# Az Európai Unió L 24/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 24 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. január 26. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 24

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. január 26.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/56 rendelete (2021. január 20.) az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/56 rendelete (2021. január 20.) az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/57 rendelete (2021. január 25.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a vizes élőhelyeken és azok környékén használt sörétben található ólom tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 19 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/57 rendelete (2021. január 25.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a vizes élőhelyeken és azok környékén használt sörétben található ólom tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.1.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/56 RENDELETE

(2021. január 20.)

az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) foglaltak szerint a közös halászati politika célja az, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázását fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel biztosítsa. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) foglaltak szerint a közös halászati politika célja az, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázását fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel biztosítsa.

| (2) | Az Unió a 98/392/EK tanácsi határozattal (4) jóváhagyta az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményét, valamint az említett Egyezményben foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések (5) végrehajtásáról szóló megállapodást, amelyek az élő tengeri erőforrások védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó alapelveket és szabályokat tartalmazzák. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelme érdekében a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió a 98/392/EK tanácsi határozattal (4) jóváhagyta az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményét, valamint az említett Egyezményben foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések (5) végrehajtásáról szóló megállapodást, amelyek az élő tengeri erőforrások védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó alapelveket és szabályokat tartalmazzák. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelme érdekében a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben.

| (3) | Az Unió a 2006/539/EK tanácsi határozattal (6) jóváhagyta az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság megerősítéséről szóló egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény). |
| --- | --- |

(3)

Az Unió a 2006/539/EK tanácsi határozattal (6) jóváhagyta az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság megerősítéséről szóló egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény).

| (4) | Az Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság (IATTC) jogosult arra, hogy az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú védelmének és fenntartható hasznosításának biztosítását szolgáló határozatokat (továbbiakban: határozatok) fogadjon el. A határozatok kötelező erejűek a szerződő felekre nézve. A határozatok címzettjei elsősorban azegyezmény szerződő felei, de a magán üzemeltetőkre (például hajóparancsnokokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. A határozatok az elfogadásuk után 45 nappal lépnek hatályba, és az Unió vonatkozásában a lehető leghamarabb végre kell őket hajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(4)

Az Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság (IATTC) jogosult arra, hogy az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú védelmének és fenntartható hasznosításának biztosítását szolgáló határozatokat (továbbiakban: határozatok) fogadjon el. A határozatok kötelező erejűek a szerződő felekre nézve. A határozatok címzettjei elsősorban azegyezmény szerződő felei, de a magán üzemeltetőkre (például hajóparancsnokokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. A határozatok az elfogadásuk után 45 nappal lépnek hatályba, és az Unió vonatkozásában a lehető leghamarabb végre kell őket hajtani az uniós jogban.

| (5) | Az Unió a 2005/938/EK tanácsi határozattal (7) jóváhagyta a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), amely létrehozta a Nemzetközi Delfinvédelmi Programot (IDCP). |
| --- | --- |

(5)

Az Unió a 2005/938/EK tanácsi határozattal (7) jóváhagyta a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), amely létrehozta a Nemzetközi Delfinvédelmi Programot (IDCP).

| (6) | A megállapodás XIV. cikke szerint az IATTC fontos szerepet játszik e megállapodás végrehajtásának koordinálásában, valamint az IATTC keretében elfogadandó intézkedések végrehajtásában. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás XIV. cikke szerint az IATTC fontos szerepet játszik e megállapodás végrehajtásának koordinálásában, valamint az IATTC keretében elfogadandó intézkedések végrehajtásában.

| (7) | Az IDCP-n belül a felek konferenciájának a feladata az erszényes kerítőhálóval végzett tonhalhalászat során véletlenszerűen előforduló delfinpusztulásnak a megállapodás hatálya alá tartozó területen való fokozatos, nullához közelítő szintre történő csökkentését éves határértékek meghatározásával biztosító intézkedések elfogadása. Ezen intézkedések kötelezővé válnak az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(7)

Az IDCP-n belül a felek konferenciájának a feladata az erszényes kerítőhálóval végzett tonhalhalászat során véletlenszerűen előforduló delfinpusztulásnak a megállapodás hatálya alá tartozó területen való fokozatos, nullához közelítő szintre történő csökkentését éves határértékek meghatározásával biztosító intézkedések elfogadása. Ezen intézkedések kötelezővé válnak az Unióra nézve.

| (8) | A határozatokat legutóbb az 520/2007/EK tanácsi rendelet (8) hajtotta végre. |
| --- | --- |

(8)

A határozatokat legutóbb az 520/2007/EK tanácsi rendelet (8) hajtotta végre.

| (9) | Tekintettel arra, hogy a határozatok valószínűleg módosulnak az IATTC éves ülésein, e határozatoknak az uniós jogba való gyors átültetése, az egyenlő versenyfeltételek megerősítése és az állományokkal való hosszú távú fenntartható gazdálkodás további támogatása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következő szempontokra vonatkozóan: a cápahalászatra szolgáló zsinórokra vonatkozó technikai előírások, tilalmi időszakok, a halcsoportosulást előidéző eszközökkel (FAD-ok) kapcsolatos jelentéstételi határidők, a FAD-ok kialakítására és telepítésére vonatkozó előírások, adatgyűjtési határidők, a tengeri madarak védelmét szolgáló területek és kockázatcsökkentő intézkedések, tudományos megfigyelői lefedettség, a regionális hajólajstrommal összefüggő információk, a hajónaplókból és a kirakodási nyilvántartásokból származó adatok benyújtására szolgáló táblázatra való hivatkozások, a nagyszemű tonhallal kapcsolatos statisztikai dokumentum, több jelentéstételi határidő és a teknősök mortalitásával összefüggő iránymutatások. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (9) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel arra, hogy a határozatok valószínűleg módosulnak az IATTC éves ülésein, e határozatoknak az uniós jogba való gyors átültetése, az egyenlő versenyfeltételek megerősítése és az állományokkal való hosszú távú fenntartható gazdálkodás további támogatása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következő szempontokra vonatkozóan: a cápahalászatra szolgáló zsinórokra vonatkozó technikai előírások, tilalmi időszakok, a halcsoportosulást előidéző eszközökkel (FAD-ok) kapcsolatos jelentéstételi határidők, a FAD-ok kialakítására és telepítésére vonatkozó előírások, adatgyűjtési határidők, a tengeri madarak védelmét szolgáló területek és kockázatcsökkentő intézkedések, tudományos megfigyelői lefedettség, a regionális hajólajstrommal összefüggő információk, a hajónaplókból és a kirakodási nyilvántartásokból származó adatok benyújtására szolgáló táblázatra való hivatkozások, a nagyszemű tonhallal kapcsolatos statisztikai dokumentum, több jelentéstételi határidő és a teknősök mortalitásával összefüggő iránymutatások. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (9) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (10) | Az e rendeletben meghatározott felhatalmazás nem érintheti a jövőbeli határozatoknak az uniós jogban rendes jogalkotási eljárás útján történő végrehajtását. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben meghatározott felhatalmazás nem érintheti a jövőbeli határozatoknak az uniós jogban rendes jogalkotási eljárás útján történő végrehajtását.

| (11) | Az 520/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének 3. pontját, 4. cikkének (3) bekezdését és IV. címét el kell hagyni, mivel valamennyi IATTC-intézkedést e rendelet hajtja végre, |
| --- | --- |

(11)

Az 520/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének 3. pontját, 4. cikkének (3) bekezdését és IV. címét el kell hagyni, mivel valamennyi IATTC-intézkedést e rendelet hajtja végre,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet gazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedéseket állapít meg az egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatban, valamint a tonhal és a makrahalalkatúak, a tonhalra és makrahalalkatúakra halászó hajók által fogott egyéb fajok és az azon azonos ökoszisztémába tartozó fajok állományai tekintetében, amelyeket érint az egyezmény hatálya alá tartozó halállományok halászása vagy amelyek járulékos vagy függő kapcsolatban állnak az említett halállományokkal.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet az egyezmény hatálya alá tartozó területen halászat céljából használt vagy használni kívánt uniós halászhajókra vonatkozik.

(2)   E rendelet eltérő rendelkezése hiányában ezt a rendeletet a halászati ágazatban hatályban lévő rendeletek, különösen az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10), valamint az 1005/2008/EK (11), az 1224/2009/EK (12) és az 1185/2003/EK tanácsi rendelet (13) sérelme nélkül kell alkalmazni.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „egyezmény”: az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság megerősítéséről szóló egyezmény; |
| --- | --- |

1.

„egyezmény”: az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság megerősítéséről szóló egyezmény;

| 2. | „az egyezmény hatálya alá tartozó terület”: az a földrajzi terület, amelyre az egyezmény a III. cikkében foglalt leírás szerint alkalmazandó; |
| --- | --- |

2.

„az egyezmény hatálya alá tartozó terület”: az a földrajzi terület, amelyre az egyezmény a III. cikkében foglalt leírás szerint alkalmazandó;

| 3. | „IATTC-fajok”: az egyezmény hatálya alá tartozó területen tonhalra és makrahalalkatúakra halászó hajók által fogott tonhal és makrahalalkatúak, valamint egyéb halfajok állományai; |
| --- | --- |

3.

„IATTC-fajok”: az egyezmény hatálya alá tartozó területen tonhalra és makrahalalkatúakra halászó hajók által fogott tonhal és makrahalalkatúak, valamint egyéb halfajok állományai;

| 4. | „uniós halászhajó”: a halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázására használt, vagy használni kívánt, valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajó, beleértve a segédhajókat, a halfeldolgozó hajókat, az átrakásban részt vevő hajókat, a halászati termékek szállítására szolgáló felszereléssel rendelkező szállítóhajókat, a konténerhajók kivételével; |
| --- | --- |

4.

„uniós halászhajó”: a halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázására használt, vagy használni kívánt, valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajó, beleértve a segédhajókat, a halfeldolgozó hajókat, az átrakásban részt vevő hajókat, a halászati termékek szállítására szolgáló felszereléssel rendelkező szállítóhajókat, a konténerhajók kivételével;

| 5. | „szerződő fél”: az egyezmény szerződő felei; |
| --- | --- |

5.

„szerződő fél”: az egyezmény szerződő felei;

| 6. | „erszényes kerítőháló”: olyan kerítőháló, amelynél a hálófeneket összehúzzák a háló fenekén lévő szorítózsinór segítségével, amely a fenék-vontatókötél mentén több gyűrűn van átfűzve, és így lehetővé teszi a háló összehúzását és összezárását; |
| --- | --- |

6.

„erszényes kerítőháló”: olyan kerítőháló, amelynél a hálófeneket összehúzzák a háló fenekén lévő szorítózsinór segítségével, amely a fenék-vontatókötél mentén több gyűrűn van átfűzve, és így lehetővé teszi a háló összehúzását és összezárását;

| 7. | „trópusi tonhalfélék”: a nagyszemű tonhal, a sárgaúszójú tonhal és a bonitó; |
| --- | --- |

7.

