282., 16. o.

(2)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. március 23-i 267/2012/EU tanácsi rendelet; HL L 88., 1. o.; helyesbítések: HL 2012. L 332., 31. o.; HL 2014. L 93., 85. o.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/5

---

2015. november 23-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra az Európai Unió Tanácsa

(C-626/15. sz. ügy)

(2016/C 059/04)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Bouquet, E. Paasivirta, C. Hermes meghatalmazottak)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | részlegesen semmisítse meg a Tanács 2015. szeptember 11-i, az Állandó Képviselők Bizottsága elnökének 2015. szeptember 11-i következtetésében szereplő határozatát, amely jóváhagyta egy olyan vitaanyagnak az Unió és tagállamai nevében való benyújtását a Bizottság részére, amely egy jövőbeli, a Weddell-tengerben védett tengeri területek létrehozására irányuló javaslatra vonatkozott az Antarktisz tengeri állat- és növényvilágának megóvása érdekében, és amely határozatot az Állandó Képviselők Bizottsága 2554. üléséről 2015. szeptember 23-án készült összefoglaló jegyzőkönyv tartalmazta (11837/15 dokumentum, 65. pont, 19. és 20. o., és 11644/1/15/REV dokumentum), amennyiben a Tanács azt írta elő, hogy a vitaanyagot az Unió és tagállamai nevében nyújtsák be, ahelyett, hogy azt kizárólag az Unió nevében nyújtanák be; |
| --- | --- |

—

részlegesen semmisítse meg a Tanács 2015. szeptember 11-i, az Állandó Képviselők Bizottsága elnökének 2015. szeptember 11-i következtetésében szereplő határozatát, amely jóváhagyta egy olyan vitaanyagnak az Unió és tagállamai nevében való benyújtását a Bizottság részére, amely egy jövőbeli, a Weddell-tengerben védett tengeri területek létrehozására irányuló javaslatra vonatkozott az Antarktisz tengeri állat- és növényvilágának megóvása érdekében, és amely határozatot az Állandó Képviselők Bizottsága 2554. üléséről 2015. szeptember 23-án készült összefoglaló jegyzőkönyv tartalmazta (11837/15 dokumentum, 65. pont, 19. és 20. o., és 11644/1/15/REV dokumentum), amennyiben a Tanács azt írta elő, hogy a vitaanyagot az Unió és tagállamai nevében nyújtsák be, ahelyett, hogy azt kizárólag az Unió nevében nyújtanák be;

| — | az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

E keresettel a Bizottság tisztelettel azt kéri a Bíróságtól, hogy semmisítse meg a Tanács 2015. szeptember 11-i határozatát, amennyiben a Tanács azt írta elő, hogy az Antarktisz tengeri állat- és növényvilágának megóvása érdekében a Weddell-tengerben védett tengeri területek létrehozására irányuló vitaanyagot az Unió és tagállamai nevében nyújtsák be a Bizottságnak, ahelyett, hogy azt kizárólag az Unió nevében nyújtanák be.

A Bizottság azon az állásponton van, hogy a megtámadott határozat – mivel abban azt állítják, hogy az ügyben a hatáskör megosztott, és következésképpen úgy vélik, hogy a vitaanyagot konszenzus útján kell elfogadni, illetve az Unió és a tagállamai nevében kell benyújtani – jogellenes, amennyiben e határozat ekképpen megakadályozza a Bizottságot abban, hogy e dokumentumot kizárólag az Unió nevében nyújtsa be, megsértve ezáltal az Unió kizárólagos hatáskörét (és a Bizottság azon előjogát, hogy az Uniót képviselje) e területen.

A Bizottság a megtámadott határozat megsemmisítésére irányuló kérelme alátámasztása érdekében két jogalapra hivatkozik.

Először is, a Bizottság azt állítja, hogy a megtámadott jogi aktus elfogadásával a Tanács megsértette az Unió kizárólagos hatáskörét a tengeri biológiai erőforrások megőrzése területén, amint az az EUMSZ 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szerepel. Egyrészt a Bizottság úgy véli, hogy a Tanács megsértette a megtámadott jogi aktus által érintett intézkedés jogi hátterét, mind az Antarktisz tengeri állat- és növényvilágának megóvása érdekében született egyezmény, mind az Unió keretében. Másrészt a Bizottság úgy véli, hogy a Tanács megsértette ezen intézkedés célját és tartalmát.

Másodszor, a Bizottság másodlagosan azt állítja, hogy még ha az intézkedést nem is lehet az EUMSZ 3. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti, a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére irányuló intézkedésnek tekinteni, a Tanács a megtámadott jogi aktus elfogadásával mindenesetre megsértette az Unió kizárólagos hatáskörét, amennyiben az Uniónak kizárólagos külső hatásköre van e területen, mert a tervezett intézkedés az EUMSZ 3. cikk (2) bekezdése értelmében uniós szabályokat érinthet, vagy megváltoztathatja azok alkalmazási körét. Egyrészt a Bizottság úgy véli, hogy a Tanács nem vette figyelembe, hogy a tervezett intézkedés érinthet, illetve megváltoztathat két, másodlagos jog körébe tartozó rendeletet (a 600/2004/EK rendeletet (1) és a 601/2004/EK rendeletet (2)). Másrészt a Bizottság úgy véli, hogy a Tanács nem vette figyelembe az Unió 2014. júniusi keretálláspontjának érintettségét vagy megváltozását.

---

(1)  Az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló, 2004. március 22-i 600/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 97., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 4. fejezet, 7. kötet, 43. o.).

(2)  Az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó bizonyos ellenőrző intézkedések megállapításáról, valamint a 3943/90/EGK, a 66/98/EK és az 1721/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. március 22-i 601/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 97., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 51. kötet, 52. o.).

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/6

---

A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2015. november 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – London Borough of Ealing kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

(C-633/15. sz. ügy)

(2016/C 059/05)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: London Borough of Ealing

Alperes: Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A héairányelv (1) 133. cikkének második albekezdése alapján alkalmazhatja-e az Egyesült Királyság közintézményekre a hivatkozott cikk d) pontjában szereplő feltételt i. olyan körülmények között, amikor a vonatkozó ügyletek adókötelesek voltak az Egyesült Királyságban 1989. január 1-jén, de ezen időpontban más sporttal kapcsolatos szolgáltatások mentesültek az adó alól, és ii. olyan körülmények között, amikor a vonatkozó ügyleteknek nem biztosítottak a nemzeti jog alapján adómentességet azt megelőzően, hogy az Egyesült Királyság alkalmazni kívánta a 133. cikk d) pontjában szereplő feltételt? |
| --- | --- |

1)

A héairányelv (1) 133. cikkének második albekezdése alapján alkalmazhatja-e az Egyesült Királyság közintézményekre a hivatkozott cikk d) pontjában szereplő feltételt i. olyan körülmények között, amikor a vonatkozó ügyletek adókötelesek voltak az Egyesült Királyságban 1989. január 1-jén, de ezen időpontban más sporttal kapcsolatos szolgáltatások mentesültek az adó alól, és ii. olyan körülmények között, amikor a vonatkozó ügyleteknek nem biztosítottak a nemzeti jog alapján adómentességet azt megelőzően, hogy az Egyesült Királyság alkalmazni kívánta a 133. cikk d) pontjában szereplő feltételt?

| 2) | A fenti első kérdésre adandó igenlő válasz esetén alkalmazhatja-e az Egyesült Királyság a héairányelv 133.cikkének d) pontjában szereplő feltételt közjogi nonprofit jellegű szervezetekre anélkül, hogy ugyanakkor alkalmazná e feltételt a közintézménynek nem minősülő nonprofit jellegű szervezetekre is? |
| --- | --- |

2)

A fenti első kérdésre adandó igenlő válasz esetén alkalmazhatja-e az Egyesült Királyság a héairányelv 133.cikkének d) pontjában szereplő feltételt közjogi nonprofit jellegű szervezetekre anélkül, hogy ugyanakkor alkalmazná e feltételt a közintézménynek nem minősülő nonprofit jellegű szervezetekre is?

| 3) | A fenti második kérdésre adandó igenlő válasz esetén kizárhatja-e az Egyesült Királyság az összes közjogi nonprofit jellegű szervezetet a 132. cikk (1) bekezdésének m) pontjában szereplő adómentesség hatálya alól anélkül, hogy minden egyes esetben megvizsgálná, hogy az adómentesség biztosítása eredményezheti-e a verseny torzulását a héaalany üzleti vállalkozások kárára? |
| --- | --- |

3)

A fenti második kérdésre adandó igenlő válasz esetén kizárhatja-e az Egyesült Királyság az összes közjogi nonprofit jellegű szervezetet a 132. cikk (1) bekezdésének m) pontjában szereplő adómentesség hatálya alól anélkül, hogy minden egyes esetben megvizsgálná, hogy az adómentesség biztosítása eredményezheti-e a verseny torzulását a héaalany üzleti vállalkozások kárára?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.).

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/7

---

Court of Appeal (Írország) által 2015. december 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Minister for Justice and Equality kontra Tomas Vilkas

(C-640/15. sz. ügy)

(2016/C 059/06)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal

Az alapeljárás felei

Felperes: Minister for Justice and Equality

Alperes: Tomas Vilkas

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A kerethatározat (1) 23. cikke biztosítja-e és/vagy lehetővé teszi-e, hogy új átadási időpontban több alkalommal is megegyezzenek? |
| --- | --- |

1)

A kerethatározat (1) 23. cikke biztosítja-e és/vagy lehetővé teszi-e, hogy új átadási időpontban több alkalommal is megegyezzenek?

| 2) | Amennyiben igen, biztosítja e azt az alábbi esetek közül bármely esetben vagy valamennyi esetben: ha a keresett személy (2) bekezdés szerinti átadása a tagállamok bármelyikének hatókörén kívül eső elháríthatatlan akadály miatt egyszer már meghiúsult, amelynek következtében új átadási időpontban egyeztek meg, és nyilvánvaló, hogy ezek az akadályok






  i. | továbbra is fennállnak; vagy |
| --- | --- | --- |

2)

Amennyiben igen, biztosítja e azt az alábbi esetek közül bármely esetben vagy valamennyi esetben: ha a keresett személy (2) bekezdés szerinti átadása a tagállamok bármelyikének hatókörén kívül eső elháríthatatlan akadály miatt egyszer már meghiúsult, amelynek következtében új átadási időpontban egyeztek meg, és nyilvánvaló, hogy ezek az akadályok

i.

továbbra is fennállnak; vagy

| ii. | megszűntek, de ismételten felmerültek, vagy |
| --- | --- |

ii.

megszűntek, de ismételten felmerültek, vagy

| iii. | megszűntek, de más akadályok merültek fel, amelyek miatt nem lehetséges vagy előreláthatóan nem lehetséges a keresett személy átadása a fent említett új átadási időpont alapján meghatározott határidőben? |
| --- | --- |

iii.

megszűntek, de más akadályok merültek fel, amelyek miatt nem lehetséges vagy előreláthatóan nem lehetséges a keresett személy átadása a fent említett új átadási időpont alapján meghatározott határidőben?

---

(1)  Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (HL L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.).

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/8

---

A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-674/11. sz., TV2/Danmark kontra Európai Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Viasat Broadcasting UK Ltd által 2015. december 7-én benyújtott fellebbezés

(C-657/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/07)

Az eljárás nyelve: dán

Felek

Fellebbező: Viasat Broadcasting UK Ltd (képviselők: M. Honoré és S. Kalsmose-Hjelmborg advokater)

A többi fél az eljárásban: TV2/Danmark A/S, Európai Bizottság, Dán Királyság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-674/11. sz., TV2/Danmark kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete rendelkező részének 1) pontját (1. kérelem); és |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-674/11. sz., TV2/Danmark kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete rendelkező részének 1) pontját (1. kérelem); és

| — | a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-674/11. sz., TV2/Danmark kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítéletének azon részét, amelyben a Törvényszék helyt ad a felperes első jogalapja harmadik részének (2. kérelem); és |
| --- | --- |

—

a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-674/11. sz., TV2/Danmark kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítéletének azon részét, amelyben a Törvényszék helyt ad a felperes első jogalapja harmadik részének (2. kérelem); és

| — | a Bíróság a TV2 és a Dán Királyság megsemmisítés iránti keresetét illetően adjon helyt a Bizottság kérelmének; és |
| --- | --- |

—

a Bíróság a TV2 és a Dán Királyság megsemmisítés iránti keresetét illetően adjon helyt a Bizottság kérelmének; és

| — | a Bíróság kötelezze a TV2/Danmarkot és a Dán Királyságot, az elsőfokú eljárás felpereseit, a Viasat költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság kötelezze a TV2/Danmarkot és a Dán Királyságot, az elsőfokú eljárás felpereseit, a Viasat költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az első kérelmet illetően a Viasat előadja, hogy a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a TV2 Reklame A/S által 1995–ben és 1996-ban elért reklámbevételek állami támogatásnak minősülnek.

A Viasat előadja továbbá, hogy az 1995–1996-os évek reklámbevételei állami források átruházásával jártak, mivel a reklámbevételek a TV2 Reklame A/S társaságon és a TV2 Alapon haladtak keresztül, és mindkettő állami ellenőrzés alatt állt. Továbbá a kulturális minisztérium (Kulturministeren) és az országgyűlés költségvetési bizottsága (Folketingets Finansudvalg) döntött a források mindenkori felhasználásáról. A Törvényszék tévesen állapította meg azt is, hogy a TV2-nek törvényes joga volt a TV2 Alap forrásaihoz, illetve azok egy részéhez.

A második jogalapot illetően a Viasat előadja, hogy a Törvényszék tévesen adott helyt a felperes azon állításának, hogy a második Altmark-feltétel a jelen ügyben teljesül (88–111. pont). A Viasat megjegyzi, hogy a Törvényszék az ítéletében csupán a vitatott határozat azon értelmezését vizsgálja meg, amelyet a Bizottság a Törvényszék szerint a Törvényszékhez benyújtott írásbeli beadványaiban előterjesztett, anélkül hogy megvizsgálta volna a vitatott határozatban foglalt indokolást. A vitatott határozat (114)–(116) preambulumbekezdésében semmi nem utal arra, hogy a második Altmark-feltétel magában foglal egy hatékonysági követelményt az ellentételezés jogosultja részéről.

A Törvényszéknek így arról kellett volna határoznia, hogy a Bizottság a második Altmark-feltétellel kapcsolatban jogosan követelhette-e meg, hogy ne csupán a TV2 jövőbeli reklámbevételei (azaz bevételei) tekintetében, hanem az ellentételezés kiszámításával összefüggésben lévő költségek tekintetében is fennálljon az előreláthatóság.

A Viasat előadja, hogy a Bizottságnak a költségek kellő átláthatóságához fűződő követelménye a közszolgálati műsorszolgáltatót a rádiós és televíziós ágazatban megillető jelentős szabadság logikus és szükséges következménye (lásd többek között: BUPA kontra Bizottság ítélet, T-289/03, EU:T:2008:29, 214. pont).

A költségekkel kapcsolatos átláthatóság igénye a többi Altmark-feltétel vonatkozásában is releváns (lásd: a Törvényszék Viasat kontra Bizottság ítélete, T-125/12, EU:T:2015:687, 80–83. pont).

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/9

---

A Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen (Németország) által 2015. december 9 -én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Robert Caldararu elleni büntetőeljárás

(C-659/15. sz. ügy)

(2016/C 059/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Hanseatisches Oberlandesgericht in Bremen

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Robert Caldararu

Másik fél: Generalstaatsanwaltschaft Bremen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (1) 1. cikkének (3) bekezdését, hogy nem teljesíthető a büntetés-végrehajtás céljából történő kiadatás, ha nyomós támpontok támasztják alá, hogy a fogvatartási körülmények a kibocsátó tagállamban sértik az érintett személynek az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében biztosított alapvető jogait és az e cikkben előírt alapvető jogelveket, vagy úgy kell-e értelmezni az említett rendelkezést, hogy a végrehajtó tagállam ilyen esetekben a fogvatartási körülmények biztosítása tekintetében nyújtott garanciától teheti függővé vagy köteles függővé tenni a kiadatás teljesíthetőségéről hozandó döntést? A végrehajtó tagállam meghatározathat-e vagy köteles-e meghatározni ezzel kapcsolatban konkrét minimumkövetelményeket a garantálandó fogvatartási körülmények tekintetében? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (1) 1. cikkének (3) bekezdését, hogy nem teljesíthető a büntetés-végrehajtás céljából történő kiadatás, ha nyomós támpontok támasztják alá, hogy a fogvatartási körülmények a kibocsátó tagállamban sértik az érintett személynek az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében biztosított alapvető jogait és az e cikkben előírt alapvető jogelveket, vagy úgy kell-e értelmezni az említett rendelkezést, hogy a végrehajtó tagállam ilyen esetekben a fogvatartási körülmények biztosítása tekintetében nyújtott garanciától teheti függővé vagy köteles függővé tenni a kiadatás teljesíthetőségéről hozandó döntést? A végrehajtó tagállam meghatározathat-e vagy köteles-e meghatározni ezzel kapcsolatban konkrét minimumkövetelményeket a garantálandó fogvatartási körülmények tekintetében?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat 5. cikkét és 6. cikkének (1) bekezdését, hogy arra is lehetősége van a kibocsátó igazságügyi hatóságnak, hogy garanciákat nyújtson a fogvatartási körülmények biztosítása tekintetében, vagy e tekintetben a kibocsátó tagállam nemzeti hatásköri rendjét kell követni? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat 5. cikkét és 6. cikkének (1) bekezdését, hogy arra is lehetősége van a kibocsátó igazságügyi hatóságnak, hogy garanciákat nyújtson a fogvatartási körülmények biztosítása tekintetében, vagy e tekintetben a kibocsátó tagállam nemzeti hatásköri rendjét kell követni?

---

(1)  HL L 190., 1. o.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/9

---

A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-125/12. sz., Viasat Broadcasting UK Ltd kontra Európai Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen a Viasat Broadcasting UK Ltd által 2015. december 8-án benyújtott fellebbezés

(C-660/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/09)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Viasat Broadcasting UK Ltd (képviselők: M. Honoré és S. Kalsmose-Hjelmborg advokater)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Dán Királyság, TV2/Danmark A/S

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a T-125/12. sz., Viasat Broadcasting UK Ltd kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet, és |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a T-125/12. sz., Viasat Broadcasting UK Ltd kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet, és

| — | semmisítse meg a Dánia által a TV2/Danmark javára végrehajtott intézkedésekről szóló, 2011. április 20-i 2011/839/EU bizottsági határozatot (1) (HL 2011. L 340., 1. o.), és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Dánia által a TV2/Danmark javára végrehajtott intézkedésekről szóló, 2011. április 20-i 2011/839/EU bizottsági határozatot (1) (HL 2011. L 340., 1. o.), és

| — | kötelezze az elsőfokú eljárás alperesét a Viasat részéről mind az elsőfokú eljárásban, mind pedig a Bíróság előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.
  másodlagosan, |
| --- | --- |

—

kötelezze az elsőfokú eljárás alperesét a Viasat részéről mind az elsőfokú eljárásban, mind pedig a Bíróság előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.

másodlagosan,

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és

| — | az ügyet utalja vissza a Törvényszék elé, és |
| --- | --- |

—

az ügyet utalja vissza a Törvényszék elé, és

| — | az elsőfokú eljárásban és a Bíróság előtti eljárásban felmerült költségekről jelenleg ne határozzon. |
| --- | --- |

—

az elsőfokú eljárásban és a Bíróság előtti eljárásban felmerült költségekről jelenleg ne határozzon.

Jogalapok és fontosabb érvek

Kérelmeinek alátámasztására a Viasat azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a Bizottság az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdése szerinti értékelése során nem volt köteles figyelembe venni azt a tényt, hogy az átláthatóság és a költséghatékonyság alapvető elveinek be nem tartásával nyújtottak támogatást a TV2-nek.

Közelebbről a Viasat azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, mivel (1) az M6-ítéletre és a vonatkozó ítélkezési gyakorlatra támaszkodva elutasította a Viasat keresetét, (2) megállapította, hogy a Viasat érvei „logikusan zsákutcába” vezetnek, (3) nem ismerte el a 2005. és a 2011. évi ÁGÉSZ-közlemény, valamint a 2009. évi műsorszolgáltatási közlemény jelentőségét, és (4) megállapította, hogy a 2001. évi műsorszolgáltatási közlemény megakadályozta azt, hogy a Bizottság a Viasat szerint az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdéséből eredő módszert alkalmazza.

---

(1)  A Dánia által a TV2/Danmark javára végrehajtott intézkedésekről (C 2/03) szóló, 2011. április 20-i bizottsági határozat (HL L 340., 1. o.).