„trópusi tonhalfélék”: a nagyszemű tonhal, a sárgaúszójú tonhal és a bonitó;

| 8. | „adatgyűjtő bója”: olyan sodródó vagy lehorgonyzott, vízen úszó eszköz, amelyet kormányzati vagy elismert tudományos szervezetek vagy jogalanyok környezeti adatok elektronikus gyűjtése, nem pedig a halászati tevékenységek támogatása céljából használnak, és amelyet bejelentettek az IATTC titkárságának; |
| --- | --- |

8.

„adatgyűjtő bója”: olyan sodródó vagy lehorgonyzott, vízen úszó eszköz, amelyet kormányzati vagy elismert tudományos szervezetek vagy jogalanyok környezeti adatok elektronikus gyűjtése, nem pedig a halászati tevékenységek támogatása céljából használnak, és amelyet bejelentettek az IATTC titkárságának;

| 9. | „halcsoportosulást előidéző eszköz” vagy „FAD”: hajók által telepített vagy – többek között rádió- vagy műszerezett bóják segítségével is – nyomon követett lehorgonyzott, sodródó, lebegő vagy alámerülő tárgyak, amelyek arra szolgálnak, hogy az erszényes kerítőhálóval végzett halászati műveletek céljából előidézzék a céltonhalfajok csoportosulását; |
| --- | --- |

9.

„halcsoportosulást előidéző eszköz” vagy „FAD”: hajók által telepített vagy – többek között rádió- vagy műszerezett bóják segítségével is – nyomon követett lehorgonyzott, sodródó, lebegő vagy alámerülő tárgyak, amelyek arra szolgálnak, hogy az erszényes kerítőhálóval végzett halászati műveletek céljából előidézzék a céltonhalfajok csoportosulását;

| 10. | adatgyűjtő bójákkal való „interakció”: többek között, de nem kizárólagosan a bója halászeszközzel való bekerítése, a hajó, a halászeszköz vagy a hajó bármely részének az adatgyűjtő bójához való kikötése vagy rögzítése, vagy az adatgyűjtő bója horgonykötelének elvágása; |
| --- | --- |

10.

adatgyűjtő bójákkal való „interakció”: többek között, de nem kizárólagosan a bója halászeszközzel való bekerítése, a hajó, a halászeszköz vagy a hajó bármely részének az adatgyűjtő bójához való kikötése vagy rögzítése, vagy az adatgyűjtő bója horgonykötelének elvágása;

| 11. | „piaci szereplő”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely bármilyen, a halászati és akvakultúra-termékek előállító, feldolgozó-, forgalmazó-, elosztó- és kiskereskedelmi láncának valamely szakaszával kapcsolatos tevékenységet folytató vállalkozást működtet vagy ilyen vállalkozással rendelkezik; |
| --- | --- |

11.

„piaci szereplő”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely bármilyen, a halászati és akvakultúra-termékek előállító, feldolgozó-, forgalmazó-, elosztó- és kiskereskedelmi láncának valamely szakaszával kapcsolatos tevékenységet folytató vállalkozást működtet vagy ilyen vállalkozással rendelkezik;

| 12. | „SAC”: az egyezmény XI. cikke alapján létrehozott tudományos tanácsadó bizottság; |
| --- | --- |

12.

„SAC”: az egyezmény XI. cikke alapján létrehozott tudományos tanácsadó bizottság;

| 13. | „átrakás”: egy halászhajó fedélzetén található halászati termékek egy részének vagy egészének egy másik hajóra történő rakodása; |
| --- | --- |

13.

„átrakás”: egy halászhajó fedélzetén található halászati termékek egy részének vagy egészének egy másik hajóra történő rakodása;

| 14. | „regionális hajólajstrom”: az IATTC hajólajstroma; |
| --- | --- |

14.

„regionális hajólajstrom”: az IATTC hajólajstroma;

| 15. | „határozat”: az IATTC által az egyezmény VII. cikke alapján elfogadott kötelező erejű intézkedések; |
| --- | --- |

15.

„határozat”: az IATTC által az egyezmény VII. cikke alapján elfogadott kötelező erejű intézkedések;

| 16. | „IATTC átrakodási nyilatkozati űrlap”: a C-12-07 határozat 2. mellékletében foglalt dokumentum; |
| --- | --- |

16.

„IATTC átrakodási nyilatkozati űrlap”: a C-12-07 határozat 2. mellékletében foglalt dokumentum;

| 17. | „megfigyelő”: olyan személy, akit valamely tagállam vagy szerződő fél felhatalmazott arra, hogy halászhajók fedélzetén megfigyelést, monitorozást vagy információgyűjtést folytasson, és aki erre tanúsítvánnyal rendelkezik; |
| --- | --- |

17.

„megfigyelő”: olyan személy, akit valamely tagállam vagy szerződő fél felhatalmazott arra, hogy halászhajók fedélzetén megfigyelést, monitorozást vagy információgyűjtést folytasson, és aki erre tanúsítvánnyal rendelkezik;

| 18. | „horogsor”: egy fő zsinórból álló, számos, a célfajoktól függően különböző hosszúságú és elhelyezésű előkezsinórra (mellékzsinór) szerelt horoggal ellátott halászeszköz; |
| --- | --- |

18.

„horogsor”: egy fő zsinórból álló, számos, a célfajoktól függően különböző hosszúságú és elhelyezésű előkezsinórra (mellékzsinór) szerelt horoggal ellátott halászeszköz;

| 19. | „cápahalászatra szolgáló zsinórok”: a felszíni zsinórhoz vagy közvetlenül az úszókhoz rögzített, cápahalászatra szolgáló egyedi zsinórok a C-16-05 határozat 1. ábrája szerint; |
| --- | --- |

19.

„cápahalászatra szolgáló zsinórok”: a felszíni zsinórhoz vagy közvetlenül az úszókhoz rögzített, cápahalászatra szolgáló egyedi zsinórok a C-16-05 határozat 1. ábrája szerint;

| 20. | „nagy körhorog”: olyan horog, amelynek a hegyét a horogszárra merőlegesen visszahajtják, és amely így általában kör vagy ovális alakot vesz fel, és a horog hegyét nem hajlítják ki 10 foknál nagyobb mértékben; |
| --- | --- |

20.

„nagy körhorog”: olyan horog, amelynek a hegyét a horogszárra merőlegesen visszahajtják, és amely így általában kör vagy ovális alakot vesz fel, és a horog hegyét nem hajlítják ki 10 foknál nagyobb mértékben;

| 21. | „megállapodás”: a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás; |
| --- | --- |

21.

„megállapodás”: a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás;

| 22. | „zárolt haltartályok”: a hajó fedélzetén található, a halak fagyasztására, tartására vagy tárolására szolgáló terület, amelynek hozzáférhetőségét zárolták, hogy azt ne lehessen ilyen célokra használni; |
| --- | --- |

22.

„zárolt haltartályok”: a hajó fedélzetén található, a halak fagyasztására, tartására vagy tárolására szolgáló terület, amelynek hozzáférhetőségét zárolták, hogy azt ne lehessen ilyen célokra használni;

| 23. | „WCPFC”: a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (14) keretében létrehozott Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság; |
| --- | --- |

23.

„WCPFC”: a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (14) keretében létrehozott Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság;

14

| 24. | „illetékességi területek közös része”: az IATTC és az WCPFC illetékességébe tartozó földrajzi területek egymással átfedésben lévő része. Ez a terület a Csendes-óceán következő vonalakkal határolt része: a d. sz. 50°-nál húzódó szélességi kör a ny. h. 150°-nál lévő hosszúsági körrel való metszéspontjától a ny. h. 130°-nál húzódó hosszúsági körrel való metszéspontjáig, valamint a d. sz. 4°-nál húzódó szélességi kör ny. h. 150°-nál lévő hosszúsági körrel való metszéspontjától a ny. h. 130°-nál húzódó hosszúsági körrel való metszéspontjáig. |
| --- | --- |

24.

„illetékességi területek közös része”: az IATTC és az WCPFC illetékességébe tartozó földrajzi területek egymással átfedésben lévő része. Ez a terület a Csendes-óceán következő vonalakkal határolt része: a d. sz. 50°-nál húzódó szélességi kör a ny. h. 150°-nál lévő hosszúsági körrel való metszéspontjától a ny. h. 130°-nál húzódó hosszúsági körrel való metszéspontjáig, valamint a d. sz. 4°-nál húzódó szélességi kör ny. h. 150°-nál lévő hosszúsági körrel való metszéspontjától a ny. h. 130°-nál húzódó hosszúsági körrel való metszéspontjáig.

II. FEJEZET

Állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések

4. cikk

Az erszényes kerítőhálós halászhajókra vonatkozó tilalmi időszakok a trópusi tonhalfélék esetében

(1)   Az erszényes kerítőhálós halászhajókra vonatkozó halászati tilalom végrehajtása érdekében valamennyi tagállam:

| a) | minden évben június 15-ig tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy a két tilalmi időszak – azaz a július 29-től október 8-ig tartó időszak és a november 9-től január 19-ig tartó időszak – közül melyik alkalmazandó a hajóira. A Bizottság minden évben július 15-ig bejelenti az IATTC titkárságának az alkalmazandó tilalmi időszakot; |
| --- | --- |

a)

minden évben június 15-ig tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy a két tilalmi időszak – azaz a július 29-től október 8-ig tartó időszak és a november 9-től január 19-ig tartó időszak – közül melyik alkalmazandó a hajóira. A Bizottság minden évben július 15-ig bejelenti az IATTC titkárságának az alkalmazandó tilalmi időszakot;

| b) | tonhalágazata valamennyi érdekeltjét tájékoztatja a tilalomról; |
| --- | --- |

b)

tonhalágazata valamennyi érdekeltjét tájékoztatja a tilalomról;

| c) | minden évben június 15-ig tájékoztatja a Bizottságot, hogy ezeket a lépéseket megtették; |
| --- | --- |

c)

minden évben június 15-ig tájékoztatja a Bizottságot, hogy ezeket a lépéseket megtették;

| d) | gondoskodik arról, hogy a lobogója alatt közlekedő erszényes kerítőhálós halászhajók a tilalom teljes időszaka alatt ne halásszanak az egyezmény hatálya alá tartozó területen. |
| --- | --- |

d)

gondoskodik arról, hogy a lobogója alatt közlekedő erszényes kerítőhálós halászhajók a tilalom teljes időszaka alatt ne halásszanak az egyezmény hatálya alá tartozó területen.

(2)   Amennyiben egy uniós halászhajó az (1) bekezdés a) pontjában említett alkalmazandó tilalmi időszakon kívül vis maior esemény miatt legalább 75 egymást követő napon át nem tud kihajózni – vis maior alatt értve, hogy a halászhajó a halászati műveletek során gépészeti vagy szerkezeti meghibásodás, tűz vagy robbanás miatt működésre alkalmatlanná válik –, a tagállam mentességi kérelmet küldhet a Bizottságnak a tilalmi időszakra vonatkozóan, az annak igazolásához szükséges bizonyítékokkal, hogy a hajó vis maior miatt nem hajózott ki. A kérelmet legkésőbb két héttel a vis maior okának megszűnése után el kell küldeni a Bizottságnak. A Bizottság a vis maior okának megszűnése után legkésőbb egy hónappal ért ékeli a kérelmet, és adott esetben továbbítja azt az IATTC titkárságának megfontolás céljából.

(3)   Amennyiben a Bizottság értesíti a tagállamot a (2) bekezdésben említett kérelem IATTC általi jóváhagyásáról:

| a) | amennyiben a hajó abban az évben, amelyben a vis maior oka bekövetkezett, még nem tartott be tilalmi időszakot, a hajó az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott teljeskörű tilalom helyett 40 egymást követő napból álló rövidített tilalmi időszakot tart be az adott év két tilalmi időszaka közül az egyikben, és a Bizottság azonnal értesíti az IATTC titkárságát a választott tilalmi időszakról, vagy |
| --- | --- |

a)

amennyiben a hajó abban az évben, amelyben a vis maior oka bekövetkezett, még nem tartott be tilalmi időszakot, a hajó az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott teljeskörű tilalom helyett 40 egymást követő napból álló rövidített tilalmi időszakot tart be az adott év két tilalmi időszaka közül az egyikben, és a Bizottság azonnal értesíti az IATTC titkárságát a választott tilalmi időszakról, vagy

| b) | amennyiben a hajó abban az évben, amelyben a vis maior oka bekövetkezett, már betartott egy tilalmi időszakot, a következő évben 40 egymást követő napból álló rövidített tilalmi időszakot tart be az adott év két tilalmi időszaka közül az egyikben, amelyet legkésőbb az adott év július 15-éjéig be kell jelenteni a Bizottságnak. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a hajó abban az évben, amelyben a vis maior oka bekövetkezett, már betartott egy tilalmi időszakot, a következő évben 40 egymást követő napból álló rövidített tilalmi időszakot tart be az adott év két tilalmi időszaka közül az egyikben, amelyet legkésőbb az adott év július 15-éjéig be kell jelenteni a Bizottságnak.

(4)   Bármely hajónak, amely él a (3) bekezdés szerinti mentesség lehetőségével, felhatalmazott megfigyelőt kell a fedélzetén magával vinnie.

(5)   Az (1) bekezdésben említett tilalmon túlmenően a trópusi tonhalfélék halászata a ny. h. 96° és a ny. h. 110°, valamint az é. sz. 4° és a d. sz. 3° által határolt területen évente október 9-től november 8-ig is tilalom alá esik.

5. cikk

Az adatgyűjtő bóják közelében folytatott halászat tilalma

(1)   A hajók parancsnokai gondoskodnak arról, hogy hajóik az egyezmény hatálya alá tartozó területen ne kerüljenek interakcióba adatgyűjtő bójákkal.

(2)   Az egyezmény hatálya alá tartozó területen lehorgonyzott adatgyűjtő bóják egy tengeri mérföldes körzetén belül tilos halászeszközt használni.

(3)   Tilos adatgyűjtő bóját a fedélzetre venni, kivéve akkor, ha ezt valamely tagállam, szerződő fél vagy az adott bójáért felelős tulajdonos kifejezetten engedélyezi vagy kéri.

(4)   Ha halászeszközök beleakadnak valamely adatgyűjtő bójába, a beakadt halászeszközt úgy kell eltávolítani, hogy az adatgyűjtő bójában a lehető legkevesebb kár keletkezzen.

(5)   Az IATTC-nek hivatalosan bejelentett tudományos kutatási programok működtethetnek uniós halászhajókat az adatgyűjtő bóják egy tengeri mérföldes körzetében, feltéve, hogy a hajók az (1) és (2) bekezdésben meghatározottak szerint nem kerülnek interakcióba az adatgyűjtő bójával és nem használnak halászeszközöket.

6. cikk

Halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok)

(1)   FAD-ok kizárólag uniós erszényes kerítőhálós halászhajók fedélzetén aktiválhatók.

(2)   Egy FAD akkor tekinthető aktívnak, ha már telepítve van a tengerbe, megkezdte a tartózkodási helyére vonatkozó adatok továbbítását, és helyzetét nyomon követi a hajó, annak tulajdonosa vagy üzemeltetője.

(3)   Az uniós halászhajók legalább 60, de legfeljebb 90 napos időközönként benyújtott jelentések útján napi szintű információkat küldenek a Bizottságnak az összes aktív FAD-ról. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az IATTC titkárságának.

(4)   Az uniós halászhajók üzemeltetői kötelesek gyűjteni és jelenteni a tagállamoknak a FAD-okkal való interakciókra vonatkozó adatokat. Minden interakció tekintetében rögzíteniük kell a következő információkat:

| a) | a FAD földrajzi helyzete; |
| --- | --- |

a)

a FAD földrajzi helyzete;

| b) | a FAD telepítésének dátuma és órája; |
| --- | --- |

b)

a FAD telepítésének dátuma és órája;

| c) | IATTC FAD azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a jeladó azonosítója; a bója típusa; vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ); |
| --- | --- |

c)

IATTC FAD azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a jeladó azonosítója; a bója típusa; vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ);

| d) | a FAD típusa (úgymint lehorgonyzott FAD, sodródó természetes FAD, sodródó mesterséges FAD); |
| --- | --- |

d)

a FAD típusa (úgymint lehorgonyzott FAD, sodródó természetes FAD, sodródó mesterséges FAD);

| e) | a FAD tervezési jellemzői (a lebegő rész és a víz alatti felfüggesztő szerkezet méretei és anyaga); |
| --- | --- |

e)

a FAD tervezési jellemzői (a lebegő rész és a víz alatti felfüggesztő szerkezet méretei és anyaga);

| f) | a tevékenység típusa (halászati művelet, telepítés, vontatás, begyűjtés, elveszítés, elektronikus berendezéseket érintő beavatkozás); |
| --- | --- |

f)

a tevékenység típusa (halászati művelet, telepítés, vontatás, begyűjtés, elveszítés, elektronikus berendezéseket érintő beavatkozás);

| g) | ha a tevékenység halászati művelet, a halászati művelet eredményei a fogást és a járulékos fogást tekintve; valamint |
| --- | --- |

g)

ha a tevékenység halászati művelet, a halászati művelet eredményei a fogást és a járulékos fogást tekintve; valamint

| h) | a kapcsolt bója vagy helymeghatározó berendezés jellemzői (helymeghatározó rendszer, fel van-e szerelve szonárral vagy sem stb.). |
| --- | --- |

h)

a kapcsolt bója vagy helymeghatározó berendezés jellemzői (helymeghatározó rendszer, fel van-e szerelve szonárral vagy sem stb.).

(5)   Az előző naptári évre vonatkozóan összegyűjtött adatokat a tagállamok a SAC egyes rendszeres ülései előtt legkésőbb 75 nappal benyújtják a Bizottságnak. A Bizottság a SAC ülése előtt legkésőbb 60 nappal továbbítja az IATTC titkárságának az említett információkat.

(6)   A FAD-ok azonosításának, kialakításának és uniós halászhajók általi telepítésének meg kell felelnie a C-19-01 határozat I. és II. mellékletének.

7. cikk

Kikötői átrakások

Az egyezmény hatálya alá tartozó területen az IATTC-fajok minden átrakására kikötőben kerül sor.

III. FEJEZET

Tengeri fajok védelme

1 Szakasz

Az elasmobranchii alosztályba tartozó fajok

8. cikk

Fehérfoltú cápa

(1)   A fehérfoltú cápákat (Carcharhinus longimanus) tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni, kirakodni, tárolni, eladni vagy viszonteladásra felkínálni.

(2)   A fehérfoltú cápákat lehetőleg mielőbb sértetlenül vissza kell engedni a tengerbe, amikor a hajó mellé vontatják őket.

(3)   A tagállamok többek között a megfigyelői programok révén rögzítik a fehérfoltú cápák visszadobott, illetve visszaengedett egyedeinek számát, feltüntetve az egyedek állapotát (elpusztult vagy élő), beleértve a (2) bekezdés szerint visszaengedett egyedeket is.

9. cikk

Ördögráják

(1)   Az egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott ördögrájákat (beleértve a Manta és a Mobula nembe tartozó rájákat) tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni, kirakodni, tárolni, eladni vagy eladásra felkínálni.

(2)   Ha valamely erszényes kerítőhálós művelet során nem szándékosan ördögráját fognak ki és fagyasztanak le, a hajó a kirakodási ponton köteles az egész ördögráját átadni a felelős hatóságoknak. Az ilyen módon átadott ördögráják nem adhatók el és cserekereskedelemben sem értékesíthetők, de belföldi emberi fogyasztásra eladományozhatók.

(3)   A nem szándékosan kifogott ördögrájákat lehetőleg mielőbb sértetlenül vissza kell engedni, amint észreveszik őket a hálóban, a horgon vagy a fedélzeten. A visszaengedést a C-15-04 IATTC-határozat 1. mellékletében részletezett iránymutatásokat követve, bármely személy biztonságának veszélyeztetése nélkül kell végrehajtani úgy, hogy a kifogott ördögráják a lehető legkisebb mértékben sérüljenek.

(4)   A tagállamok többek között a megfigyelői programok révén rögzítik az ördögráják visszadobott, illetve visszaengedett egyedeinek számát, feltüntetve az egyedek állapotát (elpusztult vagy élő), beleértve a (2) bekezdés szerint átadott egyedeket is.

10. cikk

Selyemcápa

(1)   Az egyezmény hatálya alá tartozó területen erszényes kerítőhálós hajók által fogott selyemcápákat (Carcharhinus falciformis) tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni, kirakodni, tárolni, eladni vagy eladásra felkínálni.

(2)   Ha azonban az erszényes kerítőhálós hajó műveleteinek részeként nem szándékosan selyemcápákat fognak ki és fagyasztanak le, az egész selyemcápát át kell adni a kormányhatóságoknak, amennyiben azok jelen vannak a kirakodási ponton. Ha a kormányhatóságok nem állnak rendelkezésre, az átadott egész selyemcápa nem adható el és cserekereskedelemben sem értékesíthető, de belföldi emberi fogyasztásra eladományozható. Az ilyen módon átadott selyemcápákat be kell jelenteni az IATTC titkárságának.

(3)   Azok a horogsoros hajók, amelyek véletlenül cápákat fognak ki, a selyemcápák járulékos fogásának arányát a halászati utankénti teljes fogás tömegének legfeljebb 20 %-ára korlátozzák.