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/10

---

2015. december 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság

(C-665/15. sz. ügy)

(2016/C 059/10)

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Guerra e Andrade és J. Hottiaux meghatalmazottak)

Alperes: Portugál Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Portugál Köztársaság – mivel nem csatlakozott a vezetői engedélyek európai uniós hálózatához – nem teljesítette a 2006/126/EK irányelv (1) 7. cikke (5) bekezdésének d) pontjából eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Portugál Köztársaság – mivel nem csatlakozott a vezetői engedélyek európai uniós hálózatához – nem teljesítette a 2006/126/EK irányelv (1) 7. cikke (5) bekezdésének d) pontjából eredő kötelezettségeit;

| — | a Portugál Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Portugál Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2006/126 irányelvből és az ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy a vezetői engedélyt kiállító tagállam feladata annak bizonyítása, hogy teljesülnek a vezetői engedély kiállításának minimumkövetelményei.

Kétségtelen, hogy, ha a portugál állam nem csatlakozott a vezetői engedélyek európai uniós hálózatához (RESPER), nem tudja bizonyítani, hogy teljesülnek a vezetői engedély kiállításának minimumkövetelményei. Különösen azt nem tudja bizonyítani, hogy a kérelmező már rendelkezik-e másik vezetői engedéllyel valamely más tagállamban.

Másfelől, mivel nem csatlakozott a RESPER-hez, a többi tagállam nem tudja bizonyítani, hogy Portugália tekintetében teljesülnek-e a vezetői engedély kiállításának minimumkövetelményei.

Hasonlóképpen, a többi tagállam semmiféle ellenőrzést nem végezhet Portugália tekintetében azokban az esetekben, amelyekben nyilvánvalóan nem teljesülnek a vezetői engedély kiállításának minimumkövetelményei.

Így tehát, mivel nem csatlakozott a RESPER-hez Portugália elferdíti a csatlakozás kötelezettségének és a 2006/126 irányelv célkitűzését, vagyis a közúti biztonság erősítését, megkönnyítve a személyek szabad mozgását.

Az irányelv 7. cikke (5) bekezdésének d) pontja egyértelműen úgy rendelkezik, hogy a tagállamok kötelesek használni a vezetői engedélyek európai uniós hálózatát, különösen az ellenőrzések elvégzése céljából, konkrétan pedig annak megakadályozása céljából, hogy valaki több, mint egy vezetői engedéllyel rendelkezzen.

Az irányelv 16. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak az irányelv 7. cikkének (5) bekezdését 2013. január 1-jétől kell alkalmazniuk.

---

(1)  A vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) (HL L 403., 18. o.).

---

Törvényszék

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/12

---

A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Orange Polska kontra Bizottság

(T-486/11. sz. ügy) (1)

((„Verseny - Erőfölénnyel való visszaélés - A lengyel távközlési piac - Az EUMSZ 102. cikk megsértését megállapító határozat - Az új gazdasági szereplők számára a széles sávú hálózathoz és a széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos nagykereskedelmi szolgáltatásokhoz való, díjazás ellenében történő hozzáférés engedélyezése tekintetében a hagyományos gazdasági szereplő által megszabott feltételek - A jogsértés megállapításához fűződő jogos érdek - Bírságok - Indokolási kötelezettség - A jogsértés súlya - Enyhítő körülmények - Arányosság - Korlátlan felülvizsgálat - A bírságok kiszámításáról szóló 2006. évi iránymutatás”))

(2016/C 059/11)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Orange Polska S.A., korábban: Telekomunikacja Polska S.A. (Varsó, Lengyelország) (képviselők kezdetben: M. Modzelewska de Raad, P. Paśnik, S. Hautbourg ügyvédek, A. Howard barrister és C. Vajda QC, később: M. Modzelewska de Raad, P. Paśnik, S. Hautbourg, A. Howard és D. Beard QC)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők kezdetben: B. Gencarelli, K. Mojzesowicz és G. Koleva, később: K. Mojzesowicz, G. Koleva és M. Malferrari, végül: G. Koleva, M. Malferrari, É. Gippini Fournier és J. Szczodrowski meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji (Varsó, Lengyelország) (képviselők kezdetben: P. Rosiak ügyvéd, később: K. Karasiewicz ügyvéd)

Az alperest támogató beavatkozó: European Competitive Telecommunications Association (képviselők kezdetben: P. Alexiadis és J. MacKenzie solicitors, később: J. MacKenzie solicitor)

Az ügy tárgya

Az egyrészről az EUMSZ 102. cikk szerinti eljárásról (COMP/39.525 – Telekomunikacja Polska ügy) 2011. június 22-i C (2011) 4378 végleges bizottsági határozat teljes vagy részleges megsemmisítése iránti kérelem, másrészről pedig a Bizottság által az e határozat 2. cikkében kiszabott bírság összegének csökkentése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az Orange Polska S. A. maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Orange Polska S. A. maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji és a European Competitive Telecommunications Association maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3)

A Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji és a European Competitive Telecommunications Association maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 340., 2011.11.19.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/13

---

A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – SNCF kontra Bizottság

(T-242/12. sz. ügy) (1)

((„Állami támogatások - A Franciaország által a Sernam SCS javára végrehajtott támogatások - Az SNCF által a Sernam részére biztosított szerkezetátalakítási támogatások és újratőkésítés, garanciák és adósságelengedés - A támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat - A támogatással való visszaélés - Visszatéríttetés - Gazdasági folytonosság - A magánbefektető kritériuma”))

(2016/C 059/12)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Société nationale des chemins de fer français (SNCF) (Párizs, Franciaország) (képviselők: P. Beurier, O. Billard és V. Landes ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: T. Maxian Rusche és B. Stromsky meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Francia Köztársaság (képviselők: kezdetben D. Colas és J. Gstalter, később D. Colas és J. Rossi, végül pedig D. Colas és J. Bousin meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Mory SA, felszámolás alatt (Pantin, Franciaország) és Mory Team, felszámolás alatt (Pantin) (képviselők: B. Vatier és F. Loubières ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az SA.12522. (C 37/08.) számú Állami támogatás – Franciaország – A „Sernam 2” ügyben hozott határozat végrehajtásáról szóló, 2012. március 9-i 2012/398/EU bizottsági határozat (HL L 195., 19. o.) megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a Société nationale des chemins de fer français (SNCF) keresetét elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a Société nationale des chemins de fer français (SNCF) keresetét elutasítja.

| 2) | Az SNCF a saját költségein kívül köteles viselni az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

Az SNCF a saját költségein kívül köteles viselni az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is.

| 3) | A Francia Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Francia Köztársaság maga viseli saját költségeit.

| 4) | A Mory és a Mory Team maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

4)

A Mory és a Mory Team maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 273., 2012.9.8.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/13

---

A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság

(T-275/13. sz. ügy) (1)

([„Nyelvhasználati szabályok - Tisztviselők felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga-kiírások - A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása - A versenyvizsgákon részt vevő pályázókkal való kapcsolattartás nyelve - 1. rendelet - A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikkének első bekezdése és 28. cikkének f) pontja - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - Arányosság”])

(2016/C 059/13)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott, segítői: P. Gentili és S. Fiorentino avvocati dello Stato)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall, B. Eggers és G. Gattinara meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Spanyol Királyság (képviselő: J. García-Valdecasas Dorrego abogado del Estado)

Az alperest támogató beavatkozó: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: T. Henze és B. Beutler meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A makroökonómia és a pénzügyi közgazdaságtan területén betöltetlen álláshelyek betöltése céljából tisztviselők két felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/249/13 nyíltversenyvizsga-felhívás (HL 2013 C 75 A., 1. o.) megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a makroökonómia és a pénzügyi közgazdaságtan területén betöltetlen álláshelyek betöltése céljából tisztviselők két felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/249/13 nyíltversenyvizsga-felhívást megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a makroökonómia és a pénzügyi közgazdaságtan területén betöltetlen álláshelyek betöltése céljából tisztviselők két felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/249/13 nyíltversenyvizsga-felhívást megsemmisíti.

| 2) | Az Európai Bizottság – saját költségein felül – viseli az Olasz Köztársaság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Bizottság – saját költségein felül – viseli az Olasz Köztársaság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Spanyol Királyság és a Németországi Szövetségi Köztársaság maguk viselik a beavatkozásukkal összefüggésben felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság és a Németországi Szövetségi Köztársaság maguk viselik a beavatkozásukkal összefüggésben felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 207., 2013.7.20.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/14

---

A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság

(T-295/13. sz. ügy) (1)

([„Nyelvhasználati szabályok - A tisztviselők felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga - kiírások helyesbítései - Új versenyvizsga-eljárások - A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása - 1. rendelet - A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikke és 28. cikkének f) pontja - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - Arányosság”])

(2016/C 059/14)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott, segítői: P. Gentili és S. Fiorentino avvocati dello Stato)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall, B. Eggers és G. Gattinara meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Spanyol Királyság (képviselő: J. García-Valdecasas Dorrego abogado del Estado)

Az ügy tárgya

Az európai közigazgatás, jog, gazdaság, ellenőrzés (audit), továbbá információs és kommunikációs technológiák szakterületeken tisztviselők felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/177/10 nyíltversenyvizsga-kiírás helyesbítésének (HL 2013. C 82A., 1. o.), valamint a könyvtár-/információtudomány, illetve az audiovizuális technológiák szakterületeken tisztviselők felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/178/10 és EPSO/AD/179/10 (HL 2013. C 82A., 6. o.) nyíltversenyvizsga-kiírások helyesbítésének megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az európai közigazgatás, jog, gazdaság, ellenőrzés (audit), továbbá információs és kommunikációs technológiák szakterületeken tisztviselők felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/177/10 nyíltversenyvizsga-kiírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2013. március 21-én közzétett helyesbítését, valamint a könyvtár-/információtudomány, illetve az audiovizuális technológiák szakterületeken tisztviselők felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/178/10 és EPSO/AD/179/10 nyíltversenyvizsga-kiírásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2013. március 21-én közzétett helyesbítését – a jelen ítélet 68–70. pontjában meghatározott jellegüknek és taralmuknak megfelelően – megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az európai közigazgatás, jog, gazdaság, ellenőrzés (audit), továbbá információs és kommunikációs technológiák szakterületeken tisztviselők felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/177/10 nyíltversenyvizsga-kiírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2013. március 21-én közzétett helyesbítését, valamint a könyvtár-/információtudomány, illetve az audiovizuális technológiák szakterületeken tisztviselők felvételi tartaléklistájának létrehozására irányuló EPSO/AD/178/10 és EPSO/AD/179/10 nyíltversenyvizsga-kiírásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2013. március 21-én közzétett helyesbítését – a jelen ítélet 68–70. pontjában meghatározott jellegüknek és taralmuknak megfelelően – megsemmisíti.

| 2) | Az Európai Bizottság – saját költségein felül – viseli az Olasz Köztársaság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Bizottság – saját költségein felül – viseli az Olasz Köztársaság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Spanyol Királyság maga viseli a beavatkozásával összefüggésben felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság maga viseli a beavatkozásával összefüggésben felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 207., 2013.7.20.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/15

---

A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olaszország kontra Bizottság

(T-510/13. sz. ügy) (1)

([„Nyelvhasználati szabályok - Fordítók felvételére szolgáló nyíltversenyvizsga-kiírások - A második nyelv három nyelv közül történő kiválasztása - A versenyvizsgákon részt vevő pályázókkal való kapcsolattartás nyelve - 1. rendelet - A személyzeti szabályzat 1d. cikkének (1) bekezdése, 27. cikke és 28. cikkének f) pontja - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - Arányosság”])

(2016/C 059/15)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott, segítői: P. Gentili és S. Fiorentino avvocati dello Stato)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall és G. Gattinara meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Spanyol Királyság (képviselő: J. García-Valdecasas Dorrego abogado del Estado)

Az alperest támogató beavatkozó: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: T. Henze és B. Beutler meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A dán nyelvű, angol nyelvű, francia nyelvű, olasz nyelvű, máltai nyelvű, holland nyelvű, illetve szlovén nyelvű fordítók felvételi tartaléklistájának összeállítására irányuló EPSO/AD/160/13, EPSO/AD/162/13, EPSO/AD/262/13, EPSO/AD/263/13, EPSO/AD/264/13, EPSO/AD/265/13 és EPSO/AD/266/13 nyílt versenyvizsga-felhívás (HL 2013. C 199A., 1. o.) megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a dán nyelvű, angol nyelvű, francia nyelvű, olasz nyelvű, máltai nyelvű, holland nyelvű, illetve szlovén nyelvű fordítók felvételi tartaléklistájának összeállítására irányuló EPSO/AD/160/13, EPSO/AD/162/13, EPSO/AD/262/13, EPSO/AD/263/13, EPSO/AD/264/13, EPSO/AD/265/13 és EPSO/AD/266/13 nyíltversenyvizsga-felhívást megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a dán nyelvű, angol nyelvű, francia nyelvű, olasz nyelvű, máltai nyelvű, holland nyelvű, illetve szlovén nyelvű fordítók felvételi tartaléklistájának összeállítására irányuló EPSO/AD/160/13, EPSO/AD/162/13, EPSO/AD/262/13, EPSO/AD/263/13, EPSO/AD/264/13, EPSO/AD/265/13 és EPSO/AD/266/13 nyíltversenyvizsga-felhívást megsemmisíti.

| 2) | Az Európai Bizottság – saját költségein felül – viseli az Olasz Köztársaság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Bizottság – saját költségein felül – viseli az Olasz Köztársaság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Spanyol Királyság és a Németországi Szövetségi Köztársaság maguk viselik a beavatkozásukkal összefüggésben felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság és a Németországi Szövetségi Köztársaság maguk viselik a beavatkozásukkal összefüggésben felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 336., 2013.11.16.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/16

---

A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Spanyolország kontra Bizottság

(T-515/13. és T-719/13. sz. egyesített ügyek) (1)

((„Állami támogatások - Hajógyártás - A hajók finanszírozására és vételére létrejött bizonyos megállapodásokra alkalmazandó adórendelkezések - A támogatást a közös piaccal részben összeegyeztethetetlennek nyilvánító és annak részleges visszatéríttetését elrendelő határozat - Megsemmisítés iránti kereset - Személyében való érintettség - Elfogadhatóság - Előny - Szelektív jelleg - A tagállamok közötti kereskedelem érintettsége - Versenytorzulás - Indokolási kötelezettség”))

(2016/C 059/16)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Spanyol Királyság (képviselők kezdetben: N. Díaz Abad, később: M. Sampol Pucurull, abogados del Estado) (T-515/13. sz. ügy); Lico Leasing, SA (Madrid, Spanyolország) és Pequeños y Medianos Astilleros Sociedad de Reconversión, SA (Madrid) (képviselők: M. Merola és A. Sánchez ügyvédek) (T-719/13. sz. ügy)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: V. Di Bucci, M. Afonso, É. Gippini Fournier és P. Němečková meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A Spanyolország által végrehajtott SA.21233 C/11. (korábbi NN/11., korábbi CP 137/06.) számú állami támogatási programról – A spanyol adólízingrendszerként is ismert, bizonyos pénzügyi lízingmegállapodásokra alkalmazandó adórendszerről szóló, 2013. július 17-i 2014/200/EU bizottsági határozat (HL 2014. L 114., 1. o.) megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti a Spanyolország által végrehajtott SA.21233 C/11. (korábbi NN/11., korábbi CP 137/06.) számú állami támogatási programról – A spanyol adólízingrendszerként is ismert, bizonyos pénzügyi lízingmegállapodásokra alkalmazandó adórendszerről szóló, 2013. július 17-i 2014/200/EU bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti a Spanyolország által végrehajtott SA.21233 C/11. (korábbi NN/11., korábbi CP 137/06.) számú állami támogatási programról – A spanyol adólízingrendszerként is ismert, bizonyos pénzügyi lízingmegállapodásokra alkalmazandó adórendszerről szóló, 2013. július 17-i 2014/200/EU bizottsági határozatot.

| 2) | Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit, valamint a Spanyol Királyság, a Lico Leasing, SA és a Pequeños y Medianos Astilleros Sociedad de Reconversión, SA részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit, valamint a Spanyol Királyság, a Lico Leasing, SA és a Pequeños y Medianos Astilleros Sociedad de Reconversión, SA részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 336., 2013.11.16.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/17

---

A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Bice International kontra OHIM – Bice (bice)

(T-624/14. sz. ügy) (1)

((„Közösségi védjegy - Törlési eljárás - bice közösségi szóvédjegy - 1926 BiCE RISTORANTE korábbi nemzeti ábrás védjegy - A korábbi védjegy tényleges használatának hiánya - A 207/2009 rendelet 57. cikkének (2) és (3) bekezdése”))

(2016/C 059/17)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Bice International Ltd (Dubai, Egyesült Arab Emirátusok) (képviselők: kezdetben N. Gibb, solicitor és D. McFarland, barrister, később D. McFarland)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: M. Fischer meghatalmazott)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Bice AG (Baar, Svájc) (képviselő: D. Pauli, ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az OHIM első tanácsának a Bice International Ltd és a Bice AG közötti törlési eljárással kapcsolatban 2014. május 23-án hozott határozata (R 1249/2013-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Bice International Ltd-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Bice International Ltd-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 351., 2014.10.6.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/17

---

A Törvényszék 2015. december 17-i ítélete – Olympus Medical Systems kontra OHIM (3D)

(T-79/15. sz. ügy) (1)

((„Közösségi védjegy - A 3D közösségi ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja”))

(2016/C 059/18)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Olympus Medical Systems Corp. (Tokio, Japán) (képviselők: A. Ebert-Weidenfeller és C. Opatz ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: K. Doherty és A. Folliard-Monguiral meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az OHIM második fellebbezési tanácsának a 3D ábrás megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2014. december 11-én hozott határozata (R 1708/2014-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az Olympus Medical Systems Corp.-et kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

Az Olympus Medical Systems Corp.-et kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 118., 2015.4.13.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/18

---

A Törvényszék 2015. december 8-i végzése – Olaszország kontra Bizottság

(T-673/14. sz. ügy) (1)

((„Megsemmisítés iránti kereset - Állami támogatások - Közlekedés - Az Airport handling SpA létrehozása - Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindítását elrendelő határozat - Keresettel meg nem támadható aktus - A kereset benyújtásának időpontjában teljes egészében végrehajtott támogatási intézkedések - Elfogadhatatlanság”))

(2016/C 059/19)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri meghatalmazott, segítője: S. Fiorentino és A. De Stefano avvocati dello Stato)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Conte és S. Noë meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti, az Airport Handling társaság létrehozására (SA.21420 (2014/C) (korábbi 2014/NN) (korábbi 2013/PN) számú állami támogatás) vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárást elrendelő, 2014. július 9-i C (2014) 4537 végleges bizottsági határozat megsemmisítése iránti kérelem

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | Az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

Az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 409., 2014.11.17.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/18

---

A Törvényszék 2015. december 10-i végzése – Cofely Solelec és társai kontra Parlament

(T-224/15. sz. ügy) (1)

((„Megsemmisítés iránti kereset - Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések - Közbeszerzési eljárás - Valamely ajánlattevő ajánlatának elutasítása - A megtámadott aktus visszavonása - Okafogyottság”))

(2016/C 059/20)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Cofely Solelec (Esch-sur-Alzette, Luxemburg), Mannelli & Associés SA (Bertrange, Luxemburg) és Cofely Fabricom (Brüsszel, Belgium) (képviselők kezdetben: V. Elvinger et S. Marx, később: S. Marx ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: L. Chrétien és M. Mraz meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A Parlament Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóságának a 103299. sz. 2015. április 27-i határozatának, amellyel az elutasították a felpereseknek az INLO-D-UPIL-T-14-AO4. sz., a luxembourgi (Luxemburg), Konrad Adenauer épület bővítésére és korszerűsítésére irányuló projektre vonatkozó közbeszerzési eljárás keretében „elektromosság – áramellátás” című 75. tételre vonatkozóan benyújtott ajánlatát, és a szóban forgó szerződést más ajánlattevőnek odaítélő határozatának megsemmisítése iránti kérelem

A végzés rendelkező része

| 1) | A jelen keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A jelen keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | Az Európai Parlament maga viseli saját költségeit, valamint a Cofely Solelec, a Mannelli & Associés SA és a Cofely Fabricom részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Parlament maga viseli saját költségeit, valamint a Cofely Solelec, a Mannelli & Associés SA és a Cofely Fabricom részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 205., 2015.6.22.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/19

---

A Törvényszék elnökének 2015. december 17-i végzése – Lysoform Dr. Hans Rosemann és társai kontra ECHA

(T-543/15. R. sz. ügy)

((„Ideiglenes intézkedés - REACH - Biocid termékek forgalmazása és felhasználása - Valamely társaságnak mint hatóanyag-forgalmazónak az 528/2012/EU rendelet 95. cikkének (1) bekezdésében előírt listára történő felvétele - Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem - A sürgősség hiánya”))

(2016/C 059/21)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH (Berlin, Németország), Ecolab Deutschland GmbH (Monheim am Rhein, Németország), Schülke & Mayr GmbH (Norderstedt, Németország), Diversey Europe Operations BV (Utrecht, Hollandia) (képviselők: K. Van Maldegem, M. Grunchard és P. Sellar ügyvédek)

Alperes: Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) (képviselők: C. Buchanan és W. Broere meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az O. társaságot mint hatóanyag-forgalmazót a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 167., 1. o.) 95. cikkének (1) bekezdésében előírt listára felvevő, 2015. június 17-i ECHA határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/20

---

A Törvényszék elnökének 2015. december 17-i végzése – Lysoform Dr. Hans Rosemann és társai kontra ECHA

(T-669/15. R. sz. ügy)

((„Ideiglenes intézkedés - REACH - Biocid termékek forgalmazása és felhasználása - Valamely társaságnak mint hatóanyag-forgalmazónak az 528/2012/EU rendelet 95. cikkének (1) bekezdésében előírt listára történő felvétele - Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem - A sürgősség hiánya”))

(2016/C 059/22)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH (Berlin, Németország), Ecolab Deutschland GmbH (Monheim am Rhein, Németország), Schülke & Mayr GmbH (Norderstedt, Németország), Diversey Europe Operations BV (Utrecht, Hollandia) (képviselők: K. Van Maldegem, M. Grunchard és P. Sellar ügyvédek)

Alperes: Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) (képviselők: C. Buchanan és W. Broere meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A B. társaságot mint hatóanyag-forgalmazót a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 167., 1. o.) 95. cikkének (1) bekezdésében előírt listára felvevő, 2015. június 17-i ECHA határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/20

---

2015. október 22-én benyújtott kereset – PAN Europe és társai kontra Bizottság

(T-600/15. sz. ügy)

(2016/C 059/23)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Brüsszel, Belgium), Bee Life European Beekeeping Coordination (Bee Life) (Louvain-la-Neuve, Belgium), Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) (Castel San Pietro Terme, Olaszország) (képviselők: B. Kloostra ügyvéd és A. van den Biesen ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az (EU) 2015/1295 bizottsági végrehajtási rendeletet; (1) és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2015/1295 bizottsági végrehajtási rendeletet; (1) és

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság az 1107/2009/EK rendelet (2) 4. és 6. cikkének, valamint az 1107/2009/EK rendelet I. és II. mellékletének megsértésével fogadta el a megtámadott rendeletet és hagyta jóvá a szulfoxaflór forgalomba hozatalát.