(4)   Az uniós halászhajók nem halászhatnak az IATTC által meghatározott selyemcápa-szaporodási területeken.

11. cikk

Cetcápák

(1)   Az uniós halászhajók nem keríthetnek be erszényes kerítőhálóval olyan tonhaliskolát, amelyet élő cetcápa (Rhincodon typus) kísér, ha az egyedet a háló körbehúzása előtt észlelik.

(2)   Abban az esetben, ha a cetcápát nem szándékosan bekerítik az erszényes kerítőhálóval, a hajóparancsnok köteles:

| a) | gondoskodni arról, hogy minden észszerű lépés megtörténjen a cetcápa biztonságos visszaengedésére; valamint |
| --- | --- |

a)

gondoskodni arról, hogy minden észszerű lépés megtörténjen a cetcápa biztonságos visszaengedésére; valamint

| b) | bejelenteni az incidenst a tagállamnak, beleértve az érintett egyedek számát, annak részleteit, hogy miként és miért került sor a bekerítésre, hol történt a bekerítés, milyen lépéseket tettek a biztonságos visszaengedés érdekében, valamint hogy az egyed(ek) a visszaengedéskor életben voltak-e vagy sem (beleértve azt is, hogy volt-e olyan egyed, amelyet élve engedtek vissza, de utána elpusztult). |
| --- | --- |

b)

bejelenteni az incidenst a tagállamnak, beleértve az érintett egyedek számát, annak részleteit, hogy miként és miért került sor a bekerítésre, hol történt a bekerítés, milyen lépéseket tettek a biztonságos visszaengedés érdekében, valamint hogy az egyed(ek) a visszaengedéskor életben voltak-e vagy sem (beleértve azt is, hogy volt-e olyan egyed, amelyet élve engedtek vissza, de utána elpusztult).

(3)   A cetcápákat tilos az erszényes kerítőhálóból kivontatni.

12. cikk

A cápák erszényes kerítőhálós hajók általi biztonságos visszaengedése

(1)   Amint cápát észlelnek a hálóban vagy a fedélzeten, az uniós halászhajók lehetőség szerint mielőbb, bármely személy biztonságának veszélyeztetése nélkül, sértetlenül visszaengedik a tengerbe azokat a kifogott cápákat (akár élő, akár elpusztult egyedek), amelyeket nem tartanak meg.

(2)   Ha egy cápa életben van, amikor az erszényes kerítőhálós hajó kifogja, és azt nem tartják meg, a cápát a következő eljárásokat vagy a velük azonos hatékonyságú eszközöket alkalmazva kell visszaengedni a tengerbe:

| a) | a cápákat úgy engedik vissza a hálóból, hogy a merítőhálóból közvetlenül visszaengedik őket az óceánba; |
| --- | --- |

a)

a cápákat úgy engedik vissza a hálóból, hogy a merítőhálóból közvetlenül visszaengedik őket az óceánba;

| b) | azokat a cápákat, amelyeket nem lehet a személyek biztonságának veszélyeztetése nélkül visszaengedni a fedélzeti kirakodás előtt, mielőbb vissza kell engedni a vízbe, méghozzá vagy egy rámpa segítségével, amely a fedélzetet a hajó oldalán lévő nyílással köti össze, vagy menekülőnyílásokon keresztül; és |
| --- | --- |

b)

azokat a cápákat, amelyeket nem lehet a személyek biztonságának veszélyeztetése nélkül visszaengedni a fedélzeti kirakodás előtt, mielőbb vissza kell engedni a vízbe, méghozzá vagy egy rámpa segítségével, amely a fedélzetet a hajó oldalán lévő nyílással köti össze, vagy menekülőnyílásokon keresztül; és

| c) | ha nem állnak rendelkezésre rámpák vagy menekülőnyílások, a cápákat egy heveder vagy teherháló segítségével kell leereszteni, daru vagy hasonló berendezés segítségével, ha rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

c)

ha nem állnak rendelkezésre rámpák vagy menekülőnyílások, a cápákat egy heveder vagy teherháló segítségével kell leereszteni, daru vagy hasonló berendezés segítségével, ha rendelkezésre áll;

A cápák kezelése során tilos a szigonyok, horgok és hasonló eszközök használata. Egyetlen cápa nem emelhető fel a fejénél, farkánál, kopoltyúnyílásánál vagy légzőnyílásánál fogva, vagy kötöző zsinórral, amellyel a testét körülfogják vagy amelyet a testén keresztül átvezetnek, és a cápák testébe nem fúrhatók lyukak (pl. olyan kábel átvezetése céljából, amellyel a cápát fel lehet emelni).

13. cikk

A cápahalászatra szolgáló zsinórok horogsoros halászhajók általi használatának tilalma

A horogsoros uniós halászhajók nem használnak cápahalászatra szolgáló zsinórokat.

14. cikk

A cápafajokra vonatkozó adatgyűjtés

(1)   Az uniós halászhajók parancsnokaia kötelesek gyűjteni és a tagállamoknak benyújtani a selyem- és pörölycápákra vonatkozó fogásai adatokat, a tagállamok pedig minden évben március 31-ig elküldik ezeket az adatokat a Bizottságnak. A Bizottság továbbítja ezeket az adatokat az IATTC titkárságának.

(2)   Az uniós halászhajókon dolgozó megfigyelők rögzítik a kifogott és visszaengedett selyemcápák és pörölycápák számát és állapotát (elpusztult/élő).

2. Szakasz

Egyéb fajok

15. cikk

Tengeri madarak

(1)   A hidraulikus, mechanikus vagy elektronikus rendszereket használó horogsoros hajók, amelyek az é. sz. 23°-tól északra és a d. sz. 30°-tól délre eső területen, valamint az é. sz. 2°-nál a partvonal által határolt, nyugaton az é. sz. 2° és a ny. h. 95°, délen a d. sz. 15° és a ny. h. 95°, keleten a d. sz. 15° és a ny. h. 85°, délről pedig a d. sz. 30° által határolt területen az egyezmény hatálya alá tartozó fajokra halásznak, az e rendelet mellékletében található táblázatban foglalt kockázatcsökkentő intézkedések közül legalább kettőt alkalmaznak, amelyek közül legalább az egyik az A. oszlopban foglalt intézkedés. A hajók nem alkalmazhatják ugyanazt az intézkedést az A. és a B. oszlopból.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére a madárriasztó zsinórfüggönyökkel és lesúlyozott előkezsinórokkal kombinált oldalsó kihelyezést csak az é. sz. 23°-tól északra eső területen alkalmazzák, amíg a kutatások meg nem állapítják, hogy ez az intézkedés a d. sz. 30°-tól délre eső vizeken is hasznos. A madárriasztó zsinórfüggönyökkel és lesúlyozott előkezsinórokkal kombinált, A. oszlopban szereplő oldalsó kihelyezés alkalmazása két kockázatcsökkentő intézkedésnek számít.

(3)   Ha mind az A. oszlopból, mind a B. oszlopból a madárriasztó zsinórokat választják, ez két (azaz párban alkalmazott) madárriasztó zsinór egyidejű használatának felel meg.

16. cikk

Tengeri teknősök

(1)   Az uniós halászhajók bármely személy biztonságának veszélyeztetése nélkül mielőbb, lehetőleg a legkisebb kárt okozva szabadon engednek valamennyi tengeri teknőst. Az uniós halászhajó személyzetének legalább egy tagja képzett kell legyen a tengeri teknősök kezelésével és visszaengedésével kapcsolatos technikák terén, hogy növelhető legyen a teknősök visszaengedés utáni túlélésének esélye.

(2)   A tagállamok a továbbiakban is részt vesznek a tengeri teknősök járulékos fogásának a Csendes-óceán keleti részén használt valamennyi eszköztípus esetében való további csökkentését célzó technikák azonosítására irányuló kutatásokban, és előmozdítják az ilyen kutatásokat.

(3)   Az erszényes kerítőhálós hajó parancsnoka köteles:

| a) | lehetőleg elkerülni a tengeri teknősök bekerítését, és a tengeri teknősök visszaengedéséhez használt, a biztonságos kezelést lehetővé tevő eszközöket a fedélzeten tartani és adott esetben alkalmazni, valamint erszényes kerítőhálóba gabalyodott tengeri teknős észlelése esetén minden észszerű lépést megtenni a teknős biztonságos visszaengedése érdekében; |
| --- | --- |

a)

lehetőleg elkerülni a tengeri teknősök bekerítését, és a tengeri teknősök visszaengedéséhez használt, a biztonságos kezelést lehetővé tevő eszközöket a fedélzeten tartani és adott esetben alkalmazni, valamint erszényes kerítőhálóba gabalyodott tengeri teknős észlelése esetén minden észszerű lépést megtenni a teknős biztonságos visszaengedése érdekében;

| b) | meghozni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy folyamatosan figyeljék a FAD-okat, hogy nem gabalyodott-e beléjük tengeri teknős, valamint gondoskodni a FAD-okba gabalyodott összes tengeri teknős visszaengedéséről; |
| --- | --- |

b)

meghozni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy folyamatosan figyeljék a FAD-okat, hogy nem gabalyodott-e beléjük tengeri teknős, valamint gondoskodni a FAD-okba gabalyodott összes tengeri teknős visszaengedéséről;

| c) | rögzíteni az összes megfigyelt interakciót, amely az erszényes kerítőhálós halászati műveletek alatt tengeri teknősöket érintett, és bejelenteni ezeket az információkat a nemzeti hatóságoknak. |
| --- | --- |

c)

rögzíteni az összes megfigyelt interakciót, amely az erszényes kerítőhálós halászati műveletek alatt tengeri teknősöket érintett, és bejelenteni ezeket az információkat a nemzeti hatóságoknak.

(4)   A horogsoros hajó parancsnoka köteles:

| a) | a fedélzeten tartani, és tengeri teknőst érintő interakció esetén használni a szükséges felszerelést (horogkiszedők, zsinórvágók és merítőhálók) a véletlenül kifogott tengeri teknősök haladéktalan visszaengedése érdekében; |
| --- | --- |

a)

a fedélzeten tartani, és tengeri teknőst érintő interakció esetén használni a szükséges felszerelést (horogkiszedők, zsinórvágók és merítőhálók) a véletlenül kifogott tengeri teknősök haladéktalan visszaengedése érdekében;

| b) | ha a horgok többsége 100 méternél kisebb mélységben fog halat, a következő két kockázatcsökkentő intézkedés legalább egyikét alkalmazni: nagy körhorgok vagy csalétekként kizárólag uszonyos halak használata; |
| --- | --- |

b)

ha a horgok többsége 100 méternél kisebb mélységben fog halat, a következő két kockázatcsökkentő intézkedés legalább egyikét alkalmazni: nagy körhorgok vagy csalétekként kizárólag uszonyos halak használata;

| c) | minden interakciót bejelenteni a nemzeti hatóságoknak. |
| --- | --- |

c)

minden interakciót bejelenteni a nemzeti hatóságoknak.