  — | A Bizottság megsértette az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkét és/vagy nem alkalmazta helyesen a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozóan az 1107/2009/EK rendeletben megállapított követelményeket; |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság az 1107/2009/EK rendelet (2) 4. és 6. cikkének, valamint az 1107/2009/EK rendelet I. és II. mellékletének megsértésével fogadta el a megtámadott rendeletet és hagyta jóvá a szulfoxaflór forgalomba hozatalát.

—

A Bizottság megsértette az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkét és/vagy nem alkalmazta helyesen a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozóan az 1107/2009/EK rendeletben megállapított követelményeket;

| — | a Bizottság továbbá megsértette az 1107/2009/EK rendeletnek a rendelet 6. cikkének f) pontjával összefüggésben értelmezett 4. cikkét, valamint a rendelet II. mellékletének 1.1. és 2.2. pontját és/vagy nem alkalmazta helyesen a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozóan az 1107/2009/EK rendeletben megállapított követelményeket; valamint |
| --- | --- |

—

a Bizottság továbbá megsértette az 1107/2009/EK rendeletnek a rendelet 6. cikkének f) pontjával összefüggésben értelmezett 4. cikkét, valamint a rendelet II. mellékletének 1.1. és 2.2. pontját és/vagy nem alkalmazta helyesen a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozóan az 1107/2009/EK rendeletben megállapított követelményeket; valamint

| — | a Bizottság megsértette az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkét és 6. cikkének i. pontját és/vagy nem alkalmazta helyesen a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozóan az 1107/2009/EK rendeletben megállapított követelményeket. |
| --- | --- |

—

a Bizottság megsértette az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkét és 6. cikkének i. pontját és/vagy nem alkalmazta helyesen a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozóan az 1107/2009/EK rendeletben megállapított követelményeket.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott rendelet sérti a méhészek Európai Unió Alapjogi Chartájának (3) 16. és 17. cikke szerinti, tulajdonhoz való jogát és a vállalkozás szabadságát. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott rendelet sérti a méhészek Európai Unió Alapjogi Chartájának (3) 16. és 17. cikke szerinti, tulajdonhoz való jogát és a vállalkozás szabadságát.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott rendelet elfogadásával a Bizottság megsértette a gondos ügyintézés elvét, a döntéshozatal konzisztenciáját, valamint a gondossági kötelezettséget. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott rendelet elfogadásával a Bizottság megsértette a gondos ügyintézés elvét, a döntéshozatal konzisztenciáját, valamint a gondossági kötelezettséget.

---

(1)  A szulfoxaflór hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2015. július 27-i (EU) 2015/1295 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 199., 8. o.).

(2)  A növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 309., 1. o.).

(3)  Az Európai Unió Alapjogi Chartája (HL 2000. C 326., 1. o.).

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/21

---

2015. november 10-én benyújtott kereset – Scandlines Danmark és Scandlines Deutschland kontra Bizottság

(T-630/15. sz. ügy)

(2016/C 059/24)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Scandlines Danmark ApS (København, Dánia), Scandlines Deutschland GmbH (Hamburg, Németország) (képviselő: L. Sandberg-Mørch ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | semmisítse meg a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekt finanszírozására vonatkozó SA.39078 (2014/N) (Dánia) számú állami támogatásról szóló, 2015. július 23-i bizottsági határozatot; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekt finanszírozására vonatkozó SA.39078 (2014/N) (Dánia) számú állami támogatásról szóló, 2015. július 23-i bizottsági határozatot; és

| — | a Bizottságot kötelezze a felperesek költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperesek költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az A/S Femern részére a dán szárazföldiszárazföldi vasúti összeköttetésekre nyújtott finanszírozás az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az A/S Femern részére a dán szárazföldiszárazföldi vasúti összeköttetésekre nyújtott finanszírozás az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az A/S Femern részére az állandó összeköttetés tekintetében nyújtott támogatási intézkedések az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetők a belső piaccal. A Bizottság annak megállapításával, hogy a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekt közös európai érdeket szolgál, a támogatás pedig szükséges és arányos volt, tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el. A Bizottság szintén tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése és a mérlegelési teszt, valamint az állami kezességvállalás bevonása kapcsán. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az A/S Femern részére az állandó összeköttetés tekintetében nyújtott támogatási intézkedések az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetők a belső piaccal. A Bizottság annak megállapításával, hogy a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekt közös európai érdeket szolgál, a támogatás pedig szükséges és arányos volt, tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el. A Bizottság szintén tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése és a mérlegelési teszt, valamint az állami kezességvállalás bevonása kapcsán.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó kötelezettségét. A felperesek arra hivatkoznak, hogy bizonyítékok vannak az előzetes vizsgálati eljárás időtartamára és körülményeire vonatkozó komoly nehézségek kapcsán. Ezenkívül a felperesek az A/S Femern részére a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekre nyújtott finanszírozás, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekthez kapcsolódó közös európai érdek, a támogatás szükségessége és arányossága, valamint a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése és a mérlegelési teszt tekintetében lefolytatott elégtelen és hiányos vizsgálatra hivatkoznak. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó kötelezettségét. A felperesek arra hivatkoznak, hogy bizonyítékok vannak az előzetes vizsgálati eljárás időtartamára és körülményeire vonatkozó komoly nehézségek kapcsán. Ezenkívül a felperesek az A/S Femern részére a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekre nyújtott finanszírozás, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekthez kapcsolódó közös európai érdek, a támogatás szükségessége és arányossága, valamint a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése és a mérlegelési teszt tekintetében lefolytatott elégtelen és hiányos vizsgálatra hivatkoznak.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette az őt terhelő indokolási kötelezettséget. A Bizottság nem szolgált indokolással a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekkel, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekthez kapcsolódó közös európai érdekkel, a támogatás szükségességével és arányosságával, valamint a verseny indokolatlan torzulásának megelőzésével és a mérlegelési teszttel összefüggésben. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette az őt terhelő indokolási kötelezettséget. A Bizottság nem szolgált indokolással a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekkel, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekthez kapcsolódó közös európai érdekkel, a támogatás szükségességével és arányosságával, valamint a verseny indokolatlan torzulásának megelőzésével és a mérlegelési teszttel összefüggésben.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/22

---

2015. november 11-én benyújtott kereset – Stena Line Scandinavia kontra Bizottság

(T-631/15. sz. ügy)

(2016/C 059/25)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Stena Line Scandinavia AB (Göteborg, Svédország) (képviselők: P. Alexiadis solicitor és L. Sandberg-Mørch ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | semmisítse meg a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekt finanszírozására vonatkozó SA.39078 (2014/N) (Dánia) számú állami támogatásról szóló, 2015. július 23-i bizottsági határozatot; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekt finanszírozására vonatkozó SA.39078 (2014/N) (Dánia) számú állami támogatásról szóló, 2015. július 23-i bizottsági határozatot; és

| — | a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az A/S Femern részére a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekre nyújtott finanszírozás az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az A/S Femern részére a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekre nyújtott finanszírozás az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az A/S Femern részére az állandó összeköttetés tekintetében nyújtott támogatási intézkedések az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetők a belső piaccal. A Bizottság annak megállapításával, hogy a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekt közös európai érdeket szolgál, a támogatás pedig szükséges és arányos volt, tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el. A Bizottság szintén tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése és a mérlegelési teszt, valamint az állami kezességvállalás bevonása kapcsán. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az A/S Femern részére az állandó összeköttetés tekintetében nyújtott támogatási intézkedések az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetők a belső piaccal. A Bizottság annak megállapításával, hogy a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekt közös európai érdeket szolgál, a támogatás pedig szükséges és arányos volt, tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el. A Bizottság szintén tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése és a mérlegelési teszt, valamint az állami kezességvállalás bevonása kapcsán.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó kötelezettségét. A felperes arra hivatkozik, hogy bizonyítékok vannak az előzetes vizsgálati eljárás időtartamára és körülményeire vonatkozó komoly nehézségek kapcsán. Ezenkívül a felperes az A/S Femern részére a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekre nyújtott finanszírozás, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekthez kapcsolódó közös európai érdek, a támogatás szükségessége és arányossága, valamint a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése és a mérlegelési teszt tekintetében lefolytatott elégtelen és hiányos vizsgálatra hivatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó kötelezettségét. A felperes arra hivatkozik, hogy bizonyítékok vannak az előzetes vizsgálati eljárás időtartamára és körülményeire vonatkozó komoly nehézségek kapcsán. Ezenkívül a felperes az A/S Femern részére a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekre nyújtott finanszírozás, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekthez kapcsolódó közös európai érdek, a támogatás szükségessége és arányossága, valamint a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése és a mérlegelési teszt tekintetében lefolytatott elégtelen és hiányos vizsgálatra hivatkozik.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette az őt terhelő indokolási kötelezettséget. A Bizottság nem szolgált indokolással a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekkel, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekthez kapcsolódó közös európai érdekkel, a támogatás szükségességével és arányosságával, valamint a verseny indokolatlan torzulásának megelőzésével és a mérlegelési teszttel összefüggésben. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette az őt terhelő indokolási kötelezettséget. A Bizottság nem szolgált indokolással a dán szárazföldi vasúti összeköttetésekkel, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetésre irányuló projekthez kapcsolódó közös európai érdekkel, a támogatás szükségességével és arányosságával, valamint a verseny indokolatlan torzulásának megelőzésével és a mérlegelési teszttel összefüggésben.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/23

---

2015. november 19-én benyújtott kereset – Guardian Europe kontra Európai Unió

(T-673/15. sz. ügy)

(2016/C 059/26)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Guardian Europe Sàrl (Bertrange, Luxemburg) (képviselők: F. Louis ügyvéd és C. O’Daly, Solicitor)

Alperes: az Európai Bizottság és az Európai Unió Bírósága által képviselt Európai Unió

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | (1) ítéljen meg a felperesnek kártérítést a következő károkért, amelyek azért következtek be, mert a Törvényszék elmulasztott ésszerű időn belül határozatot hozni: (a) garanciális költségek 936 000 euró összegben; (b) alternatív költségek/elmaradt haszon 1 671 000 euró összegben, valamint (c) nem vagyoni károk 14,8 millió euró összegben; |
| --- | --- |

—

(1) ítéljen meg a felperesnek kártérítést a következő károkért, amelyek azért következtek be, mert a Törvényszék elmulasztott ésszerű időn belül határozatot hozni: (a) garanciális költségek 936 000 euró összegben; (b) alternatív költségek/elmaradt haszon 1 671 000 euró összegben, valamint (c) nem vagyoni károk 14,8 millió euró összegben;

| — | (2) a fenti (1) pontban követelt összegek után, amennyiben releváns, ítéljen meg Európai Központi Bank által a releváns időszakban a fő refinanszírozási műveleteire vonatkozóan alkalmazottnak megfelelő, két százalékponttal növelt mértékű kamatot; |
| --- | --- |

—

(2) a fenti (1) pontban követelt összegek után, amennyiben releváns, ítéljen meg Európai Központi Bank által a releváns időszakban a fő refinanszírozási műveleteire vonatkozóan alkalmazottnak megfelelő, két százalékponttal növelt mértékű kamatot;

| — | (3) ítéljen meg a felperesnek kártérítést az egyenlő bánásmód elvének a Bizottság és a Törvényszék általi megsértése folytán a következő összegekben bekövetkező károkért: (a) garanciális költségek 1 547 000 euró összegben; (b) alternatív költségek/elmaradt haszon 9 292 000 euró összegben, valamint (c) nem vagyoni károk 14,8 millió euró összegben; |
| --- | --- |

—

(3) ítéljen meg a felperesnek kártérítést az egyenlő bánásmód elvének a Bizottság és a Törvényszék általi megsértése folytán a következő összegekben bekövetkező károkért: (a) garanciális költségek 1 547 000 euró összegben; (b) alternatív költségek/elmaradt haszon 9 292 000 euró összegben, valamint (c) nem vagyoni károk 14,8 millió euró összegben;

| — | (4) a fenti (3) pontban követelt összegek után, amennyiben releváns, ítéljen meg Európai Központi Bank által a releváns időszakban a fő refinanszírozási műveleteire vonatkozóan alkalmazottnak megfelelő, két százalékponttal növelt mértékű kamatot; valamint |
| --- | --- |

—

(4) a fenti (3) pontban követelt összegek után, amennyiben releváns, ítéljen meg Európai Központi Bank által a releváns időszakban a fő refinanszírozási műveleteire vonatkozóan alkalmazottnak megfelelő, két százalékponttal növelt mértékű kamatot; valamint

| — | (5) az alpereseket kötelezze a felperes részéről a keresetével összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

(5) az alpereseket kötelezze a felperes részéről a keresetével összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a felperes az EUMSZ 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk második bekezdése értelmében az Európai Unióval szemben kártérítésre jogosult annak következtében, hogy a Törvényszék megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. cikkének (1) bekezdése alapján ő megillető jogokat. Az ésszerű időn belüli határozathozatal elmulasztása 2010. február 12. és 2012. szeptember 27. között három típusú kárt okozott a felperesnek: (1) az azon bírság összegére vonatkozó bankgaranciához kapcsolódó megnövekedett költségek, amelyet a felperes a COMP/39165 – „síküveg”-ügyben 2007. november 28-án hozott C(2007)5791 végleges határozat elfogadását követően nem fizetett meg azonnal a Bizottságnak; (2) az abból eredő alternatív költségek, hogy a Bíróság 2014-ben hozott ítéletét követően a felperesnek késedelmesen visszafizetett bírságösszeg után járó alacsony mértékű kamat jóval alatta maradt annak a potenciális hozamnak, amelyet a felperes akkor érhetett volna el, ha e pénzösszeget ahelyett, hogy 2008-ban a Bizottságnak fizeti meg, a saját üzletébe fektette volna be; valamint (3) a felperessel szemben 2007 novemberében tévesen a legmagasabb bírságot kiszabó határozatból eredő nem vagyoni károk, amelyeket 2014 novemberében a Bíróság csak késedelmesen orvosolt, mivel a Törvényszék elmulasztott ésszerű időn belül határozatot hozni. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a felperes az EUMSZ 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk második bekezdése értelmében az Európai Unióval szemben kártérítésre jogosult annak következtében, hogy a Törvényszék megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. cikkének (1) bekezdése alapján ő megillető jogokat. Az ésszerű időn belüli határozathozatal elmulasztása 2010. február 12. és 2012. szeptember 27. között három típusú kárt okozott a felperesnek: (1) az azon bírság összegére vonatkozó bankgaranciához kapcsolódó megnövekedett költségek, amelyet a felperes a COMP/39165 – „síküveg”-ügyben 2007. november 28-án hozott C(2007)5791 végleges határozat elfogadását követően nem fizetett meg azonnal a Bizottságnak; (2) az abból eredő alternatív költségek, hogy a Bíróság 2014-ben hozott ítéletét követően a felperesnek késedelmesen visszafizetett bírságösszeg után járó alacsony mértékű kamat jóval alatta maradt annak a potenciális hozamnak, amelyet a felperes akkor érhetett volna el, ha e pénzösszeget ahelyett, hogy 2008-ban a Bizottságnak fizeti meg, a saját üzletébe fektette volna be; valamint (3) a felperessel szemben 2007 novemberében tévesen a legmagasabb bírságot kiszabó határozatból eredő nem vagyoni károk, amelyeket 2014 novemberében a Bíróság csak késedelmesen orvosolt, mivel a Törvényszék elmulasztott ésszerű időn belül határozatot hozni.

| 2. | Második jogalap: a felperes az EUMSZ 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk második bekezdése értelmében az Európai Unióval szemben kártérítésre jogosult, mivel mind az Európai Bizottság, mind pedig a Törvényszék nyilvánvalóan megsértette az egyenlő bánásmód elvét, és a felperessel szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmazott. A COMP/39165 – „síküveg”-ügyben 2007. november 28-án hozott C(2007)5791 végleges határozat a többi címzettjével szemben kiszabott bírságok kiszámítása során tévesen zárta ki a kötött eladásokat, és elmulasztotta orvosolni azt hátrányos megkülönböztetést, amely ennek következtében érte a felperest, amely nem integrált termelőként egyáltalán nem bonyolított kötött eladásokat. A Törvényszék azzal tetézte a Bizottság által elkövetett hibát, hogy helybenhagyta az e kötött eladásokat kizáró határozatot. E hibát csak a Bíróság orvosolta 2014 novemberében, amikor a határozat értelmében kiszabott bírságot 44,4 millió euróval csökkentette. E csökkentés azonban nem orvosolta a felperes 2007 novembere és 2014 novembere között keletkező kárát, amelyet az okozott, hogy tévesen olyan emelt összegű bírságot szabtak ki vele szemben, amely azt sugallta, mintha különleges felelősség terhelte volna őt a síküveg-kartellért, és amely további pénzügyi költségeket eredményezett. A Bizottság és a Törvényszék jogellenes aktusa az első jogalap keretében kifejtettekkel megegyező három típusú kárt okozta a felperesnek, viszont hosszabb időszakon keresztül, amely 2007 novemberétől 2014 novemberéig tartott. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a felperes az EUMSZ 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk második bekezdése értelmében az Európai Unióval szemben kártérítésre jogosult, mivel mind az Európai Bizottság, mind pedig a Törvényszék nyilvánvalóan megsértette az egyenlő bánásmód elvét, és a felperessel szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmazott. A COMP/39165 – „síküveg”-ügyben 2007. november 28-án hozott C(2007)5791 végleges határozat a többi címzettjével szemben kiszabott bírságok kiszámítása során tévesen zárta ki a kötött eladásokat, és elmulasztotta orvosolni azt hátrányos megkülönböztetést, amely ennek következtében érte a felperest, amely nem integrált termelőként egyáltalán nem bonyolított kötött eladásokat. A Törvényszék azzal tetézte a Bizottság által elkövetett hibát, hogy helybenhagyta az e kötött eladásokat kizáró határozatot. E hibát csak a Bíróság orvosolta 2014 novemberében, amikor a határozat értelmében kiszabott bírságot 44,4 millió euróval csökkentette. E csökkentés azonban nem orvosolta a felperes 2007 novembere és 2014 novembere között keletkező kárát, amelyet az okozott, hogy tévesen olyan emelt összegű bírságot szabtak ki vele szemben, amely azt sugallta, mintha különleges felelősség terhelte volna őt a síküveg-kartellért, és amely további pénzügyi költségeket eredményezett. A Bizottság és a Törvényszék jogellenes aktusa az első jogalap keretében kifejtettekkel megegyező három típusú kárt okozta a felperesnek, viszont hosszabb időszakon keresztül, amely 2007 novemberétől 2014 novemberéig tartott.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/24

---

A Közszolgálati Törvényszék F-21/15. sz., Wanègue kontra Régiók Bizottsága ügyben 2015. szeptember 15-én hozott végzése ellen Patrick Wanègue által 2015. november 26-án benyújtott fellebbezés

(T-682/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/27)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Patrick Wanègue (Dilbeek, Belgium) (képviselő: M.-A. Lucas ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Unió Régiók Bizottsága

Kérelmek

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az F-21/15. sz. ügyben 2015. szeptember 15-én hozott végzést, amelyben a Közszolgálati Törvényszék (második tanács) részben mint jogilag nyilvánvalóan megalapozatlant, részben mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasította a felperes által a Régiók Bizottságával szemben 2015. február 5-én benyújtott keresetet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az F-21/15. sz. ügyben 2015. szeptember 15-én hozott végzést, amelyben a Közszolgálati Törvényszék (második tanács) részben mint jogilag nyilvánvalóan megalapozatlant, részben mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasította a felperes által a Régiók Bizottságával szemben 2015. február 5-én benyújtott keresetet;

| — | határozzon a keresetről és adjon helyt a felperes keresetében foglalt kérelmeknek, |
| --- | --- |

—

határozzon a keresetről és adjon helyt a felperes keresetében foglalt kérelmeknek,

| — | a Régiók Bizottságát kötelezze a két eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságát kötelezze a két eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata 51. cikke 1. § -ának és 53. cikke 1. § -ának, valamint a felek eljárás során való egyenlősége elvének megsértésére alapított jogalap, mivel az ellenkérelem benyújtására biztosított kéthónapos határidőt – amely a távolságra tekintettel járó tíznapos határidővel meghosszabbodik – a keresetlevél kijavításának, nem pedig a keresetlevél kézbesítésétől számították, így a Régiók Bizottsága ellenkérelmét az eljárás aktájába helyezték, noha határidőn túl érkezett; a Közszolgálati Törvényszék ezen ellenkérelem és az eljárási szabályzat 81. cikke alapján utasította el végzéssel a keresetet; és a felperest megfosztották azon lehetőségtől, hogy az eljárási szabályzat 121. cikke alapján mulasztási ítélet meghozatalát kérje. |
| --- | --- |

1.

Az első, a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata 51. cikke 1. § -ának és 53. cikke 1. § -ának, valamint a felek eljárás során való egyenlősége elvének megsértésére alapított jogalap, mivel az ellenkérelem benyújtására biztosított kéthónapos határidőt – amely a távolságra tekintettel járó tíznapos határidővel meghosszabbodik – a keresetlevél kijavításának, nem pedig a keresetlevél kézbesítésétől számították, így a Régiók Bizottsága ellenkérelmét az eljárás aktájába helyezték, noha határidőn túl érkezett; a Közszolgálati Törvényszék ezen ellenkérelem és az eljárási szabályzat 81. cikke alapján utasította el végzéssel a keresetet; és a felperest megfosztották azon lehetőségtől, hogy az eljárási szabályzat 121. cikke alapján mulasztási ítélet meghozatalát kérje.

| 2. | A második jogalap a következőkön alapul: az indokolási kötelezettség és azon elv megsértése, hogy az európai uniós jog rendelkezéseit az összefüggéseit figyelembe véve kell értelmezni, mivel a Közszolgálati Törvényszék a végzése 64–70. pontjában az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 56. cikkét úgy értelmezte, hogy nem vette figyelembe sem az 55. cikkét, sem a Régiók Bizottságának e rendelkezés alapján meghozott határozatait, és nem válaszolt azon érvekre, amelyeket a felperes e rendelkezésekre alapított; valamint téves jogalkalmazás annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék az előzőekre tekintettel megsértette a személyzeti szabályzat 55. és 56. cikke, VI. melléklete 3. cikkének, valamint az egyes, rendszeres túlmunkára kötelezett, C és D besorolási osztályba tartozó tisztviselők által végzett túlmunkáért járó átalányjuttatás megítélésének szabályairól szóló 048/03. sz. határozat (a továbbiakban: 48/03. sz. határozat) 2. és 4. cikkét terjedelmét és célját. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a következőkön alapul: az indokolási kötelezettség és azon elv megsértése, hogy az európai uniós jog rendelkezéseit az összefüggéseit figyelembe véve kell értelmezni, mivel a Közszolgálati Törvényszék a végzése 64–70. pontjában az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 56. cikkét úgy értelmezte, hogy nem vette figyelembe sem az 55. cikkét, sem a Régiók Bizottságának e rendelkezés alapján meghozott határozatait, és nem válaszolt azon érvekre, amelyeket a felperes e rendelkezésekre alapított; valamint téves jogalkalmazás annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék az előzőekre tekintettel megsértette a személyzeti szabályzat 55. és 56. cikke, VI. melléklete 3. cikkének, valamint az egyes, rendszeres túlmunkára kötelezett, C és D besorolási osztályba tartozó tisztviselők által végzett túlmunkáért járó átalányjuttatás megítélésének szabályairól szóló 048/03. sz. határozat (a továbbiakban: 48/03. sz. határozat) 2. és 4. cikkét terjedelmét és célját.

| 3. | A harmadik jogalap a következőkön alapul: a személyzeti szabályzati rendelkezések Európai Alapjogi Chartának megfelelő értelmezésére és a Charta 31. cikkének a 48/03. sz. határozatnak megfelelő értelmezésére vonatkozó elv megsértése; az ítéletek indokolására vonatkozó kötelezettség és az eljárási iratok hitelességének megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék a végzése 71–74. pontjában nem vette figyelembe a 48/03. határozat 6. cikkét a Charta 31. cikke (2) bekezdésének értelmezésekor, nem válaszolt jogilag megkövetelt módon a felperes e rendelkezésekre alapított érvelésére, és tévesen ítélte meg a kereset tárgyát és indokát. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a következőkön alapul: a személyzeti szabályzati rendelkezések Európai Alapjogi Chartának megfelelő értelmezésére és a Charta 31. cikkének a 48/03. sz. határozatnak megfelelő értelmezésére vonatkozó elv megsértése; az ítéletek indokolására vonatkozó kötelezettség és az eljárási iratok hitelességének megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék a végzése 71–74. pontjában nem vette figyelembe a 48/03. határozat 6. cikkét a Charta 31. cikke (2) bekezdésének értelmezésekor, nem válaszolt jogilag megkövetelt módon a felperes e rendelkezésekre alapított érvelésére, és tévesen ítélte meg a kereset tárgyát és indokát.

| 4. | A negyedik jogalap a következőkön alapul: az eljárási iratok hitelességének és azon elv megsértése, amely szerint a keresetet a megtámadott aktus elfogadásának idején fennálló körülmények alapján kell elbírálni, mivel a Közszolgálati Törvényszék a végzése 77. pontjában megállapította, hogy a felperes az egyenlő bánásmód elvével kapcsolatos érvelését a vitatott határozat következményeire alapította, és azt mindenesetre e következmények alapján elutasította; valamint az indokolási kötelezettség megsértése; továbbá azon elv megsértése, hogy a személyzeti szabályzati rendelkezéseket az egyenlőség elvének megfelelően kell értelmezni; és az egyenlőség elvének megsértése, annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék a végzése 77. és 78–80. pontjában nem válaszolt a jogilag megkövetelt módon a felperes érvelésére. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a következőkön alapul: az eljárási iratok hitelességének és azon elv megsértése, amely szerint a keresetet a megtámadott aktus elfogadásának idején fennálló körülmények alapján kell elbírálni, mivel a Közszolgálati Törvényszék a végzése 77. pontjában megállapította, hogy a felperes az egyenlő bánásmód elvével kapcsolatos érvelését a vitatott határozat következményeire alapította, és azt mindenesetre e következmények alapján elutasította; valamint az indokolási kötelezettség megsértése; továbbá azon elv megsértése, hogy a személyzeti szabályzati rendelkezéseket az egyenlőség elvének megfelelően kell értelmezni; és az egyenlőség elvének megsértése, annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék a végzése 77. és 78–80. pontjában nem válaszolt a jogilag megkövetelt módon a felperes érvelésére.

| 5. | Az ötödik jogalap a következőkön alapul: egyrészt az eljárási iratok hitelességének és a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata 50. cikke 1. § -a e) pontjának megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék a végzése 82. pontjában megállapította, hogy a felperes által hivatkozott jogellenességi kifogást nem támasztotta alá semmilyen, e rendelkezésben megkövetelt érvelés, és így az nyilvánvalóan elfogadhatatlan, másrészt ebből következően az első fokon hozott végzés 54–57. pontjának jogellenessége. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a következőkön alapul: egyrészt az eljárási iratok hitelességének és a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata 50. cikke 1. § -a e) pontjának megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék a végzése 82. pontjában megállapította, hogy a felperes által hivatkozott jogellenességi kifogást nem támasztotta alá semmilyen, e rendelkezésben megkövetelt érvelés, és így az nyilvánvalóan elfogadhatatlan, másrészt ebből következően az első fokon hozott végzés 54–57. pontjának jogellenessége.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/26

---

A Közszolgálati Törvényszék F-92/14. sz., Weissenfels kontra Parlament ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete ellen Roderich Weissenfels által 2015. november 27-én benyújtott fellebbezés

(T-684/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/28)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Roderich Weissenfels (székhelye: Freiburg, Németország), (képviselő: G. Maximini Rechtsanwalt)

A másik fél az eljárásban: Európai Parlament

Kérelmek

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az ítéletet;

| — | adjon helyt az első fokon előterjesztett kereseti kérelmeknek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt az első fokon előterjesztett kereseti kérelmeknek;

| — | a Parlamentet kötelezze nem vagyoni kártérítés megfizetésére, valamint mindkét fokon az eljárási költségek megfizetésére, ideértve a pert megelőző eljárás költségeit, valamint a fellebbező összes szükséges ráfordítását és kiadását. |
| --- | --- |

—

a Parlamentet kötelezze nem vagyoni kártérítés megfizetésére, valamint mindkét fokon az eljárási költségek megfizetésére, ideértve a pert megelőző eljárás költségeit, valamint a fellebbező összes szükséges ráfordítását és kiadását.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésével a fellebbező a Közszolgálati Törvényszék 2015. szeptember 24-i Weissenfels kontra Parlament ítélet (F-92/14, EBHT-KSZ, EU:F:2015:110) hatályon kívül helyezését kéri.

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a pártatlanság elvének megsértése (az Európai Unió alapjogi chartájának 47. cikke)
  A fellebbező szerint mind a fellebbezés tárgyát képező eljáráshoz vezető bírósági eljárás során, mind magában az ítéletben többször megsértették a pártatlanság elvét. A pártatlanság elvének megsértése mind a járulékos eljárásokban, mind a határozathozatal során elkövetett jogsértések alapján nyilvánvaló. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a pártatlanság elvének megsértése (az Európai Unió alapjogi chartájának 47. cikke)

A fellebbező szerint mind a fellebbezés tárgyát képező eljáráshoz vezető bírósági eljárás során, mind magában az ítéletben többször megsértették a pártatlanság elvét. A pártatlanság elvének megsértése mind a járulékos eljárásokban, mind a határozathozatal során elkövetett jogsértések alapján nyilvánvaló.

| 2. | Második jogalap: az igazságszolgáltatás megtagadása, bizonyos logikai szabályok megsértése és a tények elferdítése a bűncselekmény elkövetése megvizsgálásának megtagadása során. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: az igazságszolgáltatás megtagadása, bizonyos logikai szabályok megsértése és a tények elferdítése a bűncselekmény elkövetése megvizsgálásának megtagadása során.

| 3. | Harmadik jogalap: bizonyos logikai szabályok megsértése, a tények elferdítése és nyilvánvaló értékelési hiba elkövetése a 2002. április 10-i e-mail rágalmazó állításaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: bizonyos logikai szabályok megsértése, a tények elferdítése és nyilvánvaló értékelési hiba elkövetése a 2002. április 10-i e-mail rágalmazó állításaival kapcsolatban.

| 4. | Negyedik jogalap: a tények és a jogvita tárgyának elferdítése, bizonyos logikai szabályok megsértése, a jogszabályok figyelmen kívül hagyása és a felperes személyes adataival kapcsolatos jogsértés. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: a tények és a jogvita tárgyának elferdítése, bizonyos logikai szabályok megsértése, a jogszabályok figyelmen kívül hagyása és a felperes személyes adataival kapcsolatos jogsértés.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/27

---

A Közszolgálati Törvényszék F-688/15. sz., Schönberger kontra Számvevőszék ügyben 2015. szeptember 30-án hozott ítélete ellen Peter Schönberger által 2015. november 28-án benyújtott fellebbezés

(T-688/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/29)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Peter Schönberger (lakóhelye: Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: O. Mader ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Számvevőszéke

Kérelmek

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül megtámadott határozatot;

| — | adjon helyt az elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelmeknek. |
| --- | --- |

—

adjon helyt az elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelmeknek.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a jelen fellebbezésével a 2015. szeptember 30-i Schönberger kontra Számvevőszék végzés (F-14/12 RENV, EBHT-KSZ, EU:F:2015:112) hatályon kívül helyezését kéri.

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első fellebbezési jogalap: a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata 81. cikkének helytelen alkalmazása
  A fellebbező arra hivatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék jogellenesen alkalmazta az eljárási szabályzatának 81. cikkét, és ezáltal megsértette a meghallgatáshoz- és a tisztességes eljáráshoz való jogát. |
| --- | --- |

1.

Első fellebbezési jogalap: a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata 81. cikkének helytelen alkalmazása

A fellebbező arra hivatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék jogellenesen alkalmazta az eljárási szabályzatának 81. cikkét, és ezáltal megsértette a meghallgatáshoz- és a tisztességes eljáráshoz való jogát.

| 2. | Második fellebbezési jogalap: az indokolás megváltoztatása az elkésetten előterjesztett érvek figyelembevétele útján
  A fellebbező álláspontja szerint a Közszolgálati Törvényszék jogellenesen változtatta meg az indokolást, mivel az alperes által elkésetten előterjesztett érveket vett alapul. |
| --- | --- |

2.

Második fellebbezési jogalap: az indokolás megváltoztatása az elkésetten előterjesztett érvek figyelembevétele útján

A fellebbező álláspontja szerint a Közszolgálati Törvényszék jogellenesen változtatta meg az indokolást, mivel az alperes által elkésetten előterjesztett érveket vett alapul.

| 3. | Harmadik fellebbezési jogalap: a tények elferdítése
  A fellebbező álláspontja szerint a Közszolgálati Törvényszék elferdítette a Számvevőszék által kifejtett álláspontot, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék a megtámadott végzésben kijelentette, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint a fellebbező és a többi előléptetésre jogosult tisztviselő érdemeinek összehasonlítása nem a fellebbező előléptetését eredményezte volna, jóllehet a Számvevőszék pusztán azt jelentette ki, hogy a fellebbezőt nem léptetnék elő automatikusan, ha nagyobb számú álláshely állna rendelkezésre. |
| --- | --- |

3.

Harmadik fellebbezési jogalap: a tények elferdítése

A fellebbező álláspontja szerint a Közszolgálati Törvényszék elferdítette a Számvevőszék által kifejtett álláspontot, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék a megtámadott végzésben kijelentette, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint a fellebbező és a többi előléptetésre jogosult tisztviselő érdemeinek összehasonlítása nem a fellebbező előléptetését eredményezte volna, jóllehet a Számvevőszék pusztán azt jelentette ki, hogy a fellebbezőt nem léptetnék elő automatikusan, ha nagyobb számú álláshely állna rendelkezésre.

| 4. | Negyedik fellebbezési jogalap: előléptetési kritérium helytelen alkalmazása
  A fellebbező előterjeszti továbbá, hogy a Közszolgálati Törvényszék az érdemeinek értékelése során jogellenesen alkalmazott a Számvevőszék kritériumait meghaladó, szükségtelenül szigorú előléptetési kritériumot, amely megköveteli annak bizonyítását, hogy a fellebbező egyike volt a legnagyobb érdemekkel rendelkező 53 előléptetésre jogosult tisztviselőnek. |
| --- | --- |

4.

Negyedik fellebbezési jogalap: előléptetési kritérium helytelen alkalmazása

A fellebbező előterjeszti továbbá, hogy a Közszolgálati Törvényszék az érdemeinek értékelése során jogellenesen alkalmazott a Számvevőszék kritériumait meghaladó, szükségtelenül szigorú előléptetési kritériumot, amely megköveteli annak bizonyítását, hogy a fellebbező egyike volt a legnagyobb érdemekkel rendelkező 53 előléptetésre jogosult tisztviselőnek.

| 5. | Ötödik fellebbezési jogalap: a viselt felelősség mértékére vonatkozó helytelen összehasonlító értékelés
  A fellebbező előterjeszti továbbá, hogy nincs ténybeli megalapozottsága az általa viselt felelősség mértékére vonatkozó Közszolgálati Törvényszék általi értékelésnek, és az tévesen feltételezi, hogy az egységvezetők automatikusan előnyt élveznek. |
| --- | --- |

5.

Ötödik fellebbezési jogalap: a viselt felelősség mértékére vonatkozó helytelen összehasonlító értékelés

A fellebbező előterjeszti továbbá, hogy nincs ténybeli megalapozottsága az általa viselt felelősség mértékére vonatkozó Közszolgálati Törvényszék általi értékelésnek, és az tévesen feltételezi, hogy az egységvezetők automatikusan előnyt élveznek.

| 6. | Hatodik fellebbezési jogalap: az alkalmazandó előléptetési arányszám téves értékelése
  A fellebbező ebben a tekintetben azt terjeszti elő, hogy az alkalmazandó előléptetési arányszám kérdése a jogvita lényegét érinti. Ennélfogva ezzel a kérdéssel nem a megengedhetőség vizsgálata keretében kellett volna foglalkozni. |
| --- | --- |

6.

Hatodik fellebbezési jogalap: az alkalmazandó előléptetési arányszám téves értékelése

A fellebbező ebben a tekintetben azt terjeszti elő, hogy az alkalmazandó előléptetési arányszám kérdése a jogvita lényegét érinti. Ennélfogva ezzel a kérdéssel nem a megengedhetőség vizsgálata keretében kellett volna foglalkozni.

| 7. | Hetedik fellebbezési jogalap: az egyenlő bánásmód elvének téves alkalmazása
  A fellebbező végül arra hivatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék helytelenül, és nem az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően alkalmazta az egyenlő bánásmód elvét, mivel figyelmen kívül hagyta, hogy ezt az alapelvet sérti, ha az intézmények a mérlegelési mozgásterükön túllépve, önkényesen és megkülönböztetően eljárva, az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának rendelkezéseit sértő intézkedéseket fogadnak el. |
| --- | --- |

7.

Hetedik fellebbezési jogalap: az egyenlő bánásmód elvének téves alkalmazása

A fellebbező végül arra hivatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék helytelenül, és nem az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően alkalmazta az egyenlő bánásmód elvét, mivel figyelmen kívül hagyta, hogy ezt az alapelvet sérti, ha az intézmények a mérlegelési mozgásterükön túllépve, önkényesen és megkülönböztetően eljárva, az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának rendelkezéseit sértő intézkedéseket fogadnak el.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/28

---

2015. november 25-én benyújtott kereset – HTTS kontra Tanács

(T-692/15. sz. ügy)

(2016/C 059/30)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH (Hamburg, Németország) (képviselők: M. Schlingmann és M. Bever Rechtsanwälte)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát a felperest abból eredően ért 2 516 221,50 euró összegű vagyoni és nem vagyoni kár felperes részére történő megfizetésére, hogy felvették a személyek, szervezetek és szervek 423/2007/EK rendelet V. mellékletében és a 961/2010/EU rendelet VIII. mellékletében szereplő listájára; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát a felperest abból eredően ért 2 516 221,50 euró összegű vagyoni és nem vagyoni kár felperes részére történő megfizetésére, hogy felvették a személyek, szervezetek és szervek 423/2007/EK rendelet V. mellékletében és a 961/2010/EU rendelet VIII. mellékletében szereplő listájára;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletekre megállapított kamatláb 2 százalékponttal növelt mértékének megfelelő késedelmi kamat megfizetésére 2015. október 17-től a fent nevezett összeg maradéktalan megfizetésének napjáig; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletekre megállapított kamatláb 2 százalékponttal növelt mértékének megfelelő késedelmi kamat megfizetésére 2015. október 17-től a fent nevezett összeg maradéktalan megfizetésének napjáig;

| — | a Tanácsot kötelezze az eljárási költségek, különösen a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze az eljárási költségek, különösen a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amelyben az egyéni érdekek védelmét szolgáló és mérlegelési mozgásteret nem engedő jogi előírások Tanács általi megsértését kifogásolja, mivel a Tanács jogellenesen vette fel a felperest azon személyek, szervezetek és szervek listájára, amelyek minden pénzeszközét és a gazdasági erőforrását befagyasztották.