(5)   A tagállamok támogatják az olyan módosított FAD-kialakítások kutatását és fejlesztését, amelyek mérséklik a tengeri teknősök belegabalyodásának valószínűségét, valamint intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy ösztönözzék a belegabalyodás valószínűségét sikerrel csökkentő FAD-kialakítások használatát.

17. cikk

A delfinek védelme

Az egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott, sárgaúszójú tonhalra irányuló halászat során kizárólag azok az uniós halászhajók keríthetnek be erszényes kerítőhálóval delfinrajokat vagy -csoportokat, amelyek a megállapodásban rögzített feltételek szerint működnek, és amelyek részére delfinpusztulási határértéket (DML) állapítottak meg.

IV: FEJEZET

Tudományos megfigyelők

18. cikk

Horogsoros hajókon tartózkodó tudományos megfigyelők

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő, 20 méternél nagyobb teljes hosszúságú, horogsoros hajóik által alkalmazott halászati erőkifejtés legalább 5 %-a esetében tudományos megfigyelő legyen jelen a fedélzeten.

(2)   A tudományos megfigyelők rögzítik a célhalfajok fogásait, a fajok összetételét és bármilyen egyéb rendelkezésre álló biológiai információt, valamint a nem célfajokkal, így például a tengeri teknősökkel, tengeri madarakkal és cápákkal való interakciókat.

(3)   Az uniós halászhajók fedélzetén dolgozó tudományos megfigyelők legkésőbb az egyes halászati utak vége után 15 nappal jelentést nyújtanak be a tagállami hatóságoknak e megfigyelésekről. A jelentést a 25. cikk (5) bekezdésével összhangban meg kell küldeni a Bizottságnak.

19. cikk

A tudományos megfigyelők biztonsága a tengeren

(1)   E cikk nem érinti a megfigyelők kötelezettségeit és a hajóparancsnokok a felelősségeit, amelyeket a megállapodás II. melléklete határoz meg.

(2)   A hajóparancsnok köteles:

| a) | minden szükséges intézkedést megtenni annak biztosítása érdekében, hogy a megfigyelők szakszerűen és biztonságosan láthassák el feladataikat; |
| --- | --- |

a)

minden szükséges intézkedést megtenni annak biztosítása érdekében, hogy a megfigyelők szakszerűen és biztonságosan láthassák el feladataikat;

| b) | törekedni arra, hogy megbízatásaik során a megfigyelőket mindig más és más hajókra rendeljék ki; |
| --- | --- |

b)

törekedni arra, hogy megbízatásaik során a megfigyelőket mindig más és más hajókra rendeljék ki;

| c) | gondoskodni arról, hogy az a hajó, amelyen megfigyelőt helyeznek el, megfelelő étkezést és szállást biztosítson a megfigyelő számára annak kiküldetése alatt, amennyiben lehetséges, a tisztekkel megegyező szinten; |
| --- | --- |

c)

gondoskodni arról, hogy az a hajó, amelyen megfigyelőt helyeznek el, megfelelő étkezést és szállást biztosítson a megfigyelő számára annak kiküldetése alatt, amennyiben lehetséges, a tisztekkel megegyező szinten;

| d) | biztosítani a megfigyelőkkel történő szükséges együttműködést annak érdekében, hogy biztonságosan láthassák el feladataikat, ideértve a megtartott fogáshoz és a visszadobni kívánt fogáshoz való, igény szerinti hozzáférés biztosítását. |
| --- | --- |

d)

biztosítani a megfigyelőkkel történő szükséges együttműködést annak érdekében, hogy biztonságosan láthassák el feladataikat, ideértve a megtartott fogáshoz és a visszadobni kívánt fogáshoz való, igény szerinti hozzáférés biztosítását.

(3)   A tagállamok a megfigyelők tengeri biztonságának javításáról szóló C-11-08 IATTC-határozattal, valamint a vonatkozó uniós és nemzetközi munkaügyi normákkal, különösen a 89/391/EGK tanácsi irányelvvel (15), az (EU) 2017/159 tanácsi irányelvvel (16), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményével (188. sz.) és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2019. évi, az erőszak és zaklatás felszámolásáról szóló egyezményével (190. sz.) összhangban intézkedéseket hoznak, hogy biztosítsák a megfigyelők és a személyzet tagjainak biztonságát.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megfigyelők megfeleljenek a megállapodás II. mellékletében meghatározott, képesítésre vonatkozó kritériumoknak.

(5)   Ha egy megfigyelő meghal, eltűnik vagy vélhetően lezuhant a fedélzetről, a hajóparancsnok:

| a) | köteles gondoskodni arról, hogy az uniós halászhajó azonnal beszüntetminden halászati műveletet; |
| --- | --- |

a)

köteles gondoskodni arról, hogy az uniós halászhajó azonnal beszüntetminden halászati műveletet;

| b) | köteles gondoskodni arról, hogy az uniós halászhajó azonnal kutatási és mentési műveletet kezdj, ha a megfigyelő eltűnt vagy vélhetően lezuhant a fedélzetről, és legalább 72 órán át kutasson, hacsak a lobogó szerinti tagállam arra nem utasítja, hogy tovább folytassa a kutatást; |
| --- | --- |

b)

köteles gondoskodni arról, hogy az uniós halászhajó azonnal kutatási és mentési műveletet kezdj, ha a megfigyelő eltűnt vagy vélhetően lezuhant a fedélzetről, és legalább 72 órán át kutasson, hacsak a lobogó szerinti tagállam arra nem utasítja, hogy tovább folytassa a kutatást;

| c) | azonnal értesíti a lobogó szerinti tagállamot és a megfigyelőt kiküldő szervezetet; |
| --- | --- |

c)

azonnal értesíti a lobogó szerinti tagállamot és a megfigyelőt kiküldő szervezetet;

| d) | minden rendelkezésre álló kommunikációs eszközzel azonnal figyelmezteti a közelben tartózkodó többi hajót; |
| --- | --- |

d)

minden rendelkezésre álló kommunikációs eszközzel azonnal figyelmezteti a közelben tartózkodó többi hajót;

| e) | teljes mértékben együttműködik minden kutatási és mentési műveletben, majd a kutatási és mentési művelet befejezését követően a további vizsgálat céljából a legközelebbi kikötőbe irányítja a hajót, a lobogó szerinti tagállam és a megfigyelőt kiküldő szervezet megállapodása szerint; |
| --- | --- |

e)

teljes mértékben együttműködik minden kutatási és mentési műveletben, majd a kutatási és mentési művelet befejezését követően a további vizsgálat céljából a legközelebbi kikötőbe irányítja a hajót, a lobogó szerinti tagállam és a megfigyelőt kiküldő szervezet megállapodása szerint;

| f) | jelentést tesz az incidensről a megfigyelőt kiküldő szervezetnek és a lobogó szerinti tagállam hatóságainak; valamint |
| --- | --- |

f)

jelentést tesz az incidensről a megfigyelőt kiküldő szervezetnek és a lobogó szerinti tagállam hatóságainak; valamint

| g) | teljes mértékben együttműködik az incidenssel kapcsolatos bármely hivatalos vizsgálatban, és megőrizze a potenciális bizonyítékokat és az elhunyt vagy eltűnt megfigyelő személyes használati tárgyait és szálláshelyét. |
| --- | --- |

g)

teljes mértékben együttműködik az incidenssel kapcsolatos bármely hivatalos vizsgálatban, és megőrizze a potenciális bizonyítékokat és az elhunyt vagy eltűnt megfigyelő személyes használati tárgyait és szálláshelyét.

(6)   Ha egy megfigyelő meghal, a hajóparancsnok köteles gondoskodni arról, hogy amennyire lehetséges, a holttestet boncolás és vizsgálat céljából jól megőrizze.

(7)   Ha a megfigyelő olyan súlyos betegségben szenved vagy olyan súlyos sérülést szenved, amely veszélyezteti az életét vagy hosszú távú egészségét vagy biztonságát, a hajóparancsnok:

| a) | gondoskodik arról, hogy az uniós halászhajó azonnal beszüntesse a halászati műveleteket; |
| --- | --- |

a)

gondoskodik arról, hogy az uniós halászhajó azonnal beszüntesse a halászati műveleteket;

| b) | azonnal értesíti a lobogó szerinti tagállamot és a megfigyelőt kiküldő szervezetet; |
| --- | --- |

b)

azonnal értesíti a lobogó szerinti tagállamot és a megfigyelőt kiküldő szervezetet;

| c) | minden észszerű intézkedést megtesz a megfigyelő megfelelő ellátásának biztosítására, és biztosítja a rendelkezésre álló és a hajó fedélzetén lehetséges orvosi kezelést, és adott esetben külső orvosi tanácsot kérj; |
| --- | --- |

c)

minden észszerű intézkedést megtesz a megfigyelő megfelelő ellátásának biztosítására, és biztosítja a rendelkezésre álló és a hajó fedélzetén lehetséges orvosi kezelést, és adott esetben külső orvosi tanácsot kérj;

| d) | amennyiben a megfigyelőt kiküldő szervezet arra utasítja – ha a tagállam még nem utasította erre –, segíti a megfigyelő mielőbbi partra szállását és olyan orvosi létesítménybe való elszállítását, a tagállam vagy a megfigyelőt kiküldő szervezet utasításainak megfelelően, amely kellő felszereltséggel rendelkezik az igényelt ellátás biztosításához; valamint |
| --- | --- |

d)

amennyiben a megfigyelőt kiküldő szervezet arra utasítja – ha a tagállam még nem utasította erre –, segíti a megfigyelő mielőbbi partra szállását és olyan orvosi létesítménybe való elszállítását, a tagállam vagy a megfigyelőt kiküldő szervezet utasításainak megfelelően, amely kellő felszereltséggel rendelkezik az igényelt ellátás biztosításához; valamint

| e) | teljes mértékben együttműködik a betegség vagy sérülés okának kiderítésére irányuló bármilyen hivatalos vizsgálatban. |
| --- | --- |

e)

teljes mértékben együttműködik a betegség vagy sérülés okának kiderítésére irányuló bármilyen hivatalos vizsgálatban.

(8)   A hajóparancsnokra alkalmazandó kötelezettségek sérelme nélkül az (5)–(7) bekezdés alkalmazásában a lobogó szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a megfelelő tengeri mentést koordináló központ, a megfigyelőt kiküldő szervezet és az IATTC titkársága haladéktalanul értesítést és jelentést kapjon a meghozott intézkedésekről.