A felperest vagyoni és nem vagyoni károk érték, amelyek közvetlenül a Tanács által vele szemben jogellenesen elfogadott korlátozó intézkedésekből erednek.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/28

---

A Közszolgálati Törvényszék F-83/14. sz., Silvan kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 22-én hozott ítélete ellen Juha Tapio Silvan által 2015. december 2-án benyújtott fellebbezés

(T-698/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/31)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Juha Tapio Silvan (Brüsszel, Belgium) (képviselők: N. de Montigny és J.-N. Louis ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

Kérelmek

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a következőképpen határozzon:






  — | helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék (második tanács) F-83/14. sz.,Tapio Silvan kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 22-én hozott ítéletét; |
| --- | --- | --- |

—

a következőképpen határozzon:

—

helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék (második tanács) F-83/14. sz.,Tapio Silvan kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 22-én hozott ítéletét;

| — | valamint újabb rendelkezések meghozatala keretében






  — | a következőképpen határozzon:






  — | semmisítse meg a felperes előléptetését mellőző határozatot; |
| --- | --- | --- | --- |

—

valamint újabb rendelkezések meghozatala keretében

—

a következőképpen határozzon:

—

semmisítse meg a felperes előléptetését mellőző határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze mindkét eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze mindkét eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a hivatkozott jogalapok elfogadhatóságára alapított jogalap, amely két részből áll:






  — | Az első rész az eljárási szabályok megsértésén és a Közszolgálati Törvényszék azon téves jogalkalmazásán alapul, hogy az érdemeknek a kinevezésre jogosult hatóság általi összehasonlító vizsgálatát elfogadhatatlannak nyilvánította; |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a hivatkozott jogalapok elfogadhatóságára alapított jogalap, amely két részből áll:

—

Az első rész az eljárási szabályok megsértésén és a Közszolgálati Törvényszék azon téves jogalkalmazásán alapul, hogy az érdemeknek a kinevezésre jogosult hatóság általi összehasonlító vizsgálatát elfogadhatatlannak nyilvánította;

| — | A második rész a Közszolgálati Törvényszék azon téves jogalkalmazásán alapul, hogy nem mérlegelte a felperes által bemutatott, a kinevezésre jogosult hatóság összehasonlító vizsgálatának az előléptetési eljárás összes szakaszában fennálló hiányára vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

—

A második rész a Közszolgálati Törvényszék azon téves jogalkalmazásán alapul, hogy nem mérlegelte a felperes által bemutatott, a kinevezésre jogosult hatóság összehasonlító vizsgálatának az előléptetési eljárás összes szakaszában fennálló hiányára vonatkozó bizonyítékokat.

| 2. | A második, az 54. cikk megsértésére és az érdemek összehasonlító vizsgálatának hiányára alapított jogalap két részből áll:






  — | Az első rész egyrészt a Közszolgálati Törvényszéknek a bemutatott iratok vizsgálata keretében jelentkező téves jogalkalmazásán, a felek által bemutatott bizonyítékok elferdítésén, a hatékony bírósági felülvizsgálat hiányán, valamint az indokolás hiányán, másrészt értékelési hibán, az indokolás hiányán, a hatékony bírósági felülvizsgálat hiányán, valamint a bizonyítékok elferdítésén alapul; |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az 54. cikk megsértésére és az érdemek összehasonlító vizsgálatának hiányára alapított jogalap két részből áll:

—

Az első rész egyrészt a Közszolgálati Törvényszéknek a bemutatott iratok vizsgálata keretében jelentkező téves jogalkalmazásán, a felek által bemutatott bizonyítékok elferdítésén, a hatékony bírósági felülvizsgálat hiányán, valamint az indokolás hiányán, másrészt értékelési hibán, az indokolás hiányán, a hatékony bírósági felülvizsgálat hiányán, valamint a bizonyítékok elferdítésén alapul;

| — | A második rész egyrészt a felperes által megfogalmazott jogalapok értékelésével kapcsolatos téves jogértelmezésen alapul, mivel a Közszolgálati Törvényszék azt állapította meg, hogy az alperes nem emelt jogellenességi kifogást az Európai Bizottság által 2011. november 14-én elfogadott, a személyzeti szabályzat 45. cikkének C(2011) 8190 általános végrehajtási rendelkezéseivel szemben, mivel a Közszolgálati Törvényszék szerint az előléptetési vegyes bizottság előtti szakaszban semmilyen összehasonlító vizsgálatot nem kell lefolytatni, másrészt értékelési hibán és a bemutatott bizonyítékok elferdítésén alapul. |
| --- | --- |

—

A második rész egyrészt a felperes által megfogalmazott jogalapok értékelésével kapcsolatos téves jogértelmezésen alapul, mivel a Közszolgálati Törvényszék azt állapította meg, hogy az alperes nem emelt jogellenességi kifogást az Európai Bizottság által 2011. november 14-én elfogadott, a személyzeti szabályzat 45. cikkének C(2011) 8190 általános végrehajtási rendelkezéseivel szemben, mivel a Közszolgálati Törvényszék szerint az előléptetési vegyes bizottság előtti szakaszban semmilyen összehasonlító vizsgálatot nem kell lefolytatni, másrészt értékelési hibán és a bemutatott bizonyítékok elferdítésén alapul.

| 3. | A harmadik, az érdemek vizsgálatával kapcsolatos értékelési hibára alapított jogalap két részből áll:






  — | Az első rész a Közszolgálati Törvényszék bizonyítási teherrel kapcsolatos téves jogértelmezésén alapul; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az érdemek vizsgálatával kapcsolatos értékelési hibára alapított jogalap két részből áll:

—

Az első rész a Közszolgálati Törvényszék bizonyítási teherrel kapcsolatos téves jogértelmezésén alapul;

| — | A második rész értékelési hibán és a bemutatott bizonyítékok elferdítésén alapul. |
| --- | --- |

—

A második rész értékelési hibán és a bemutatott bizonyítékok elferdítésén alapul.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/30

---

2015. december 2-án benyújtott kereset – Syriatel Mobile Telecom kontra Tanács

(T-705/15. sz. ügy)

(2016/C 059/32)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Syriatel Mobile Telecom (Joint Stock Company) (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg; |
| --- | --- |

—

következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg;

| — | másodlagosan rendelje el szakértő kirendelését a felperest ért kár mértékének meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

—

másodlagosan rendelje el szakértő kirendelését a felperest ért kár mértékének meghatározása érdekében;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely egyrészt a jóhírnevének megsértésével okozott nem vagyoni káron, másrészt pedig a szerződéses kapcsolatainak megszakadásával, valamint az eszközök és a jövedelmek elvesztésével okozott vagyoni káron alapul, amely károk a felperest az Európai Unió Tanácsa által hozott intézkedésekkel közvetlen okozati összefüggésben érték, és amelyek tekintetében a felelősséget a Tanács viseli.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/30

---

2015. december 3-án benyújtott kereset – Souruh kontra Tanács

(T-707/15. sz. ügy)

(2016/C 059/33)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Souruh SA (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg; |
| --- | --- |

—

következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely egyrészt a jóhírnevének megsértésével okozott nem vagyoni káron, másrészt pedig a szerződéses kapcsolatainak megszakadásával, valamint az eszközök és a jövedelmek elvesztésével okozott vagyoni káron alapul, amely károk a felperest az Európai Unió Tanácsa által hozott intézkedésekkel közvetlen okozati összefüggésben érték, és amelyek tekintetében a felelősséget a Tanács viseli.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/31

---

2015. december 3-án benyújtott kereset – Cham és Bena Properties kontra Tanács

(T-708/15. sz. ügy)

(2016/C 059/34)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Cham Holding Co. SA (Damaszkusz, Szíria); Bena Properties Co. SA (Damaszkusz) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperesek keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperesek keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felpereseket ért kár megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg; |
| --- | --- |

—

következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felpereseket ért kár megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg;

| — | rendelje el szakértő kirendelését a felpereseket ért kár teljességének meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

—

rendelje el szakértő kirendelését a felpereseket ért kár teljességének meghatározása érdekében;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három fő jogalapra és egy másodlagos jogalapra hivatkoznak, amely jogalapok az őket ért azon káron alapulnak, amelynek tekintetében a felelősséget az Európai Unió Tanácsa viseli.

| 1. | Az első jogalap a Tanács által elfogadott jogi aktusok jogellenességén alapul, amennyiben ez utóbbi elmulasztotta gondossági kötelezettségét azzal, hogy a felperesek jegyzékbe vételével kapcsolatos határozatait homályos és pontatlan indokokra alapította azon ítélkezési gyakorlat ellenére, amely határozatai pontos indokolására hívja fel, valamint azzal, hogy figyelmen kívül hagyta a felpereseknek a szankciós listákon történő fenntartását megelőző meghallgatással kapcsolatos kötelezettségét. Egyébiránt a felperesekkel szemben elfogadott korlátozó intézkedések indokolatlan jellegűek és aránytalanok, valamint sértik a jóhírnévhez való jogukat és a tulajdonhoz való jogukat. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a Tanács által elfogadott jogi aktusok jogellenességén alapul, amennyiben ez utóbbi elmulasztotta gondossági kötelezettségét azzal, hogy a felperesek jegyzékbe vételével kapcsolatos határozatait homályos és pontatlan indokokra alapította azon ítélkezési gyakorlat ellenére, amely határozatai pontos indokolására hívja fel, valamint azzal, hogy figyelmen kívül hagyta a felpereseknek a szankciós listákon történő fenntartását megelőző meghallgatással kapcsolatos kötelezettségét. Egyébiránt a felperesekkel szemben elfogadott korlátozó intézkedések indokolatlan jellegűek és aránytalanok, valamint sértik a jóhírnévhez való jogukat és a tulajdonhoz való jogukat.

| 2. | A második jogalap a felpereseket ért nem vagyoni káron alapul, amennyiben a szankciós listákra való felvételük sértette a jóhírnevüket. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a felpereseket ért nem vagyoni káron alapul, amennyiben a szankciós listákra való felvételük sértette a jóhírnevüket.

| 3. | A harmadik jogalap a felpereseket a korlátozó intézkedésekkel érintett személyek és szervezetek jegyzékeibe való felvételük miatt ért vagyoni károkon alapul, amennyiben a felperesek emiatt számos szerződést és számos jövedelemforrást vesztettek el. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a felpereseket a korlátozó intézkedésekkel érintett személyek és szervezetek jegyzékeibe való felvételük miatt ért vagyoni károkon alapul, amennyiben a felperesek emiatt számos szerződést és számos jövedelemforrást vesztettek el.

| 4. | A másodlagosan felhozott negyedik jogalap az Európai Unió objektív felelősségén alapul a felpereseknek a Szíriával szembeni szankciókkal érintett személyek és szervezetek jegyzékeibe való felvételüket követően okozott károkat illetően. |
| --- | --- |

4.

A másodlagosan felhozott negyedik jogalap az Európai Unió objektív felelősségén alapul a felpereseknek a Szíriával szembeni szankciókkal érintett személyek és szervezetek jegyzékeibe való felvételüket követően okozott károkat illetően.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/32

---

2015. december 3-án benyújtott kereset – Almashreq Investment Fund kontra Tanács

(T-709/15. sz. ügy)

(2016/C 059/35)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Almashreq Investment Fund (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg; |
| --- | --- |

—

következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg;

| — | rendelje el szakértő kirendelését a felperest ért kár teljességének meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

—

rendelje el szakértő kirendelését a felperest ért kár teljességének meghatározása érdekében;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely a felperest ért nem vagyoni káron, nevezetesen a jóhírnevének megsértésén alapul, amely közvetlen okozati összefüggésben áll az Európai Unió Tanácsa által hozott intézkedésekkel, és amelynek tekintetében a felelősséget a Tanács viseli.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/32

---

2015. december 3-án benyújtott kereset – Drex Technologies kontra Tanács

(T-710/15. sz. ügy)

(2016/C 059/36)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Drex Technologies SA (Tortola, Brit Virgin-szigetek) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg; |
| --- | --- |

—

következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely a felperest ért nem vagyoni káron, nevezetesen a jóhírnevének megsértésén alapul, amely közvetlen okozati összefüggésben áll az Európai Unió Tanácsa által hozott intézkedésekkel, és amelynek tekintetében a felelősséget a Tanács viseli.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/33

---

2015. december 3-án benyújtott kereset – Othman kontra Tanács

(T-711/15. sz. ügy)

(2016/C 059/37)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Razan Othman (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg; |
| --- | --- |

—

következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely a felperest ért nem vagyoni káron, nevezetesen a jóhírnevének megsértésén alapul, amely közvetlen okozati összefüggésben áll az Európai Unió Tanácsa által hozott intézkedésekkel, és amelynek tekintetében a felelősséget a Tanács viseli.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/33

---

2015. december 3-án benyújtott kereset – Crédit Mutuel Arkéa kontra EKB

(T-712/15. sz. ügy)

(2016/C 059/38)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Crédit Mutuel Arkéa (Le Relecq-Kerhuon, Franciaország) (képviselők: H. Savoie ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank (EKB)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Központi Bank azon 2015. október 5-i határozatát (ECB/SSM/2015 – 9695000CG7B8NLR5984/28), amely megállapítja a Groupe Crédit Mutuelre alkalmazandó prudenciális követelményeket. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Központi Bank azon 2015. október 5-i határozatát (ECB/SSM/2015 – 9695000CG7B8NLR5984/28), amely megállapítja a Groupe Crédit Mutuelre alkalmazandó prudenciális követelményeket.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az Európai Központi Bank 2015. október 5-i határozata (a továbbiakban: határozat) jogszerűtlen, mivel figyelmen kívül hagyja azokat az uniós jogi rendelkezéseket, amelyek az EKB prudenciális felügyelet területén fennálló hatáskörét kizárólag a hitelintézetekre korlátozza. E jogalapnak öt része van:






  — | Az első rész szerint a bankfelügyelet területén az EKB-ra alkalmazandó jog szigorúan a hitelintézetekre és más pénzügyi intézményekre korlátozza annak hatáskörét. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az Európai Központi Bank 2015. október 5-i határozata (a továbbiakban: határozat) jogszerűtlen, mivel figyelmen kívül hagyja azokat az uniós jogi rendelkezéseket, amelyek az EKB prudenciális felügyelet területén fennálló hatáskörét kizárólag a hitelintézetekre korlátozza. E jogalapnak öt része van:

—

Az első rész szerint a bankfelügyelet területén az EKB-ra alkalmazandó jog szigorúan a hitelintézetekre és más pénzügyi intézményekre korlátozza annak hatáskörét.

| — | A második rész szerint a Confédération nationale du Crédit Mutuel (CNCM) nem hitelintézet, és a Crédit Mutuel EKB általi felügyelete nem terjedhetett volna ki arra. |
| --- | --- |

—

A második rész szerint a Confédération nationale du Crédit Mutuel (CNCM) nem hitelintézet, és a Crédit Mutuel EKB általi felügyelete nem terjedhetett volna ki arra.

| — | A harmadik rész szerint azt, hogy az EKB nem gyakorolhat prudenciális felügyeletet a CNCM tekintetében, megerősíti az a tény, hogy nem rendelkezik semmiféle szankcionálási jogkörrel, amint azt az EKB is elismeri. |
| --- | --- |

—

A harmadik rész szerint azt, hogy az EKB nem gyakorolhat prudenciális felügyeletet a CNCM tekintetében, megerősíti az a tény, hogy nem rendelkezik semmiféle szankcionálási jogkörrel, amint azt az EKB is elismeri.

| — | A negyedik rész szerint, mivel az EKB nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a CNCM-mel szemben bármiféle intézkedést előírjon, a határozat feleslegesen és jogilag tévesen kíván a Crédit Mutuel csoporttal – amely jog szerint nem létezik – szemben korrekciós intézkedéseket előírni. |
| --- | --- |

—

A negyedik rész szerint, mivel az EKB nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a CNCM-mel szemben bármiféle intézkedést előírjon, a határozat feleslegesen és jogilag tévesen kíván a Crédit Mutuel csoporttal – amely jog szerint nem létezik – szemben korrekciós intézkedéseket előírni.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a határozatot azon oknál fogva is meg kell semmisíteni, hogy jogszerűtlenül állapította meg, hogy a Crédit Mutuel egésze a prudenciális felügyeletre vonatkozó uniós rendelkezések értelmében vett csoportnak tekintendő. E jogalapnak öt része van:






  — | Az első rész szerint az európai szabályozás által megállapított általános elv egyrészt a hitelintézetek egyedi alapon történő prudenciális felügyelete, másrészt pedig a kölcsönösségi alapon működő csoportok konszolidált felügyelete, feltéve hogy azok egy egyetlen jogalanyhoz hasonlíthatók. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a határozatot azon oknál fogva is meg kell semmisíteni, hogy jogszerűtlenül állapította meg, hogy a Crédit Mutuel egésze a prudenciális felügyeletre vonatkozó uniós rendelkezések értelmében vett csoportnak tekintendő. E jogalapnak öt része van:

—

Az első rész szerint az európai szabályozás által megállapított általános elv egyrészt a hitelintézetek egyedi alapon történő prudenciális felügyelete, másrészt pedig a kölcsönösségi alapon működő csoportok konszolidált felügyelete, feltéve hogy azok egy egyetlen jogalanyhoz hasonlíthatók.

| — | A második rész szerint nem teljesülnek az európai szabályozás által rögzített azon jogi feltételek, amelyek lehetővé teszik a bankcsoportok konszolidált prudenciális felügyeletét. |
| --- | --- |

—

A második rész szerint nem teljesülnek az európai szabályozás által rögzített azon jogi feltételek, amelyek lehetővé teszik a bankcsoportok konszolidált prudenciális felügyeletét.

| — | A harmadik rész szerint a jelen ügyben nem teljesül azon három feltétel egyike sem, amelyek lehetővé teszik a Crédit Mutuel egésze szintjén történő konszolidált felügyeletet. |
| --- | --- |

—

A harmadik rész szerint a jelen ügyben nem teljesül azon három feltétel egyike sem, amelyek lehetővé teszik a Crédit Mutuel egésze szintjén történő konszolidált felügyeletet.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a határozatot amiatt is meg kell semmisíteni, hogy az 1. kategóriájú alaptőkét a Crédit Mutuel Arkéa csoportot illetően jogszerűtlenül 8 %-ról 11 %-ra emelte. E jogalapnak két része van:






  — | Az első rész szerint a határozatban tévesen alkalmazták a jogot. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a határozatot amiatt is meg kell semmisíteni, hogy az 1. kategóriájú alaptőkét a Crédit Mutuel Arkéa csoportot illetően jogszerűtlenül 8 %-ról 11 %-ra emelte. E jogalapnak két része van:

—

Az első rész szerint a határozatban tévesen alkalmazták a jogot.

| — | A második jogalap szerint a határozatban mérlegelési hibát is elkövettek. |
| --- | --- |

—

A második jogalap szerint a határozatban mérlegelési hibát is elkövettek.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/34

---

2015. december 2-án benyújtott kereset – Makhlouf kontra Tanács

(T-714/15. sz. ügy)

(2016/C 059/39)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Rami Makhlouf (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg; |
| --- | --- |

—

következésképpen kötelezze az Európai Uniót a felperest ért kár teljességének megtérítésére olyan összegben, amelyet a Törvényszék méltányosan határoz meg;

| — | kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely a felperest ért, a jóhírnevének megsértéséből álló nem vagyoni káron alapul, amely közvetlen okozati összefüggésben áll az Európai Unió Tanácsa által hozott intézkedésekkel, és amelynek tekintetében a felelősséget a Tanács viseli.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/35

---

2015. december 4-én benyújtott kereset – BBY Solutions kontra OHIM – Worldwide Sales Corporation España (BEST BUY GEEK SQUAD)

(T-715/15. sz. ügy)

(2016/C 059/40)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: BBY Solutions, Inc. (Minneapolis, Egyesült Államok) (képviselő: A. Poulter, Solicitor)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Worldwide Sales Corporation España, SL (Sant Vicenç dels Horts, Spanyolország)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: Felperes