(9)   Abban az esetben, ha alapos okkal feltételezhető, hogy a megfigyelőt olyan módon bántalmazták, megfélemlítették, megfenyegették vagy zaklatták, hogy az veszélyezteti egészségét vagy biztonságát, és a megfigyelő vagy a megfigyelőt kiküldő szervezet kéri a lobogó szerinti tagállamot, hogy gondoskodjon a megfigyelő uniós halászhajóról való távozásáról, a hajóparancsnok köteles:

| a) | azonnal intézkedést hozni, hogy megőrizze a megfigyelő biztonságát és enyhítse és megoldja a fedélzeten kialakult helyzetet; |
| --- | --- |

a)

azonnal intézkedést hozni, hogy megőrizze a megfigyelő biztonságát és enyhítse és megoldja a fedélzeten kialakult helyzetet;

| b) | azonnal értesíteni a lobogó szerinti tagállamot és a megfigyelőt kiküldő szervezetet a helyzetről, többek között a megfigyelő állapotáról és hollétéről is; |
| --- | --- |

b)

azonnal értesíteni a lobogó szerinti tagállamot és a megfigyelőt kiküldő szervezetet a helyzetről, többek között a megfigyelő állapotáról és hollétéről is;

| c) | elősegíteni a megfigyelő biztonságos partra szállását a lobogó szerinti tagállam és a megfigyelőt kiküldő szervezet megállapodása szerinti módon és helyen, lehetővé téve a szükséges orvosi kezelést; valamint |
| --- | --- |

c)

elősegíteni a megfigyelő biztonságos partra szállását a lobogó szerinti tagállam és a megfigyelőt kiküldő szervezet megállapodása szerinti módon és helyen, lehetővé téve a szükséges orvosi kezelést; valamint

| d) | teljes mértékben együttműködni az incidenssel összefüggő hivatalos vizsgálat során. |
| --- | --- |

d)

teljes mértékben együttműködni az incidenssel összefüggő hivatalos vizsgálat során.

(10)   Abban az esetben, ha alapos okkal feltételezhető, hogy a megfigyelőt olyan módon bántalmazták, megfélemlítették, megfenyegették vagy zaklatták, hogy az veszélyezteti az egészségét vagy a biztonságát, de sem a megfigyelő, sem a megfigyelőt kiküldő szervezet nem kéri a megfigyelő halászhajóról való távozását, az adott hajó parancsnoka köteles:

| a) | azonnal intézkedést hozni, hogy megőrizze a megfigyelő biztonságát és minél előbb enyhítse és megoldja a fedélzeten kialakult helyzetet; |
| --- | --- |

a)

azonnal intézkedést hozni, hogy megőrizze a megfigyelő biztonságát és minél előbb enyhítse és megoldja a fedélzeten kialakult helyzetet;

| b) | azonnal értesíteni a lobogó szerinti tagállamot és a megfigyelőt kiküldő szervezetet a helyzetről; valamint |
| --- | --- |

b)

azonnal értesíteni a lobogó szerinti tagállamot és a megfigyelőt kiküldő szervezetet a helyzetről; valamint

| c) | teljes mértékben együttműködni az incidenssel összefüggő hivatalos vizsgálat során. |
| --- | --- |

c)

teljes mértékben együttműködni az incidenssel összefüggő hivatalos vizsgálat során.

(11)   Amennyiben a megfigyelő halászhajóról való partra szállását követően a megfigyelőt kiküldő szervezet – például a megfigyelő beszámolójának meghallgatása során – olyan lehetséges incidenst azonosít, amely a megfigyelő fedélzeti tartózkodás alatti bántalmazásának vagy zaklatásának minősül, a megfigyelőt kiküldő szervezet erről írásban értesíti a lobogó szerinti tagállamot és az IATTC titkárságát.

(12)   A (10) bekezdés b) pontjában foglalt értesítés beérkezését követően a lobogó szerinti tagállam:

| a) | a megfigyelőt kiküldő szervezet által nyújtott tájékoztatás alapján kivizsgálja az eseményt, ennek alapján incidensjelentést készít, és a vizsgálat eredményeire reagálva meghozza a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

a megfigyelőt kiküldő szervezet által nyújtott tájékoztatás alapján kivizsgálja az eseményt, ennek alapján incidensjelentést készít, és a vizsgálat eredményeire reagálva meghozza a megfelelő intézkedéseket;

| b) | teljes mértékben együttműködik a megfigyelőt kiküldő szervezet által végzett bármilyen hivatalos vizsgálatban, beleértve azt is, hogy átadja a saját vizsgálata alapján készült incidensjelentést a megfigyelőt kiküldő szervezetnek és a megfelelő hatóságoknak; valamint |
| --- | --- |

b)

teljes mértékben együttműködik a megfigyelőt kiküldő szervezet által végzett bármilyen hivatalos vizsgálatban, beleértve azt is, hogy átadja a saját vizsgálata alapján készült incidensjelentést a megfigyelőt kiküldő szervezetnek és a megfelelő hatóságoknak; valamint

| c) | értesíti a megfigyelőt kiküldő szervezetet és az IATTC titkárságát vizsgálatának eredményeiről és a meghozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

c)

értesíti a megfigyelőt kiküldő szervezetet és az IATTC titkárságát vizsgálatának eredményeiről és a meghozott intézkedésekről.

(13)   A megfigyelőt kiküldő nemzeti szervezetek:

| a) | azonnal értesítik a lobogó szerinti tagállamot abban az esetben, ha a megfigyelő a megfigyelői feladatainak az ellátása során meghal, eltűnik vagy vélhetően lezuhant a fedélzetről; |
| --- | --- |

a)

azonnal értesítik a lobogó szerinti tagállamot abban az esetben, ha a megfigyelő a megfigyelői feladatainak az ellátása során meghal, eltűnik vagy vélhetően lezuhant a fedélzetről;

| b) | teljes mértékben együttműködnek bármilyen kutatási és mentési műveletben; |
| --- | --- |

b)

teljes mértékben együttműködnek bármilyen kutatási és mentési műveletben;

| c) | teljes mértékben együttműködnek a megfigyelőket érintő incidensekkel kapcsolatos bármilyen hivatalos vizsgálatban; |
| --- | --- |

c)

teljes mértékben együttműködnek a megfigyelőket érintő incidensekkel kapcsolatos bármilyen hivatalos vizsgálatban;

| d) | a megfigyelő súlyos betegsége vagy sérülése esetén segítik az adott megfigyelő mielőbbi partra szállását és helyettesítését; |
| --- | --- |

d)

a megfigyelő súlyos betegsége vagy sérülése esetén segítik az adott megfigyelő mielőbbi partra szállását és helyettesítését;

| e) | segítik a megfigyelő mielőbbi partra szállását abban az esetben, ha a megfigyelőt olyan mértékben bántalmazzák, megfélemlítik, fenyegetik vagy zaklatják, hogy a megfigyelő távozni kíván a hajóról; valamint |
| --- | --- |

e)

segítik a megfigyelő mielőbbi partra szállását abban az esetben, ha a megfigyelőt olyan mértékben bántalmazzák, megfélemlítik, fenyegetik vagy zaklatják, hogy a megfigyelő távozni kíván a hajóról; valamint

| f) | kérésre átadják a lobogó szerinti tagállamnak a megfigyelő bántalmazásával vagy zaklatásával járó állítólagos incidensekről szóló megfigyelői jelentés egy példányát. |
| --- | --- |

f)

kérésre átadják a lobogó szerinti tagállamnak a megfigyelő bántalmazásával vagy zaklatásával járó állítólagos incidensekről szóló megfigyelői jelentés egy példányát.

(14)   Az megfigyelőt kiküldő érintett szervezetek és tagállamok együttműködnek egymás vizsgálataiban, és ennek részeként bármely vizsgálat elősegítése érdekében adott esetben átadják az (5)–(11) bekezdésben említett incidensekre vonatkozó incidensjelentéseiket.

V. FEJEZET

A hajókra irányadó követelmények

20. cikk

Regionális hajólajstrom

(1)   A tagállamok a joghatóságuk alá tartozó, regionális hajólajstromba felveendő valamennyi hajó tekintetében a Bizottság rendelkezésére bocsátják a következő információkat:

| a) | az uniós halászhajó neve, lajstromszáma, előző nevei (ha ismertek) és lajstromozási kikötője; |
| --- | --- |

a)

az uniós halászhajó neve, lajstromszáma, előző nevei (ha ismertek) és lajstromozási kikötője;

| b) | a hajóról készült, a lajstromszámot feltüntető fénykép; |
| --- | --- |

b)

a hajóról készült, a lajstromszámot feltüntető fénykép;

| c) | korábbi lobogó (amennyiben ismert és létezik); |
| --- | --- |

c)

korábbi lobogó (amennyiben ismert és létezik);

| d) | a hajó nemzetközi rádióhívójele (amennyiben létezik); |
| --- | --- |

d)

a hajó nemzetközi rádióhívójele (amennyiben létezik);

| e) | a tulajdonos vagy tulajdonosok neve és címe; |
| --- | --- |

e)

a tulajdonos vagy tulajdonosok neve és címe;

| f) | az építés dátuma és helye; |
| --- | --- |

f)

az építés dátuma és helye;

| g) | hossz, szélesség és sablonmagasság; |
| --- | --- |

g)

hossz, szélesség és sablonmagasság;

| h) | a fagyasztó típusa és a fagyasztási teljesítmény köbméterben; |
| --- | --- |

h)

a fagyasztó típusa és a fagyasztási teljesítmény köbméterben;

| i) | a halraktárak száma és kapacitása köbméterben, és erszényes kerítőhálós hajók esetében a kapacitás halraktárankénti bontása, ha lehetséges; |
| --- | --- |

i)

a halraktárak száma és kapacitása köbméterben, és erszényes kerítőhálós hajók esetében a kapacitás halraktárankénti bontása, ha lehetséges;

| j) | az üzemeltető(k) és működtető(k) neve és címe (amennyiben léteznek); |
| --- | --- |

j)

az üzemeltető(k) és működtető(k) neve és címe (amennyiben léteznek);

| k) | a hajó típusa; |
| --- | --- |

k)

a hajó típusa;

| l) | a halászati módszer vagy módszerek típusa; |
| --- | --- |

l)

a halászati módszer vagy módszerek típusa;

| m) | bruttó tonnatartalom; |
| --- | --- |

m)

bruttó tonnatartalom;

| n) | főhajtómű vagy hajtóművek teljesítménye; |
| --- | --- |

n)

főhajtómű vagy hajtóművek teljesítménye;

| o) | a főbb célfajok; valamint |
| --- | --- |

o)

a főbb célfajok; valamint

| p) | a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szerinti szám. |
| --- | --- |

p)

a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szerinti szám.

(2)   Minden tagállam azonnal értesíti a Bizottságot az (1) bekezdésben felsorolt elemeket érintő információk bárminemű változásáról. A Bizottság az említett információkat haladéktalanul továbbítja az IATTC titkárságának.