A vitatott védjegy:„BEST BUY GEEK SQUAD” szóelemet magában foglaló közösségi ábrás védjegy – 6 064 001. sz. védjegybejelentés

Az OHIM előtti eljárás: Felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az OHIM második fellebbezési tanácsának 2015. szeptember 23-án hozott határozata (R 517/2015-2. és R 437/2015-2. sz. egyesített ügyek)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon részében, amelyben az helyt adott a felszólalásnak; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon részében, amelyben az helyt adott a felszólalásnak;

| — | helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály 2014. december 22-i, B 1354630. sz. felszólalással kapcsolatban hozott határozatát azon részében, amelyben az helyt adott a felszólalásnak; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály 2014. december 22-i, B 1354630. sz. felszólalással kapcsolatban hozott határozatát azon részében, amelyben az helyt adott a felszólalásnak;

| — | adjon helyt a 6 064 001. sz. közösségi védjegybejelentésnek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a 6 064 001. sz. közösségi védjegybejelentésnek;

| — | az OHIM-ot kötelezze saját költségei és a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze saját költségei és a felperes költségeinek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/36

---

2015. november 30-án benyújtott kereset – Gallardo Blanco kontra OHIM – Expasa Agricultura y Ganadería (egy H alakú zabla vasrészének ábrázolása)

(T-716/15. sz. ügy)

(2016/C 059/41)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Juan Gallardo Blanco (Los Barrios, Spanyolország) (képviselő: E. Estella Garbayo ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Expasa Agricultura y Ganadería, SA

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: közösségi ábrás védjegy (egy H alakú zabla vasrészének ábrázolása) – 10 424 323. sz. védjegybejelentés

Az OHIM előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az OHIM második fellebbezési tanácsának 2015. szeptember 29-én hozott határozata (R 1502/2014-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az OHIM második fellebbezési tanácsának 2015. szeptember 29-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az OHIM második fellebbezési tanácsának 2015. szeptember 29-én hozott határozatát;

| — | helyezze hatályon kívül az OHIM felszólalási osztályának 2014. április 14-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az OHIM felszólalási osztályának 2014. április 14-én hozott határozatát;

| — | változtassa meg a korábbi határozatokat úgy, hogy teljes egészében adjanak helyt a 10 424 323. sz. közösségi védjegybejelentésnek; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a korábbi határozatokat úgy, hogy teljes egészében adjanak helyt a 10 424 323. sz. közösségi védjegybejelentésnek;

| — | az alperest kötelezze a jelen eljárás, valamint az OHIM előtti felszólalási és fellebbezési eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a jelen eljárás, valamint az OHIM előtti felszólalási és fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok

A 207/2009 rendelet 4. cikkének, 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 42. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/37

---

2015. december 9-én benyújtott kereset – PTC Therapeutics International kontra EMA

(T-718/15. sz. ügy)

(2016/C 059/42)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: PTC Therapeutics International Ltd (Dublin, Írország) (képviselők: M. Demetriou QC, C. Thomas Barrister, valamint G. Castle, B. Kelly és H. Billson Solicitors)

Alperes: Európai Gyógyszerügynökség (EMA)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az Európai Gyógyszerügynökség 2015. november 25-i EMA/722323/2015. számú azon határozatát, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.) alapján valamely gyógyszerre vonatkozó információhoz hozzáférést biztosított egy harmadik fél számára, amennyiben e határozat olyan kereskedelmi szempontból bizalmasnak minősülő információkra vonatkozik, amelyek hozzáférhetővé tétele sérti a felperes jogait, és ezért az uniós jog értelmében tilos ilyen határozatot hozni; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az Európai Gyógyszerügynökség 2015. november 25-i EMA/722323/2015. számú azon határozatát, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.) alapján valamely gyógyszerre vonatkozó információhoz hozzáférést biztosított egy harmadik fél számára, amennyiben e határozat olyan kereskedelmi szempontból bizalmasnak minősülő információkra vonatkozik, amelyek hozzáférhetővé tétele sérti a felperes jogait, és ezért az uniós jog értelmében tilos ilyen határozatot hozni;

| — | utalja vissza a megtámadott határozatot az EMA-nak, hogy az tegye további megfontolás tárgyává a bizalmas szakaszok felperessel konzultálva történő összeállítását; és |
| --- | --- |

—

utalja vissza a megtámadott határozatot az EMA-nak, hogy az tegye további megfontolás tárgyává a bizalmas szakaszok felperessel konzultálva történő összeállítását; és

| — | az EMA-t kötelezze az összes eljárási költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az EMA-t kötelezze az összes eljárási költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a szóban forgó dokumentumot az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és/vagy 4. cikkének (3) bekezdése védelemben részesíti. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a szóban forgó dokumentumot az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és/vagy 4. cikkének (3) bekezdése védelemben részesíti.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a szóban forgó egész dokumentum kereskedelmi szempontból bizalmasnak minősülő információnak minősül, amely az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján védelem alatt áll. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a szóban forgó egész dokumentum kereskedelmi szempontból bizalmasnak minősülő információnak minősül, amely az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján védelem alatt áll.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a dokumentum hozzáférhetővé tétele sértené az EMA döntéshozatali eljárását. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a dokumentum hozzáférhetővé tétele sértené az EMA döntéshozatali eljárását.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az EMA nem végezte el az összevetést a jog által megkövetelt módon. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az EMA nem végezte el az összevetést a jog által megkövetelt módon.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a jog által megkövetelt módon történő, megfelelő összevetés alapján azt a határozatot kellett volna hoznia az EMA-nak, hogy a dokumentum egyetlen részét sem teszi hozzáférhetővé. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a jog által megkövetelt módon történő, megfelelő összevetés alapján azt a határozatot kellett volna hoznia az EMA-nak, hogy a dokumentum egyetlen részét sem teszi hozzáférhetővé.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/37

---

A Közszolgálati Törvényszék F-73/14. sz. ügyben 2015. szeptember 28-án hozott ítélete ellen LP által 2015. december 8-án benyújtott fellebbezés

(T-719/15. P. sz. ügy)

(2016/C 059/43)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: LP (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Rendőrségi Hivatal (Europol)

Kérelmek

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az F-73/14. sz. ügyben 2015. november 28-án hozott végzést és határozzon az ügyben vagy az ügyet utalja vissza a Közszolgálati Törvényszék elé; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az F-73/14. sz. ügyben 2015. november 28-án hozott végzést és határozzon az ügyben vagy az ügyet utalja vissza a Közszolgálati Törvényszék elé;

| — | az Europolt kötelezze a két eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Europolt kötelezze a két eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező egyetlen jogalapra hivatkozik, amelyet arra alapít, hogy a megtámadott végzésben a Közszolgálati Törvényszék többször tévesen alkalmazta a jogot és a végzés ellentétes az Európai Unió jogával, különösen az indokolási kötelezettséget, a gondoskodási kötelezettséget és nyilvánvaló értékelési hibákat tekintve.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/38

---

2015. december 4-én benyújtott kereset – Bizottság kontra CINAR

(T-720/15. sz. ügy)

(2016/C 059/44)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: D. Waelbroeck ügyvéd, A. Duron ügyvéd, S. Delaude meghatalmazott, L. Di Paolo meghatalmazott és J. Estrada de Solà meghatalmazott)

Alperes: CINAR Ltd (London, Egyesült Királyság)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | rendelje el, hogy az alperes fizessen vissza 25 616 GBP-t az alperes részére; |
| --- | --- |

—

rendelje el, hogy az alperes fizessen vissza 25 616 GBP-t az alperes részére;

| — | rendelje el, hogy az alperes a 25 616 GBP főösszeg után az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveleteire 2005. december 1-jén alkalmazott kamatláb (2,09 %) 1,5 százalékponttal megnövelt értékében fizessen kamatot a 2005. december 6-ától a visszatérítendő összeg megérkezéséig terjedő időszakra; és |
| --- | --- |

—

rendelje el, hogy az alperes a 25 616 GBP főösszeg után az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveleteire 2005. december 1-jén alkalmazott kamatláb (2,09 %) 1,5 százalékponttal megnövelt értékében fizessen kamatot a 2005. december 6-ától a visszatérítendő összeg megérkezéséig terjedő időszakra; és

| — | az alperest kötelezze ezen eljárások valamennyi költségének a viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze ezen eljárások valamennyi költségének a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztására a felperes arra alapított egyetlen jogalapra hivatkozik, hogy az alperes megsértette a megtérítendő költségek igazolására vonatkozó szerződéses kötelezettségét. Mivel az alperesnek járó pénzügyi hozzájárulás kevesebb, mint a felperes által előlegként fizetett teljes összeg, a felperes azt állítja, hogy a szerződés alapján az alperes tartozik a visszafizetendő összeggel.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/38

---

2015. december 4-én benyújtott kereset – Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns kontra Bizottság

(T-722/15. sz. ügy)

(2016/C 059/45)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns e. V. (Mertingen, Németország) (képviselők: C. Bittner és N. Thies ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az






  — | az 1. cikkben megállapítja, hogy Németország a tej minőségének a Bajorországban történő ellenőrzése során az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdését megsértve, az érintett bajor tejüzemek számára állami támogatást nyújtott, ami 2007. január 1-je óta összeegyeztethetetlen a belső piaccal; |
| --- | --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az

—

az 1. cikkben megállapítja, hogy Németország a tej minőségének a Bajorországban történő ellenőrzése során az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdését megsértve, az érintett bajor tejüzemek számára állami támogatást nyújtott, ami 2007. január 1-je óta összeegyeztethetetlen a belső piaccal;

| — | a 2–4. cikkben elrendeli e támogatások kamattal terhelt összegének az érintettek részéről történő visszafizetését; |
| --- | --- |

—

a 2–4. cikkben elrendeli e támogatások kamattal terhelt összegének az érintettek részéről történő visszafizetését;

| — | az alperest kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresetben a felperes a tejről és zsírról szóló törvény keretében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz Németország által nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról szóló, 2015. szeptember 18-i C (2015) 6295 végleges bizottsági határozat részleges megsemmisítését kéri.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a 659/1999/EK rendelet (1) 6. cikkének (1) bekezdésével és 20. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének megsértése
  A felperes előadja, hogy a megtámadott határozat olyan ténybeli és jogi szempontokat vesz alapul, amelyek nem képezték az eljárást megindító határozat tárgyát. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a 659/1999/EK rendelet (1) 6. cikkének (1) bekezdésével és 20. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének megsértése

A felperes előadja, hogy a megtámadott határozat olyan ténybeli és jogi szempontokat vesz alapul, amelyek nem képezték az eljárást megindító határozat tárgyát.

| 2. | Második jogalap: az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése, mivel az illetéket állami támogatásnak tekintették
  A felperes véleménye szerint az illetékeket nem lehet állami támogatásnak tekinteni, mivel nem álltak folyamatos állami ellenőrzés alatt, és a nemzeti hatóságok számára sem álltak rendelkezésre. A nemzeti hatóságok csupán továbbították a bajor tejüzemek kifizetéseit a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok lefolytatásával megbízott szerveknek. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése, mivel az illetéket állami támogatásnak tekintették

A felperes véleménye szerint az illetékeket nem lehet állami támogatásnak tekinteni, mivel nem álltak folyamatos állami ellenőrzés alatt, és a nemzeti hatóságok számára sem álltak rendelkezésre. A nemzeti hatóságok csupán továbbították a bajor tejüzemek kifizetéseit a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok lefolytatásával megbízott szerveknek.

| 3. | Harmadik jogalap: az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése, mivel a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok finanszírozását a bajor tejüzemeket előnyben részesítő támogatásnak minősítették
  Ehelyütt meg kell jegyezni, hogy a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok költsége nem olyan tehet, amelyet főszabály szerint a bajor tejüzemeknek kell viselniük. A vizsgálatokra közérdekből került sor. Mindemellett a tejüzemek állítólagos előnyben részesítésével szemben állnak az illetékfizetési kötelezettség formájában megjelenő terhek. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése, mivel a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok finanszírozását a bajor tejüzemeket előnyben részesítő támogatásnak minősítették

Ehelyütt meg kell jegyezni, hogy a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok költsége nem olyan tehet, amelyet főszabály szerint a bajor tejüzemeknek kell viselniük. A vizsgálatokra közérdekből került sor. Mindemellett a tejüzemek állítólagos előnyben részesítésével szemben állnak az illetékfizetési kötelezettség formájában megjelenő terhek.

| 4. | A (másodlagos jelleggel előterjesztett) negyedik jogalap: az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének megsértése
  A felperes azzal érvel, hogy az alperes a 2000–2006 időszakban a vitatott támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintette. A vitatott támogatások azóta nem változtak. A körülmények amellett szólnak, hogy az alperes mérlegelési jogköre olyan mértékben korlátozott volt, hogy a 2007. január 1-jétől nyújtott, vitatott támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetőnek kellett volna tekintenie. |
| --- | --- |

4.

A (másodlagos jelleggel előterjesztett) negyedik jogalap: az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének megsértése

A felperes azzal érvel, hogy az alperes a 2000–2006 időszakban a vitatott támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintette. A vitatott támogatások azóta nem változtak. A körülmények amellett szólnak, hogy az alperes mérlegelési jogköre olyan mértékben korlátozott volt, hogy a 2007. január 1-jétől nyújtott, vitatott támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetőnek kellett volna tekintenie.

| 5. | A (másodlagos jelleggel előterjesztett) ötödik jogalap: az EUMSZ 108. cikk (1) és (3) bekezdésének megsértése, mivel a tej minősége ellenőrzésére irányuló vizsgálatok finanszírozása új, éppen ezért bejelentési kötelezettség alá tartozó támogatásnak minősítették |
| --- | --- |

5.

A (másodlagos jelleggel előterjesztett) ötödik jogalap: az EUMSZ 108. cikk (1) és (3) bekezdésének megsértése, mivel a tej minősége ellenőrzésére irányuló vizsgálatok finanszírozása új, éppen ezért bejelentési kötelezettség alá tartozó támogatásnak minősítették

| 6. | A (másodlagos jelleggel előterjesztett) hatodik jogalap: a bizalomvédelem elvének megsértése
  A felperes végül előadja, hogy a Bizottság a 2000–2006 időszakban megállapította, hogy a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok finanszírozása a belső piaccal összeegyeztethető. Ráadásul még 2012 februárjában a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok finanszírozását létező támogatásnak tekintette. Ezáltal azt a jogos bizalmat keltette, hogy mindenesetre az állítólagos támogatások visszatérítését nem fogja elrendeli. |
| --- | --- |

6.

A (másodlagos jelleggel előterjesztett) hatodik jogalap: a bizalomvédelem elvének megsértése

A felperes végül előadja, hogy a Bizottság a 2000–2006 időszakban megállapította, hogy a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok finanszírozása a belső piaccal összeegyeztethető. Ráadásul még 2012 februárjában a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatok finanszírozását létező támogatásnak tekintette. Ezáltal azt a jogos bizalmat keltette, hogy mindenesetre az állítólagos támogatások visszatérítését nem fogja elrendeli.

---

(1)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/40

---

2015. december 4-én benyújtott kereset – Genossenschaftsverband Bayern kontra Bizottság

(T-723/15. sz. ügy)

(2016/C 059/46)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Genossenschaftsverband Bayern e. V. (München, Németország) (képviselők: C. Bittner és N. Thies ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az






  — | az 1. cikkben megállapítja, hogy Németország a tej minőségének a Bajorországban történő ellenőrzése során az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdését megsértve, az érintett bajor tejüzemek számára állami támogatást nyújtott, ami 2007. január 1-je óta összeegyeztethetetlen a belső piaccal; |
| --- | --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az

—

az 1. cikkben megállapítja, hogy Németország a tej minőségének a Bajorországban történő ellenőrzése során az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdését megsértve, az érintett bajor tejüzemek számára állami támogatást nyújtott, ami 2007. január 1-je óta összeegyeztethetetlen a belső piaccal;

| — | a 2–4. cikkben elrendeli e támogatások kamattal terhelt összegének az érintettek részéről történő visszafizetését; |
| --- | --- |

—

a 2–4. cikkben elrendeli e támogatások kamattal terhelt összegének az érintettek részéről történő visszafizetését;

| — | az alperest kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresetben a felperes a tejről és zsírról szóló törvény keretében a tej minőségének ellenőrzésére irányuló vizsgálatokhoz Németország által nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról szóló, 2015. szeptember 18-i C (2015) 6295 végleges bizottsági határozat részleges megsemmisítését kéri.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében a T-722/15. sz., Interessengemeinschaft privater Milchverarbeiter Bayerns kontra Bizottság ügyben felhozott jogalapokkal megegyeznek vagy azokhoz hasonlóak.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/41

---

2015. december 14-én benyújtott kereset – Justice & Environment kontra Bizottság

(T-727/15. sz. ügy)

(2016/C 059/47)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Association Justice & Environment, z.s. (Brno, Cseh Köztársaság) (képviselő: S Podskalská ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadó, Ref. GestDem 2015/4284. sz., 2015. augusztus 19-i határozatát, valamint a főtitkárnak az Európai Bizottság nevében hozott, megerősítő kérelmet elutasító Ares(2015)4311297. sz., 2015. október 15-i határozatát semmisnek; és |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadó, Ref. GestDem 2015/4284. sz., 2015. augusztus 19-i határozatát, valamint a főtitkárnak az Európai Bizottság nevében hozott, megerősítő kérelmet elutasító Ares(2015)4311297. sz., 2015. október 15-i határozatát semmisnek; és

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes arra hivatkozik, hogy a vitatott határozatok jogellenesek, mert azok sértik: i. az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 15. cikkét (korábbi EK 255. cikk); ii. az 1049/2001/EK rendelet (1) 4. cikkének (2) bekezdését; iii. az 1367/2006/EK rendelet (2) 6. cikkének (1) bekezdését; és iv. az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményét („Aarhusi Egyezmény”), összefüggésben a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében való megkötéséről szóló, 2005. február 17-i (2005/370/EK) tanácsi határozattal (3).

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

(2)  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 264, 13. o.).

(3)  HL L 124., 1. o.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/41

---

2015. december 17-én benyújtott kereset – MSD Animal Health Innovation és Intervet international kontra EMA

(T-729/15. sz. ügy)

(2016/C 059/48)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: MSD Animal Health Innovation GmbH (Schwabenheim, Németország) és Intervet international BV (Boxmeer, Hollandia) (képviselők: J. Stratford QC, C. Thomas Barrister, P. Bogaert ügyvéd, valamint B. Kelly és H. Billson Solicitors)

Alperes: Európai Gyógyszerügynökség (EMA)

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az EMA által 2015. november 25-án hozott, a felperesekkel 2015. december 3-án közölt azon határozatot, amely az 1049/2001/EK rendelet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.) alapján valamely állatgyógyászati készítményre vonatkozó információhoz hozzáférést biztosított egy harmadik fél számára, amennyiben e határozat olyan kereskedelmi szempontból bizalmasnak minősülő információkra vonatkozik, amelyek hozzáférhetővé tétele sérti a felperesek jogait, és ezért az uniós jog értelmében tilos; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az EMA által 2015. november 25-án hozott, a felperesekkel 2015. december 3-án közölt azon határozatot, amely az 1049/2001/EK rendelet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.) alapján valamely állatgyógyászati készítményre vonatkozó információhoz hozzáférést biztosított egy harmadik fél számára, amennyiben e határozat olyan kereskedelmi szempontból bizalmasnak minősülő információkra vonatkozik, amelyek hozzáférhetővé tétele sérti a felperesek jogait, és ezért az uniós jog értelmében tilos;

| — | az EMA-t kötelezze valamennyi eljárási költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az EMA-t kötelezze valamennyi eljárási költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a szóban forgó dokumentumokat az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és/vagy 4. cikkének (3) bekezdése a bizalmas jelleg általános vélelme alapján védelemben részesíti. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a szóban forgó dokumentumokat az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és/vagy 4. cikkének (3) bekezdése a bizalmas jelleg általános vélelme alapján védelemben részesíti.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a szóban forgó dokumentumok egészükben kereskedelmi szempontból bizalmasnak minősülő információnak minősülnek, amely az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján védelem alatt áll. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a szóban forgó dokumentumok egészükben kereskedelmi szempontból bizalmasnak minősülő információnak minősülnek, amely az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján védelem alatt áll.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a dokumentumok hozzáférhetővé tétele sértené az EMA döntéshozatali eljárását. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a dokumentumok hozzáférhetővé tétele sértené az EMA döntéshozatali eljárását.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az EMA nem végezte el az összevetést a jog által megkövetelt módon. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az EMA nem végezte el az összevetést a jog által megkövetelt módon.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a jog által megkövetelt módon történő, megfelelő összevetés alapján az EMA-nak úgy kellett volna határoznia, hogy a dokumentumok egyetlen részét sem teszi hozzáférhetővé, vagy úgy, hogy a felperesek által javasolt részekhez biztosít hozzáférést. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a jog által megkövetelt módon történő, megfelelő összevetés alapján az EMA-nak úgy kellett volna határoznia, hogy a dokumentumok egyetlen részét sem teszi hozzáférhetővé, vagy úgy, hogy a felperesek által javasolt részekhez biztosít hozzáférést.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/42

---

2015. december 18-án benyújtott kereset – Hydro Aluminium Rolled Products kontra Bizottság

(T-737/15. sz. ügy)

(2016/C 059/49)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (Grevenbroich, Németország) (képviselők: U. Karpenstein és K. Dingemann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | az EUMSZ 264. cikk alapján semmisítse meg az SA.33995 (2013/C) (korábbi 2013/NN) számú állami támogatásról (végrehajtotta Németország a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia és az energiaigényes vállalkozások támogatása érdekében) szóló, 2014. november 25-i 2015/1585/EU (C(2014) 8786 végleges) európai bizottsági határozatot, |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 264. cikk alapján semmisítse meg az SA.33995 (2013/C) (korábbi 2013/NN) számú állami támogatásról (végrehajtotta Németország a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia és az energiaigényes vállalkozások támogatása érdekében) szóló, 2014. november 25-i 2015/1585/EU (C(2014) 8786 végleges) európai bizottsági határozatot,

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: állami források hiánya
  A felperes előadja, hogy az alperes jogellenesen feltételezte azt, hogy az EEG 2012 keretében az energiaigényes vállalkozások számára előírt, kivételt tartalmazó szabály az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett „állami források” felhasználásával jár. Az EEG-pótdíjat ugyanis kizárólag magánszemélyek fizetik, és a beszedett források nem tudhatók be az államnak a folyamatos ellenőrzés hiánya és a hatóságok ezzel összefüggő tényleges beavatkozási lehetőségének hiánya miatt sem. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: állami források hiánya

A felperes előadja, hogy az alperes jogellenesen feltételezte azt, hogy az EEG 2012 keretében az energiaigényes vállalkozások számára előírt, kivételt tartalmazó szabály az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett „állami források” felhasználásával jár. Az EEG-pótdíjat ugyanis kizárólag magánszemélyek fizetik, és a beszedett források nem tudhatók be az államnak a folyamatos ellenőrzés hiánya és a hatóságok ezzel összefüggő tényleges beavatkozási lehetőségének hiánya miatt sem.

| 2. | Második jogalap: szelektivitás hiánya
  A felperes azzal érvel, hogy a különös ellentételezési szabályozás – az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésében foglaltakkal szemben – nem szelektív, hanem az EEG szabályozási rendszerében egy logikus és a rendszerben rejlő kivételnek minősül. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: szelektivitás hiánya

A felperes azzal érvel, hogy a különös ellentételezési szabályozás – az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésében foglaltakkal szemben – nem szelektív, hanem az EEG szabályozási rendszerében egy logikus és a rendszerben rejlő kivételnek minősül.

| 3. | Harmadik jogalap: a bizalomvédelem elvének megsértése
  E tekintetben a felperes előadja, hogy az alperes megalapozta a felperes jogos bizalmát, mivel a Bizottság tíz éven keresztül nem végezte el az – előtte ismert – EEG-nek a támogatásokra vonatkozó jog szerinti ellenőrzését. Továbbá az alperes más tagállamokban eltekintett hasonló támogatások visszatéríttetésének elrendelésétől. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a bizalomvédelem elvének megsértése

E tekintetben a felperes előadja, hogy az alperes megalapozta a felperes jogos bizalmát, mivel a Bizottság tíz éven keresztül nem végezte el az – előtte ismert – EEG-nek a támogatásokra vonatkozó jog szerinti ellenőrzését. Továbbá az alperes más tagállamokban eltekintett hasonló támogatások visszatéríttetésének elrendelésétől.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/43

---

2015. december 18-án benyújtott kereset – Aurubis és társai kontra Bizottság

(T-738/15. sz. ügy)

(2016/C 059/50)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Aurubis AG (Hamburg, Németország), Aurubis Stolberg GmbH & Co. KG (Stolberg, Németország), Covestro Deutschland AG (Leverkusen, Németország), Dow Olefinverbund GmbH (Schkopau, Németország), Rheinkalk GmbH (Wülfrath, Németország), Siltronic AG (München, Németország), Vestolit GmbH (Marl, Németország) és Wacker Chemie AG (München) (képviselők: C. Arhold és N. Wimmer ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a vitatott határozat 3. cikkének (1) bekezdését,






  — | amennyiben az megállapítja, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásának finanszírozására szolgáló pótdíjnak (EEG-pótdíj) a 2013-as és 2014-es évben az energiaigényes vállalkozások esetében való csökkentése (különös ellentételezési szabályozás) az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül, stb. |
| --- | --- | --- |

—

semmisítse meg a vitatott határozat 3. cikkének (1) bekezdését,

—

amennyiben az megállapítja, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásának finanszírozására szolgáló pótdíjnak (EEG-pótdíj) a 2013-as és 2014-es évben az energiaigényes vállalkozások esetében való csökkentése (különös ellentételezési szabályozás) az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül, stb.

| — | másodlagosan, amennyiben az megállapítja, hogy a különös ellentételezési szabályozás az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésének megsértésével bevezetett jogellenes állami támogatásnak minősül; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, amennyiben az megállapítja, hogy a különös ellentételezési szabályozás az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésének megsértésével bevezetett jogellenes állami támogatásnak minősül;

| — | semmisítse meg a vitatott határozat 6., 7. és 8. cikkét annyiban, amennyiben az elrendeli a támogatás visszatéríttetését, és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a vitatott határozat 6., 7. és 8. cikkét annyiban, amennyiben az elrendeli a támogatás visszatéríttetését, és

| — | kötelezze a Bizottságot a felperesek költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a felperesek költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresettel a felperesek az SA.33995 (2013/C) (korábbi 2013/NN) számú állami támogatásról (végrehajtotta Németország a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia és az energiaigényes vállalkozások támogatása érdekében) szóló, 2014. november 25-i 2015/1585/EU bizottsági határozat (1) (az értesítés a C(2014) 8786 végleges dokumentummal történt) részbeni megsemmisítését kérik.

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Első jogalap: az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése
  A felperesek arra hivatkoznak, hogy a különös ellentételezési szabályozás már azért sem minősül az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mert hiányzik az állami források átruházása. Továbbá e szabályozás nem jár szelektív gazdasági előnnyel az energiaigényes vállalkozások számára. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése

A felperesek arra hivatkoznak, hogy a különös ellentételezési szabályozás már azért sem minősül az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mert hiányzik az állami források átruházása. Továbbá e szabályozás nem jár szelektív gazdasági előnnyel az energiaigényes vállalkozások számára.

| 2. | Második jogalap: az EUMSZ 108. cikk megsértése
  A Bizottság a (részbeni) visszatéríttetés elrendelésével megsértette az EUMSZ 108. cikket, mivel az EEG 2012-t legfeljebb csak létező támogatásnak lehetett volna minősíteni, azonban semmiképpen sem lehetett volna új, jogellenesen bevezetett támogatásnak minősíteni. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: az EUMSZ 108. cikk megsértése

A Bizottság a (részbeni) visszatéríttetés elrendelésével megsértette az EUMSZ 108. cikket, mivel az EEG 2012-t legfeljebb csak létező támogatásnak lehetett volna minősíteni, azonban semmiképpen sem lehetett volna új, jogellenesen bevezetett támogatásnak minősíteni.

| 3. | Harmadik jogalap: a bizalomvédelem elvének megsértése
  E tekintetben a felperesek előadják, hogy az állítólag jogellenesen nyújtott támogatások visszatéríttetése sérti a felpereseknek a nemzeti szabályozás jogszerűségébe vetett bizalmát, amelyet különösen az EEG 2000-re vonatkozó bizottsági határozat alapozott meg. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a bizalomvédelem elvének megsértése

E tekintetben a felperesek előadják, hogy az állítólag jogellenesen nyújtott támogatások visszatéríttetése sérti a felpereseknek a nemzeti szabályozás jogszerűségébe vetett bizalmát, amelyet különösen az EEG 2000-re vonatkozó bizottsági határozat alapozott meg.

| 4. | Negyedik jogalap: az EUMSZ 108. cikk (1) bekezdésének az eljárási szabályzat 18. cikkével összefüggésben történő megsértése
  A felperesek a negyedik jogalap keretében azt kifogásolják, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását megelőzően nem tett javaslatot a Németországi Szövetségi Köztársaságnak megfelelő intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: az EUMSZ 108. cikk (1) bekezdésének az eljárási szabályzat 18. cikkével összefüggésben történő megsértése

A felperesek a negyedik jogalap keretében azt kifogásolják, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását megelőzően nem tett javaslatot a Németországi Szövetségi Köztársaságnak megfelelő intézkedések meghozatalára.

---

(1)  HL L 250., 122. o.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/44

---

2015. december 21-én benyújtott kereset – Vinnolit kontra Bizottság

(T-743/15. sz. ügy)

(2016/C 059/51)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Vinnolit GmbH & Co. KG (Ismaning, Németország) (képviselő: M. Geipel ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az SA.33995 (2013/C) (korábbi 2013/NN) számú állami támogatásról (végrehajtotta Németország a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia és az energiaigényes vállalkozások támogatása érdekében) szóló, 2014. november 25-i 2015/1585/EU európai bizottsági határozatot, különösen az 1. és 3. cikkben az EEG 2012 szerinti különös ellentételezési szabályozás támogatásnak való minősítését, és a belső piaccal való összeegyeztethetetlenségének megállapítását, valamint a 2., 6. és 7. cikkben foglalt, a 2013-ban és 2014-ben nyújtott támogatásoknak a kedvezményezett vállalkozásoktól való részbeni visszatéríttetésére vonatkozó kötelezettséget; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az SA.33995 (2013/C) (korábbi 2013/NN) számú állami támogatásról (végrehajtotta Németország a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia és az energiaigényes vállalkozások támogatása érdekében) szóló, 2014. november 25-i 2015/1585/EU európai bizottsági határozatot, különösen az 1. és 3. cikkben az EEG 2012 szerinti különös ellentételezési szabályozás támogatásnak való minősítését, és a belső piaccal való összeegyeztethetetlenségének megállapítását, valamint a 2., 6. és 7. cikkben foglalt, a 2013-ban és 2014-ben nyújtott támogatásoknak a kedvezményezett vállalkozásoktól való részbeni visszatéríttetésére vonatkozó kötelezettséget;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: az EUMSZ 107. cikk értelmében vett támogatás hiánya
  A felperes azzal érvel, hogy a törvényben a megújuló energiaforrások elsőbbsége érdekében előírt EEG-pótdíjnak az energiaigényes vállalkozások esetében való csökkentése egy polgári jogi ellentételezési mechanizmus módosítását jelenti. Nem kerül sor állami forrásokból vagy az állam által ellenőrzött forrásokból történő előnynyújtásra. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: az EUMSZ 107. cikk értelmében vett támogatás hiánya

A felperes azzal érvel, hogy a törvényben a megújuló energiaforrások elsőbbsége érdekében előírt EEG-pótdíjnak az energiaigényes vállalkozások esetében való csökkentése egy polgári jogi ellentételezési mechanizmus módosítását jelenti. Nem kerül sor állami forrásokból vagy az állam által ellenőrzött forrásokból történő előnynyújtásra.

| 2. | Második jogalap: mindenesetre új támogatás hiánya
  A felperes továbbá azzal érvel, hogy az EEG-pótdíjnak az energiaigényes vállalkozások esetében való csökkentése nem minősül az EUMSZ 108. cikk értelmében vett új támogatásnak, mivel a Németországi Szövetségi Köztársaságban a megújuló energiaforrások támogatását célzó finanszírozási mechanizmust a múltban a Bizottság a támogatásokra vonatkozó joggal összeegyeztethetőnek nyilvánította, és azt mostanáig nem módosították jelentősen. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: mindenesetre új támogatás hiánya

A felperes továbbá azzal érvel, hogy az EEG-pótdíjnak az energiaigényes vállalkozások esetében való csökkentése nem minősül az EUMSZ 108. cikk értelmében vett új támogatásnak, mivel a Németországi Szövetségi Köztársaságban a megújuló energiaforrások támogatását célzó finanszírozási mechanizmust a múltban a Bizottság a támogatásokra vonatkozó joggal összeegyeztethetőnek nyilvánította, és azt mostanáig nem módosították jelentősen.

| 3. | Harmadik jogalap: a bizalomvédelem elvének megsértése
  A felperes e tekintetben előadja, hogy a Bizottság a határozatával megsértette az érintett vállalkozások jogos bizalmát, mivel a Németországi Szövetségi Köztársaságban a megújuló energiaforrások támogatását célzó finanszírozási mechanizmust a múltban a Bizottság a támogatásokra vonatkozó joggal összeegyeztethetőnek nyilvánította, és azt mostanáig nem módosították jelentősen. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a bizalomvédelem elvének megsértése

A felperes e tekintetben előadja, hogy a Bizottság a határozatával megsértette az érintett vállalkozások jogos bizalmát, mivel a Németországi Szövetségi Köztársaságban a megújuló energiaforrások támogatását célzó finanszírozási mechanizmust a múltban a Bizottság a támogatásokra vonatkozó joggal összeegyeztethetőnek nyilvánította, és azt mostanáig nem módosították jelentősen.

| 4. | Negyedik jogalap: az alperes hatáskörének hiánya
  Végül a felperes azzal érvel, hogy a Bizottság a határozatával túllépte a ráruházott hatáskört, mivel a Németországi Szövetségi Köztársaságot az elsődleges és a másodlagos jog alapján a megújuló energiaforrások támogatásának kialakítása során megillető mérlegelési mozgásteret meg nem engedett módon korlátozta. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: az alperes hatáskörének hiánya

Végül a felperes azzal érvel, hogy a Bizottság a határozatával túllépte a ráruházott hatáskört, mivel a Németországi Szövetségi Köztársaságot az elsődleges és a másodlagos jog alapján a megújuló energiaforrások támogatásának kialakítása során megillető mérlegelési mozgásteret meg nem engedett módon korlátozta.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/45

---

2015. december 22-én benyújtott kereset – FH Scorpio kontra OHIM – Eckes-Granini Group (YO!)

(T-745/15. sz. ügy)

(2016/C 059/52)

A keresetlevél nyelve: lengyel

Felek

Felperes: FH Scorpio (Łódź, Lengyelország) (képviselő: R. Rumpel ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Eckes-Granini Group GmbH (Nieder-Olm, Németország)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

A vitatott védjegy: a „YO!” szóelemet magában foglaló közösségi ábrás védjegy – 11 208 436. sz. védjegybejelentés.

Az OHIM előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az OHIM második fellebbezési tanácsának 2015. október 2-án hozott határozata (R 1546/2014-2. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a keresetet megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a keresetet megalapozottnak;

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatnak a 011208436. sz. „YO!” védjegy lajstromozására vonatkozó részét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatnak a 011208436. sz. „YO!” védjegy lajstromozására vonatkozó részét;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot úgy, hogy a megjelölés az összes bejelentett áru- és szolgáltatás tekintetében lajstromozásra kerüljön; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot úgy, hogy a megjelölés az összes bejelentett áru- és szolgáltatás tekintetében lajstromozásra kerüljön;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/46

---

2015. december 22-én benyújtott kereset – Biofa kontra Európai Bizottság

(T-746/15. sz. ügy)

(2016/C 059/53)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Biofa AG (Münsingen, Németország) (képviselők: C. Stallberg és S. Knoblich ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagnak a jóváhagyásáról szóló, 2015. november 17-i (EU) 2015/2069 végrehajtási rendeletet (HL L 301., 42. o.); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagnak a jóváhagyásáról szóló, 2015. november 17-i (EU) 2015/2069 végrehajtási rendeletet (HL L 301., 42. o.);

| — | az alperest kötelezze a jogvita költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a jogvita költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap: az adatvédelem megsértése
  A felperesnek a VitiSan® növényvédőszert érintő adataira vonatkozik az 1107/2009/EK rendelet (1) 59. cikke szerinti adatvédelem. Ezen adatoknak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyag jóváhagyására való felhasználása ezért sérti a felperes adatvédelmi jogait. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap: az adatvédelem megsértése

A felperesnek a VitiSan® növényvédőszert érintő adataira vonatkozik az 1107/2009/EK rendelet (1) 59. cikke szerinti adatvédelem. Ezen adatoknak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyag jóváhagyására való felhasználása ezért sérti a felperes adatvédelmi jogait.

| 2. | A második jogalap: az egyszerű anyagok jóváhagyására vonatkozó eljárás szubszidiaritására vonatkozó elv megsértése






  — | A nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyag jóváhagyása sérti a szubszidiaritásnak a növényvédelmi jogban alkalmazandó elvét, mivel a felperes VitiSan® nevű növényvédőszerével, amely a nátrium-hidrogén-karbonát hatóanyagát tartalmazza, rendelkezésre áll egy engedélyezett növényvédőszer, amely hasonló hatóanyagot tartalmaz. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap: az egyszerű anyagok jóváhagyására vonatkozó eljárás szubszidiaritására vonatkozó elv megsértése

—

A nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyag jóváhagyása sérti a szubszidiaritásnak a növényvédelmi jogban alkalmazandó elvét, mivel a felperes VitiSan® nevű növényvédőszerével, amely a nátrium-hidrogén-karbonát hatóanyagát tartalmazza, rendelkezésre áll egy engedélyezett növényvédőszer, amely hasonló hatóanyagot tartalmaz.

| 3. | A harmadik jogalap: az egyszerű anyagok jóváhagyására vonatkozó eljárás tekintetében a prioritás elvének a megsértése






  — | Az, hogy a felperes kérelmezte a nátrium-hidrogén-karbonát hatóanyagként való jóváhagyását, akadályozza a prioritás elve alapján azt, hogy ezt az anyagot egyszerű anyagként jóváhagyják. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap: az egyszerű anyagok jóváhagyására vonatkozó eljárás tekintetében a prioritás elvének a megsértése

—

Az, hogy a felperes kérelmezte a nátrium-hidrogén-karbonát hatóanyagként való jóváhagyását, akadályozza a prioritás elve alapján azt, hogy ezt az anyagot egyszerű anyagként jóváhagyják.

| 4. | A negyedik jogalap: a felperes tulajdonhoz való jogának a megsértése
  A felperes adatainak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagként való jóváhagyására történő, jogosulatlan felhasználása sérti a felperesnek a szellemi tulajdonhoz való, az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 17. cikkének (2) bekezdésében előírt jogát. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap: a felperes tulajdonhoz való jogának a megsértése

A felperes adatainak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagként való jóváhagyására történő, jogosulatlan felhasználása sérti a felperesnek a szellemi tulajdonhoz való, az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 17. cikkének (2) bekezdésében előírt jogát.

| 5. | Az ötödik jogalap: A bizalmas üzleti adatok védelme követelményének a megsértése
  A felperes adatainak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagként való jóváhagyására történő, jogosulatlan felhasználása sérti továbbá a bizalmas üzleti adatoknak a Charta 7. cikkében előírt védelmét. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap: A bizalmas üzleti adatok védelme követelményének a megsértése

A felperes adatainak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagként való jóváhagyására történő, jogosulatlan felhasználása sérti továbbá a bizalmas üzleti adatoknak a Charta 7. cikkében előírt védelmét.

| 6. | A hatodik jogalap: az egyenlő bánásmód általános elvének a megsértése
  A felperes adatainak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagként való jóváhagyására történő, jogosulatlan felhasználása sérti az egyenlő bánásmód elvét is. Bár a felperesnek a jóváhagyáshoz szükséges adatok megszerzéséhez jelentős mértékű befektetéseket kellett eszközölnie, ezen adatokat az alperes harmadik személyek javára használja fel, akiknek ezeket az erőfeszítéseket nem kellett megtennie. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap: az egyenlő bánásmód általános elvének a megsértése

A felperes adatainak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagként való jóváhagyására történő, jogosulatlan felhasználása sérti az egyenlő bánásmód elvét is. Bár a felperesnek a jóváhagyáshoz szükséges adatok megszerzéséhez jelentős mértékű befektetéseket kellett eszközölnie, ezen adatokat az alperes harmadik személyek javára használja fel, akiknek ezeket az erőfeszítéseket nem kellett megtennie.

| 7. | A hetedik jogalap: a bizalomvédelem elvének a megsértése
  A felperes adatainak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagként való jóváhagyására történő, jogosulatlan felhasználása végezetül sérti a bizalomvédelem elvét. A felperes bízhatott abban, hogy a VitiSan® növényvédőszert érintő adatait kizárólag az adatvédelem tiszteletben tartásával használják fel. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap: a bizalomvédelem elvének a megsértése

A felperes adatainak a nátrium-hidrogén-karbonát egyszerű anyagként való jóváhagyására történő, jogosulatlan felhasználása végezetül sérti a bizalomvédelem elvét. A felperes bízhatott abban, hogy a VitiSan® növényvédőszert érintő adatait kizárólag az adatvédelem tiszteletben tartásával használják fel.