(3)   Minden tagállam mielőbb értesíti továbbá a Bizottságot a következőkről:

| a) | a jegyzékhez hozzáadott bárminemű információ; |
| --- | --- |

a)

a jegyzékhez hozzáadott bárminemű információ;

| b) | a jegyzékből a következő okok miatt történő bármilyen törlések:






  i. | a halászati engedélyről való önkéntes lemondás vagy annak meg nem újítása a hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője részéről; |
| --- | --- | --- |

b)

a jegyzékből a következő okok miatt történő bármilyen törlések:

i.

a halászati engedélyről való önkéntes lemondás vagy annak meg nem újítása a hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője részéről;

| ii. | a hajó számára kiadott halászati engedély bevonása; |
| --- | --- |

ii.

a hajó számára kiadott halászati engedély bevonása;

| iii. | a tényállás, amely szerint az érintett halászhajó már nem jogosult az adott tagállam lobogója alatti hajózásra; |
| --- | --- |

iii.

a tényállás, amely szerint az érintett halászhajó már nem jogosult az adott tagállam lobogója alatti hajózásra;

| iv. | a hajó leselejtezése, leszerelése vagy elveszítése; valamint |
| --- | --- |

iv.

a hajó leselejtezése, leszerelése vagy elveszítése; valamint

| c) | bérmely egyéb, a b) pontban nem felsorolt törlés. |
| --- | --- |

c)

bérmely egyéb, a b) pontban nem felsorolt törlés.

(4)   A tagállamok minden évben május 30-ig bejelentik a Bizottságnak a regionális hajólajstromban szereplő, a lobogójuk alatt közlekedő azon uniós halászhajókat, amelyek az előző év január 1-jétől december 31-ig aktívan halásztak az egyezmény hatálya alá tartozó területen az egyezmény hatálya alá tartozó fajokra. A Bizottság az említett információkat haladéktalanul továbbítja az IATTC titkárságának.

(5)   Ha a tagállamok nem adják meg az összes előírt információt, a Bizottság felkéri őket, hogy az (1) bekezdéssel összhangban szolgáltassanak teljeskörű adatokat a lobogójuk alatt közlekedő hajóikra vonatkozóan,.

21. cikk

Zárolt haltartályok

(1)   A zárolt haltartályt a jogosulatlan felnyitás ellen védettséget biztosítva fizikailag le kell zárni, oly módon, hogy nem nyílhat össze a hajón található semmilyen más térrel, megakadályozva ezzel a másfajta tárolás céljára való felhasználását.

(2)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy az első alkalommal zárolt haltartályokat megvizsgálják és ellenőrizzék.

(3)   Minden olyan hajónak, amelynek egy vagy több haltartályát zárolták, hogy csökkentsék a regionális hajólajstromban nyilvántartott tartályűrtartalmat, fedélzetén magával kell vinnie az AIDCP megfigyelőjét.

(4)   A zárolt haltartály felnyitása csak vészhelyzet esetén lehetséges. Ha egy zárolt haltartályt a tengeren felnyitnak, a megfigyelőnek a tartály felnyitásakor és újbóli lezárásakor egyaránt jelen kell lennie.

(5)   A zárolt haltartályban található minden hűtőberendezést üzemen kívül kell helyezni.

(6)   A hajóparancsnok köteles bejelenteni a megfigyelőknek a fedélzeten található zárolt haltartályokat. A megfigyelőknek be kell jelenteniük az IATTC titkárságának minden olyan esetet, amikor zárolt haltartályt használtak fel halak tárolására.

VI. FEJEZET

Adatok és statisztikai program

22. cikk

Adatszolgáltatás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó fajokra halászó valamennyi hajójuk tekintetében évente benyújtsák a Bizottságnak a fogásokra vonatkozó összes szükséges adatot.

(2)   A tagállamok hajónaplók és kirakodási nyilvántartások révén szolgáltatják az adatokat, amennyiben megvalósítható, fajok és halászeszközök szerinti bontásban, máskülönben pedig összesített formában, a C-03-05 IATTC-határozatban megadott táblázatnak megfelelően, minimális követelményként a 3. szintű fogási és erőkifejtési adatok biztosításával, és ha csak lehetséges, az 1. és 2. szintű fogási és erőkifejtési adatok, valamint a hosszúság-gyakoriságra vonatkozó adatok megadásával.

(3)   Az összesített adatokat tartalmazó, (2) bekezdésben említett táblázatot minden évre vonatkozóan a következő év május 31-ig benyújtják a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az információkat június 30-ig továbbítja az IATTC titkárságának.

23. cikk

A nagyszemű tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentum

(1)   Az Unió területére behozott összes nagyszemű tonhalat a nagyszemű tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentumnak vagy az IATTC nagyszemű tonhalra vonatkozó újrakiviteli bizonyítványának kell kísérnie (17). Ez a statisztikai dokumentumra vonatkozó követelmény nem vonatkozik az erszényes kerítőhálós hajóval vagy csalétekkel halászó hajóval fogott és elsősorban a tonhalkonzervgyárak általi további feldolgozásra szánt nagyszemű tonhalakra.

(2)   A nagyszemű tonhalra vonatkozó IATTC statisztikai dokumentumot azon hajó lobogó szerinti tagállam hatóságai hitelesítik, amely a tonhalakat kifogta. A nagyszemű tonhalra vonatkozó újrakiviteli bizonyítványt azon tagállam hatóságai hitelesítik, amely a tonhalakat újraexportálta.

(3)   A nagyszemű tonhalat importáló tagállamok az előző év július 1-jétől december 31-ig tartó időszakra vonatkozó, hatóságaik által összegyűjtött kereskedelmi adatokat minden évben április 1-jéig, a folyó év január 1-jétől június 30-ig tartó időszakra vonatkozó adataikat pedig október 1-jéig jelentik be a Bizottságnak. A Bizottság az említett információkat haladéktalanul továbbítja az IATTC titkárságának.

(4)   A nagyszemű tonhalat exportáló tagállamok a (3) bekezdésben említett behozatali adatok beérkezése után megvizsgálják a kereskedelmi adatokat, és az eredményeket bejelentik a Bizottságnak. A Bizottság az említett információkat haladéktalanul továbbítja az IATTC titkárságának.

(5)   A tagállamok hitelesítik a lobogójuk alatt közlekedő horogsoros hajók által elvégzett kikötői átrakást érintő statisztikai dokumentumokat, amennyiben az átrakásra e rendelettel összhangban került sor, az IATTC megfigyelői program révén szerzett információk alapján.

(6)   Azok a tagállamok, amelyek a lobogójuk alatt közlekedő horogsoros hajók által elvégzett kikötői átrakást érintő statisztikai dokumentumokat hitelesítenek, biztosítják, hogy az információk összhangban legyenek az egyes horogsoros hajók által bejelentett fogásokkal.

(7)   Az Unióban kirakodott vagy az Unióba importált összes tonhalat, makrahalalkatút és cápát, amelyet – akár feldolgozatlanul, akár a fedélzeten történt feldolgozás után – átraknak, az első értékesítés megtörténtéig az IATTC átrakási nyilatkozati űrlapnak kell kísérnie.

VII. FEJEZET

Záró rendelkezések

24. cikk

Az illetékességi területek közös része

(1)   A kizárólag az IATTC lajstromában szereplő uniós halászhajók az illetékességi területek közös részén folytatott halászat során az IATTC állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit alkalmazzák.

(2)   A WCPFC és az IATTC hajólajstromában egyaránt felsorolt hajók esetében az illetékességi területek közös részén való halászat előtt a lobogó szerinti tagállamok bejelentik a Bizottságnak, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajóik az illetékességi területek közös részén folytatott halászatkor az említett két szervezet által elfogadott állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések közül mely szervezet intézkedései alapján fognak tevékenységet folytatni. A bejelentés legalább három évig érvényes.

25. cikk

Jelentéstétel

(1)   A tagállamok minden évben június 15-ig nemzeti jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az előző évre vonatkozóan megfelelési rendszerükről és az IATTC-intézkedések végrehajtása érdekében tett intézkedésekről, többek között a flottájuk tekintetében megszabott ellenőrzésekről, valamint az ezen ellenőrzéseknek való megfelelés biztosítása érdekében megállapított nyomonkövetési, ellenőrzési és megfelelési intézkedésekről.

(2)   A tagállamok évente április 15-ig bejelentik az előző évre vonatkozóan a fogások adatait, az erőkifejtés eszköztípusonkénti adatait, a cápák kirakodására és a velük folytatott kereskedelemre vonatkozó, fajonkénti bontású adatokat, a fehérfoltú cápákra vonatkozó, a 8. cikk (3) bekezdésében említett adatokat, az ördögrájákra vonatkozó, a 9. cikk (4) bekezdésében említett adatokat és a selyemcápákra vonatkozó, 10. cikkben említett adatokat. A Bizottság ezeket az adatokat május 1-jéig továbbítja az IATTC titkárságának.

(3)   A tagállamok évente június 15-ig jelentést tesznek az előző évre vonatkozóan a 15. cikk végrehajtásáról és az egyezmény hatálya alatt irányított halászati tevékenységek során a tengeri madarakkal bekövetkező interakciókról, beleértve a tengeri madarak járulékos fogásait, a tengeri madárfajokra vonatkozó részleteket és a megfigyelőktől és más megfigyelési programokból rendelkezésre álló összes releváns információt. A Bizottság ezeket az információkat június 30-ig továbbítja az IATTC titkárságának.

(4)   A tagállamok évente június 15-ig jelentést tesznek az előző évre vonatkozóan a 16. cikk és az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentésére irányuló iránymutatása (2009) végrehajtásáról (18), többek között az egyezmény alapján irányított halászati műveletek alatt tengeri teknősökkel bekövetkező interakciókról gyűjtött információkról. A Bizottság ezeket az információkat június 30-ig továbbítja az IATTC titkárságának.

(5)   A tagállamok március 15-ig az előző évre vonatkozóan tudományos megfigyelői jelentést nyújtanak be a 18. cikk (3) bekezdésében említett horogsoros hajók tekintetében. A Bizottság ezeket az információkat március 30-ig továbbítja az IATTC titkárságának.

26. cikk

Az IATTC által bejelentett állítólagos meg nem felelés

(1)   Ha a Bizottság az IATTC titkárságától bármilyen olyan információt kap, amely szerint valamely tagállam vagy uniós halászhajó esetében felmerül az egyezmény vagy ahatározatok be nem tartásának gyanúja, a Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja az érintett tagállamnak.

(2)   A tagállam vizsgálatot indít a meg nem felelésre vonatkozó állításokkal kapcsolatban, és az intézkedések végrehajtásának felülvizsgálatával foglalkozó bizottság (a továbbiakban: megfelelési bizottság) éves ülése előtt legalább 75 nappal eljuttatja a Bizottságnak e vizsgálat megállapításait, valamint a meg nem felelési problémák kezelése érdekében hozott bármilyen intézkedést.

(3)   A Bizottság ezeket az információkat a megfelelési bizottság ülése előtt legalább 60 nappal továbbítja az IATTC titkárságának.