---

(1)  A növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 309., 1. o.).

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/47

---

2015. december 22-én benyújtott kereset – Mitteldeutsche Braunkohlengesellschaft és társai kontra Bizottság

(T-750/15. sz. ügy)

(2016/C 059/54)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Mitteldeutsche Braunkohlengesellschaft mbH (Zeitz, Németország), RWE Power AG (Essen, Németország), Vattenfall Europe Mining AG (Cottbus, Németország) (képviselők: U. Karpenstein, K. Dingemann és M. Kottmann, Rechtsanwälte)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság által az SA.38632 (2014/N) (ex 2013/NN) állami támogatás – Németország – EEG 2014 – A megújuló energiaforrásokról szóló törvény reformja ügyben 2014. július 23-án hozott C(2014) 5081 final határozatot, amennyiben az az önellátásra szolgáló létesítményekre vonatkozó, a megújuló energiaforrásokról szóló 2014. évi törvény (EEG 2014) 61. § -ának (3) és (4) bekezdése szerinti szabályozást állami támogatásnak minősíti, továbbá amennyiben az 5. pont második francia bekezdésében (75. o.) e szabályozást csak 2017. december 31-ig nyilvánítja a belső piaccal összeegyeztethetőnek; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság által az SA.38632 (2014/N) (ex 2013/NN) állami támogatás – Németország – EEG 2014 – A megújuló energiaforrásokról szóló törvény reformja ügyben 2014. július 23-án hozott C(2014) 5081 final határozatot, amennyiben az az önellátásra szolgáló létesítményekre vonatkozó, a megújuló energiaforrásokról szóló 2014. évi törvény (EEG 2014) 61. § -ának (3) és (4) bekezdése szerinti szabályozást állami támogatásnak minősíti, továbbá amennyiben az 5. pont második francia bekezdésében (75. o.) e szabályozást csak 2017. december 31-ig nyilvánítja a belső piaccal összeegyeztethetőnek;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Első jogalap: nincs szó bizonyos vállalkozások szelektív előnyben részesítéséről
  Első jogalapjukban a felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat a villamosenergia-önellátásra szolgáló létesítményekre vonatkozó szabályozást (az EEG 2014 61. § -ának (3) és (4) bekezdése) jogellenesen minősítette szelektív intézkedésnek, ezáltal pedig állami támogatásnak. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: nincs szó bizonyos vállalkozások szelektív előnyben részesítéséről

Első jogalapjukban a felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozat a villamosenergia-önellátásra szolgáló létesítményekre vonatkozó szabályozást (az EEG 2014 61. § -ának (3) és (4) bekezdése) jogellenesen minősítette szelektív intézkedésnek, ezáltal pedig állami támogatásnak.

| 2. | Második jogalap: nincs szó állami forrásokról
  Második jogalapjukban a felperesek azt állítják, hogy a megújuló energiaforrásoknak az EEG-járulékokból finanszírozott támogatását nem állami, hanem magán eszközök útján látják el. Az EEG-járulékoknak sem a beszedése, sem pedig a felhasználása nem áll állami ellenőrzés alatt, mint azt pedig az ítélkezési gyakorlat megköveteli. Ezenkívül a szóban forgó szabályok éppen hogy nem terhelik az államháztartást, mivel az EEG-járulékok teljes összege a létesítmények önellátásának járulékmentessége révén nem csökken. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: nincs szó állami forrásokról

Második jogalapjukban a felperesek azt állítják, hogy a megújuló energiaforrásoknak az EEG-járulékokból finanszírozott támogatását nem állami, hanem magán eszközök útján látják el. Az EEG-járulékoknak sem a beszedése, sem pedig a felhasználása nem áll állami ellenőrzés alatt, mint azt pedig az ítélkezési gyakorlat megköveteli. Ezenkívül a szóban forgó szabályok éppen hogy nem terhelik az államháztartást, mivel az EEG-járulékok teljes összege a létesítmények önellátásának járulékmentessége révén nem csökken.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/48

---

2015. december 30-án benyújtott kereset – Luxemburg kontra Bizottság

(T-755/15. sz. ügy)

(2016/C 059/55)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Luxemburgi Nagyhercegség (képviselők: D. Holderer meghatalmazott, és D. Waelbroeck, S. Naudin és A. Steichen ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg a kelen kereset elfogadhatóságát és megalapozottságát; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a kelen kereset elfogadhatóságát és megalapozottságát;

| — | elsődlegesen semmisítse meg a Bizottságnak a Luxemburgi Nagyhercegség által a Fiatnak nyújtott, SA.38375. sz. állami támogatásról szóló, 2015. október 21-i határozatát; |
| --- | --- |

—

elsődlegesen semmisítse meg a Bizottságnak a Luxemburgi Nagyhercegség által a Fiatnak nyújtott, SA.38375. sz. állami támogatásról szóló, 2015. október 21-i határozatát;

| — | másodlagosan semmisítse meg a Bizottságnak a Luxemburgi Nagyhercegség által a Fiatnak nyújtott, SA.38375. sz. állami támogatásról szóló, 2015. október 21-i határozatát abban a részében, amelyben az a támogatás visszatéríttetését rendeli el; |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a Bizottságnak a Luxemburgi Nagyhercegség által a Fiatnak nyújtott, SA.38375. sz. állami támogatásról szóló, 2015. október 21-i határozatát abban a részében, amelyben az a támogatás visszatéríttetését rendeli el;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 107. cikkét, mivel a Bizottság nem bizonyította a feltételes adómegállapító határozat szelektivitását. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 107. cikkét, mivel a Bizottság nem bizonyította a feltételes adómegállapító határozat szelektivitását.

| 2. | A második jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ107. cikkét, és a Bizottság indokolási kötelezettségét azáltal, hogy a Bizottság nem bizonyította az előnyt, sem a verseny korlátozását. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ107. cikkét, és a Bizottság indokolási kötelezettségét azáltal, hogy a Bizottság nem bizonyította az előnyt, sem a verseny korlátozását.

| 3. | A harmadik, másodlagos jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EK 93. cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletet, mivel a Bizottság a támogatás visszatéríttetését a jogbiztonság elvének és a védelemhez való jogoknak a megsértésével rendelte el. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, másodlagos jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EK 93. cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletet, mivel a Bizottság a támogatás visszatéríttetését a jogbiztonság elvének és a védelemhez való jogoknak a megsértésével rendelte el.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/49

---

2015. december 21-én benyújtott kereset – Tengelmann Warenhandelsgesellschaft kontra OHIM – Fédération Internationale des Logis (T)

(T-756/15. sz. ügy)

(2016/C 059/56)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Tengelmann Warenhandelsgesellschaft KG (Mülheim an der Ruhr, Németország) (képviselő: H. Prange ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Federation Internationale des Logis (Párizs, Franciaország)

Az OHIM előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: Felperes

A vitatott védjegy:„T” közösségi szóvédjegy – 11 623 022. sz. védjegybejelentés

Az OHIM előtti eljárás: Felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az OHIM ötödik fellebbezési tanácsának 2015. augusztus 31-én hozott határozata (R 2653/2014-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és azt változtassa meg olyan értelemben, hogy a felszólalást teljes egészében utasítsa el; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és azt változtassa meg olyan értelemben, hogy a felszólalást teljes egészében utasítsa el;

| — | az alperest, és adott esetben a fellebbezési tanács előtti eljárás többi résztvevőjét kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárás költségeit. |
| --- | --- |

—

az alperest, és adott esetben a fellebbezési tanács előtti eljárás többi résztvevőjét kötelezze az eljárás költségeinek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárás költségeit.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/49

---

2015. december 29-én benyújtott kereset – Fiat Chrysler Finance Europe kontra Bizottság

(T-759/15. sz. ügy)

(2016/C 059/57)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Fiat Chrysler Finance Europe (FCFE) (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: J. Rodriguez Solicitor, M. Engel és G. Maisto ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg a megsemmisítés iránti kereset elfogadhatóságát; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a megsemmisítés iránti kereset elfogadhatóságát;

| — | semmisítse meg a Bizottság 2015. október 21-i, a Luxemburgi Nagyhercegséghez („Luxemburg”) címzett, és a SA.38375 (2914/C ex 2014 NN) sz. ügyben hozott határozatának („vitatott határozat”) 1.-4. cikkét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2015. október 21-i, a Luxemburgi Nagyhercegséghez („Luxemburg”) címzett, és a SA.38375 (2914/C ex 2014 NN) sz. ügyben hozott határozatának („vitatott határozat”) 1.-4. cikkét;

| — | a Bizottságot kötelezze a FCFE költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a FCFE költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 107. cikkét, mivel a Bizottság tévesen alkalmazta a „szelektív előny” fogalmát, és nem bizonyította, hogy az APA felelős a verseny torzításáért. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 107. cikkét, mivel a Bizottság tévesen alkalmazta a „szelektív előny” fogalmát, és nem bizonyította, hogy az APA felelős a verseny torzításáért.

| 2. | A második jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 269. cikkének (2) bekezdését és a Bizottság indokolási kötelezettségét azáltal, hogy a Bizottság nem fejti ki, hogy az uniós jogból hogyan vezeti le a szokásos piaci ár elvét, vagy egyáltalán ez az elv mit jelent, és felszínes leírást ad az APA-nak a versenyre gyakorolt hatására vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 269. cikkének (2) bekezdését és a Bizottság indokolási kötelezettségét azáltal, hogy a Bizottság nem fejti ki, hogy az uniós jogból hogyan vezeti le a szokásos piaci ár elvét, vagy egyáltalán ez az elv mit jelent, és felszínes leírást ad az APA-nak a versenyre gyakorolt hatására vonatkozóan.

| 3. | A harmadik jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét, mivel a szokásos piaci ár elvének a Bizottság által való újrafogalmazása teljes bizonytalanságot és zavart teremt azt illetően, hogy egy előzetes árképzési megállapodás, vagy valójában bármely transzferárazási elemzés mely esetben sértheti az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogot. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét, mivel a szokásos piaci ár elvének a Bizottság által való újrafogalmazása teljes bizonytalanságot és zavart teremt azt illetően, hogy egy előzetes árképzési megállapodás, vagy valójában bármely transzferárazási elemzés mely esetben sértheti az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogot.

| 4. | A negyedik jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti a bizalomvédelem elvét, mivel a Bizottság jogos bizalmat teremtett azt illetően, hogy az állami támogatások szempontjából a transzferárképzési megállapodásokat az OECG iránymutatásai alapján értékeli, és az, hogy ettől hirtelen eltért, megsértette a bizalomvédelem elvét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap, amelyet a felperes arra alapít, hogy a megtámadott határozat sérti a bizalomvédelem elvét, mivel a Bizottság jogos bizalmat teremtett azt illetően, hogy az állami támogatások szempontjából a transzferárképzési megállapodásokat az OECG iránymutatásai alapján értékeli, és az, hogy ettől hirtelen eltért, megsértette a bizalomvédelem elvét.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/50

---

2015. december 23-án benyújtott kereset – Hollandia kontra Bizottság

(T-760/15. sz. ügy)

(2016/C 059/58)

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Felperes: Holland Királyság (képviselők: M. Bulterman, B. Koopman és M. de Ree)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Hollandia által a Starbucksnak nyújtott SA.38374 (2014/C ex 2014/NN) állami támogatásról szóló, 2015. október 21-i C(2015) 7143 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Hollandia által a Starbucksnak nyújtott SA.38374 (2014/C ex 2014/NN) állami támogatásról szóló, 2015. október 21-i C(2015) 7143 final bizottsági határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hibás alkalmazása, mivel a Bizottság álláspontja szerint az „Advanced Pricing Agreement” (előzetes árképzési megállapodás, APA) szelektív jellegű.






  — | Először is a Bizottság nem fejtette ki megfelelően és külön, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül. |
| --- | --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hibás alkalmazása, mivel a Bizottság álláspontja szerint az „Advanced Pricing Agreement” (előzetes árképzési megállapodás, APA) szelektív jellegű.

—

Először is a Bizottság nem fejtette ki megfelelően és külön, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül.

| — | Másodszor a Bizottság tévesen vette figyelembe hivatkozási keretként az általános holland társaságiadó-rendszert. Az APA tekintetében a társasági adóról szóló törvény (Wet op de Vennootschapsbelasting) 8b. cikkének (1) bekezdése és az elszámolási árakról szóló rendelet (Verrekenprijsbesluit) jelenti a helyes hivatkozási keretet. Az APA vonatkozásában egyszerűen ez a hivatkozási keret kerül alkalmazásra. |
| --- | --- |

—

Másodszor a Bizottság tévesen vette figyelembe hivatkozási keretként az általános holland társaságiadó-rendszert. Az APA tekintetében a társasági adóról szóló törvény (Wet op de Vennootschapsbelasting) 8b. cikkének (1) bekezdése és az elszámolási árakról szóló rendelet (Verrekenprijsbesluit) jelenti a helyes hivatkozási keretet. Az APA vonatkozásában egyszerűen ez a hivatkozási keret kerül alkalmazásra.

| 2. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hibás alkalmazása, mivel a Bizottság az uniós jogban állítólag létező, szokásos piaci feltételek elve alapján vizsgálja az előny fennállását. Ilyen elv azonban nem létezik, és nem képezi a támogatás vizsgálatának részét sem. |
| --- | --- |

2.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hibás alkalmazása, mivel a Bizottság az uniós jogban állítólag létező, szokásos piaci feltételek elve alapján vizsgálja az előny fennállását. Ilyen elv azonban nem létezik, és nem képezi a támogatás vizsgálatának részét sem.

| 3. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hibás alkalmazása, mivel a Bizottság megállapítja, hogy az APA a „Transactional Net Margin Method” (tranzakciós nettó nyereség módszere) mint elszámolásiár-módszer választása miatt előnnyel jár a Starbucks Manufacturing EMEA BV számára.
  A Bizottság tévesen állítja, hogy az APA keretében megállapított módszer nem minősül megbízható szempontnak a piaci eredmények vonatkozásában. A Bizottság azt sem tudja bizonyítani, hogy az Alkinak fizetett kárpótlás és a zöld kávébab teljes költségei miatt fizetett felár nem bír tényleges értékkel. |
| --- | --- |

3.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hibás alkalmazása, mivel a Bizottság megállapítja, hogy az APA a „Transactional Net Margin Method” (tranzakciós nettó nyereség módszere) mint elszámolásiár-módszer választása miatt előnnyel jár a Starbucks Manufacturing EMEA BV számára.

A Bizottság tévesen állítja, hogy az APA keretében megállapított módszer nem minősül megbízható szempontnak a piaci eredmények vonatkozásában. A Bizottság azt sem tudja bizonyítani, hogy az Alkinak fizetett kárpótlás és a zöld kávébab teljes költségei miatt fizetett felár nem bír tényleges értékkel.

| 4. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hibás alkalmazása, mivel a Bizottság megállapítja, hogy az APA a „Transactional Net Margin Method” alkalmazásának módja miatt előnnyel jár a Starbucks Manufacturing EMEA BV számára.
  A Bizottság hibásan indul ki abból, hogy az APA keretében megállapított „Transactional Net Margin Method”-ot hibásan alkalmazták, és az előnnyel jár a Starbucks Manufacturing EMEA BV számára. A Bizottság nem bizonyítja, hogy a „Transactional Net Margin Method”-nak a Bizottság szerint megfelelő alkalmazása ahhoz vezetne, hogy az adóztatható nyereség magasabb lenne, és nem állna fenn előny. |
| --- | --- |

4.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hibás alkalmazása, mivel a Bizottság megállapítja, hogy az APA a „Transactional Net Margin Method” alkalmazásának módja miatt előnnyel jár a Starbucks Manufacturing EMEA BV számára.

A Bizottság hibásan indul ki abból, hogy az APA keretében megállapított „Transactional Net Margin Method”-ot hibásan alkalmazták, és az előnnyel jár a Starbucks Manufacturing EMEA BV számára. A Bizottság nem bizonyítja, hogy a „Transactional Net Margin Method”-nak a Bizottság szerint megfelelő alkalmazása ahhoz vezetne, hogy az adóztatható nyereség magasabb lenne, és nem állna fenn előny.

| 5. | A gondossági kötelezettség megsértése, mivel a Bizottság nem értékelte és határozatában nem vette figyelembe valamennyi releváns adatot, és olyan névtelen adatokra támaszkodott, amelyeket mindenesetre nem közöltek a holland kormánnyal. |
| --- | --- |

5.

A gondossági kötelezettség megsértése, mivel a Bizottság nem értékelte és határozatában nem vette figyelembe valamennyi releváns adatot, és olyan névtelen adatokra támaszkodott, amelyeket mindenesetre nem közöltek a holland kormánnyal.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/51

---

A Törvényszék 2015. december 7-i végzése – Ahrend Furniture kontra Bizottság

(T-482/15. sz. ügy) (1)

(2016/C 059/59)

Az eljárás nyelve: francia

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 337., 2015.10.12.

---

Közszolgálati Törvényszék

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/52

---

2015. december 21–én benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

(F-148/15. sz. ügy)

(2016/C 059/60)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: ZZ (képviselő: P. Vanden Casteele ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

Az EPSO/AD/306/15 – francia nyelvű jogász-nyelvész (AD7) versenyvizsga vizsgabizottsága által hozott határozat megsemmisítése, amely arra hivatkozva tagadta meg a felperesnek a versenyvizsga következő szakaszára való bocsátását, hogy a felperes nem rendelkezik belga, francia vagy luxemburgi felsőoktatási intézményben folytatott teljes jogi képzésnek megfelelő végzettséggel.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a „francia (FR) nyelvű jogász-nyelvészek (AD7)” számára kiírt „képesítéseken és vizsgákon alapuló EPSO/AD/306/15 nyílt versenyvizsga” (az EU Hivatalos Lapja, 2015. május 21.) keretében a kiválasztásról és kinevezésről hozott határozatokat, közöttük azon határozatot, amelyet a felperesnek címzett 2015. szeptember 24-i e-mail a következőképpen idézett: „az Ön pályázatának vizsgálatát követően [...] a fent említett versenyvizsga vizsgabizottságának nem áll módjában Önt a versenyvizsga következő szakaszára bocsátani”. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a „francia (FR) nyelvű jogász-nyelvészek (AD7)” számára kiírt „képesítéseken és vizsgákon alapuló EPSO/AD/306/15 nyílt versenyvizsga” (az EU Hivatalos Lapja, 2015. május 21.) keretében a kiválasztásról és kinevezésről hozott határozatokat, közöttük azon határozatot, amelyet a felperesnek címzett 2015. szeptember 24-i e-mail a következőképpen idézett: „az Ön pályázatának vizsgálatát követően [...] a fent említett versenyvizsga vizsgabizottságának nem áll módjában Önt a versenyvizsga következő szakaszára bocsátani”.

---

| 15.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 59/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 59/52

---

2015. december 23–án benyújtott kereset – ZZ kontra Bizottság

(F-151/15. sz. ügy)

(2016/C 059/61)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: ZZ (képviselők: S. Rodrigues és A. Tymen ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A túlélő hozzátartozói nyugdíj nyújtását a felperestől megtagadó bizottsági határozat megsemmisítése és az állítólagosan elszenvedett nem vagyoni és vagyoni kár megtérítése.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatalnak a túlélő hozzátartozói nyugdíj nyújtását a felperestől megtagadó 2015. április 13-i vagy 14-i határozatát; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatalnak a túlélő hozzátartozói nyugdíj nyújtását a felperestől megtagadó 2015. április 13-i vagy 14-i határozatát;

| — | a Közszolgálati Törvényszék, amennyiben szükséges, semmisítse meg a Bizottságnak a felperes panaszát elutasító 2015. szeptember 15-i határozatát; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék, amennyiben szükséges, semmisítse meg a Bizottságnak a felperes panaszát elutasító 2015. szeptember 15-i határozatát;

| — | a Közszolgálati Törvényszék rendelje el a felperes vagyoni kárának megtérítését; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék rendelje el a felperes vagyoni kárának megtérítését;

| — | a Közszolgálati Törvényszék rendelje el a felperes méltányosan 5 000 euróban meghatározott összegű nem vagyoni kárának megtérítését; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék rendelje el a felperes méltányosan 5 000 euróban meghatározott összegű nem vagyoni kárának megtérítését;

| — | a Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezze az összes költség viselésére.

---