27. cikk

Titoktartás

Az 1224/2009/EK rendelet 112. és 113. cikkében megállapított kötelezettségeken túlmenően a tagállamok, a hajóparancsnokok és a megfigyelők gondoskodnak az e rendelet 10. cikkének (2) bekezdése, 19. cikkének (5) és (8) bekezdése, valamint 21. cikkének (6) bekezdése szerint az IATTC titkárságának továbbított, illetve onnan kapott elektronikus jelentések és üzenetek bizalmas kezeléséről.

28. cikk

Felhatalmazás módosítások elvégzésére

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy az IATTC által elfogadott, az Unióra és tagállamaira nézve kötelező intézkedésekhez való hozzáigazítás érdekében a következők tekintetében módosítsa ezt a rendeletet:

| a) | a 3. cikk 16. pontjában említett átrakodási nyilatkozat űrlapja; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk 16. pontjában említett átrakodási nyilatkozat űrlapja;

| b) | a cápahalászatra szolgáló zsinórok ábrájára való, a 3. cikk 19. pontjában szereplő utalás; |
| --- | --- |

b)

a cápahalászatra szolgáló zsinórok ábrájára való, a 3. cikk 19. pontjában szereplő utalás;

| c) | a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 4. cikk (5) bekezdésében említett tilalmi időszakok; |
| --- | --- |

c)

a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 4. cikk (5) bekezdésében említett tilalmi időszakok;

| d) | a FAD-okkal kapcsolatos, a 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott jelentéstételi határidők; |
| --- | --- |

d)

a FAD-okkal kapcsolatos, a 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott jelentéstételi határidők;

| e) | az FAD-okkal folytatott halászat esetén gyűjtendő, a 6. cikk (4) bekezdésében felsorolt információk; |
| --- | --- |

e)

az FAD-okkal folytatott halászat esetén gyűjtendő, a 6. cikk (4) bekezdésében felsorolt információk;

| f) | a FAD-ok kialakítását és telepítését érintő, a 6. cikk (6) bekezdésében meghatározott rendelkezések; |
| --- | --- |

f)

a FAD-ok kialakítását és telepítését érintő, a 6. cikk (6) bekezdésében meghatározott rendelkezések;

| g) | a 14. cikk (1) bekezdésében említett adatgyűjtési határidő; |
| --- | --- |

g)

a 14. cikk (1) bekezdésében említett adatgyűjtési határidő;

| h) | a tengeri madarak védelmét szolgáló területek és kockázatcsökkentő intézkedések, a 15. cikk (1) és (2) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

h)

a tengeri madarak védelmét szolgáló területek és kockázatcsökkentő intézkedések, a 15. cikk (1) és (2) bekezdése szerint;

| i) | a 18. cikk (1) bekezdésében említett, tudományos megfigyelőkkel való 5 %-os lefedettség; |
| --- | --- |

i)

a 18. cikk (1) bekezdésében említett, tudományos megfigyelőkkel való 5 %-os lefedettség;

| j) | a regionális hajólajstrommal kapcsolatos, a 20. cikk (1) bekezdésében felsorolt információk; |
| --- | --- |

j)

a regionális hajólajstrommal kapcsolatos, a 20. cikk (1) bekezdésében felsorolt információk;

| k) | a hajónaplókból és a kirakodási nyilvántartásokból származó adatok benyújtására szolgáló, a 22. cikk (2) bekezdésében említett táblázatra való hivatkozás; |
| --- | --- |

k)

a hajónaplókból és a kirakodási nyilvántartásokból származó adatok benyújtására szolgáló, a 22. cikk (2) bekezdésében említett táblázatra való hivatkozás;

| l) | a nagyszemű tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentumra való, a 23. cikk (1) bekezdésében foglalt hivatkozás; |
| --- | --- |

l)

a nagyszemű tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentumra való, a 23. cikk (1) bekezdésében foglalt hivatkozás;

| m) | a 25. cikkben meghatározott jelentéstételi határidők; |
| --- | --- |

m)

a 25. cikkben meghatározott jelentéstételi határidők;

| n) | a teknősök mortalitására való, 25. cikk (4) bekezdésében foglalt hivatkozás; |
| --- | --- |

n)

a teknősök mortalitására való, 25. cikk (4) bekezdésében foglalt hivatkozás;

| o) | e rendelet melléklete. |
| --- | --- |

o)

e rendelet melléklete.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti módosításoknak szigorúan módosítások vagy új határozatok uniós jogban való végrehajtására kell korlátozódniuk.

29. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 28. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. február 15-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 28. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktus érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 28. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

30. cikk

Az 520/2007/EK rendelet módosításai

Az 520/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) pontját, 4. cikkének (3) bekezdését és IV. címét el kell hagyni.

31. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. január 20-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  2020. december 2-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2020. december 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. január 13-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 98/392/EK határozata (1998. március 23.) az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 98/414/EK határozata (1998. június 8.) az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről való megerősítéséről (HL L 189., 1998.7.3., 14. o.).

5

(6)  A Tanács 2006/539/EK határozata (2006. május 22) az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság megerősítéséről szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 224., 2006.8.16., 22. o.).

6

(7)  A Tanács 2005/938/EK határozata (2005. december 8.) a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról (HL L 348., 2005.12.30., 26. o.).

7

(8)  A Tanács 520/2007/EK rendelete (2007. május 7.) a hosszú távon vándorló fajok egyes állományainak védelmét célzó technikai intézkedések megállapításáról és a 973/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 123., 2007.5.12., 3. o.).

8

(9)  (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

10

(11)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

11

(12)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 1185/2003/EK rendelete (2003. június 26.) a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztásáról (HL L 167., 2003.7.4., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2005/75/EK határozata (2004. április 26.) a Közösségnek a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezményhez való csatlakozásáról (HL L 32., 2005.2.4., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.).

15

(16)  A Tanács (EU) 2017/159 irányelve (2016. december 19.) az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COGECA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) és az Európai Uniós Halászati Vállalkozások Nemzeti Szervezeteinek Szövetsége (Europêche) között 2012. május 21-én megkötött, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtásáról szóló megállapodás végrehajtásáról (HL L 25., 2017.1.31., 12. o.).

16

(17)  A C-03-01 határozatnak a nagyszemű tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentumot és újrakiviteli bizonyítványt tartalmazó 1. és 2. melléklete.

17

(18)  http://www.fao.org/docrep/012/i0725e/i0725e.pdf

18

---

MELLÉKLET

1. táblázat: Kockázatcsökkentő intézkedések

| A. oszlop | B. oszlop |
| --- | --- |
| Madárriasztó zsinórfüggönyökkel és lesúlyozott előkezsinórokkal kombinált oldalsó kihelyezés | Madárriasztó zsinór |
| Éjszakai halászati műveletek minimális fedélzeti világítással | Lesúlyozott előkezsinórok |
| Madárriasztó zsinór | Kék színű csalétek |
| Lesúlyozott előkezsinórok | Mélyvízi horogsor-kihelyező eszköz |
| | Víz alatti kihelyező cső |
| A szerves hulladék ürítésének kezelése |

A. oszlop

B. oszlop

Madárriasztó zsinórfüggönyökkel és lesúlyozott előkezsinórokkal kombinált oldalsó kihelyezés

Madárriasztó zsinór

Éjszakai halászati műveletek minimális fedélzeti világítással

Lesúlyozott előkezsinórok

Madárriasztó zsinór

Kék színű csalétek

Lesúlyozott előkezsinórok

Mélyvízi horogsor-kihelyező eszköz

Víz alatti kihelyező cső

A szerves hulladék ürítésének kezelése

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.1.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 24/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 24/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/57 RENDELETE

(2021. január 25.)

a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a vizes élőhelyeken és azok környékén használt sörétben található ólom tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 68. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1907/2006/EK rendelet XVII. melléklete korlátozásokat ír elő egyes veszélyes anyagok, keverékek és árucikkek gyártására, forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozóan. Az említett melléklet 63. bejegyzése korlátozásokat tartalmaz az ólomra (CAS-szám: 7439-92-1, EK-szám: 231-100-4) és az ólomvegyületekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1907/2006/EK rendelet XVII. melléklete korlátozásokat ír elő egyes veszélyes anyagok, keverékek és árucikkek gyártására, forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozóan. Az említett melléklet 63. bejegyzése korlátozásokat tartalmaz az ólomra (CAS-szám: 7439-92-1, EK-szám: 231-100-4) és az ólomvegyületekre vonatkozóan.

| (2) | Az Unió és 23 tagállam szerződő fele az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodásnak (2) (AEWA). Az AEWA-hoz csatolt cselekvési terv 4.1.4. pontja értelmében a szerződő feleknek törekedniük kell arra, hogy az önként vállalt és közzétett menetrendeknek megfelelően a vizes élőhelyeken mihamarabb megszüntessék az ólomsöréttel történő vadászatot. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió és 23 tagállam szerződő fele az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodásnak (2) (AEWA). Az AEWA-hoz csatolt cselekvési terv 4.1.4. pontja értelmében a szerződő feleknek törekedniük kell arra, hogy az önként vállalt és közzétett menetrendeknek megfelelően a vizes élőhelyeken mihamarabb megszüntessék az ólomsöréttel történő vadászatot.

| (3) | A 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 4. cikkének (2) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a rendszeresen előforduló vonuló fajokra vonatkozó védelmi intézkedések meghozatalakor fordítsanak külön figyelmet a vizes élőhelyek védelmére és különösen a nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekre. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 4. cikkének (2) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a rendszeresen előforduló vonuló fajokra vonatkozó védelmi intézkedések meghozatalakor fordítsanak külön figyelmet a vizes élőhelyek védelmére és különösen a nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekre.

| (4) | 2015. december 3-án a Bizottság az 1907/2006/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdése alapján felkérte az Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség), hogy készítsen dokumentációt (a továbbiakban: XV. melléklet szerinti dokumentáció) az említett rendelet XVII. mellékletében szereplő ólomra és ólomvegyületekre vonatkozó korlátozásnak a célból történő kiterjesztése érdekében, hogy elfogadható szinten lehessen tartani azt a kockázatot, amelyet a vizes élőhelyen történő lövészetben használt sörétben lévő ólom és ólomvegyületek jelentenek a környezetre és az emberi egészségre. A Bizottság egyúttal arra is felkérte az Ügynökséget, hogy kezdjen el adatokat gyűjteni az ólomtartalmú lőszerek egyéb felhasználásaira, egyebek mellett a vizes élőhelyektől eltérő területeken folytatott vadászatra és a céllövészetre, valamint az ólomsúlyok halászatban és horgászatban való alkalmazására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

2015. december 3-án a Bizottság az 1907/2006/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdése alapján felkérte az Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség), hogy készítsen dokumentációt (a továbbiakban: XV. melléklet szerinti dokumentáció) az említett rendelet XVII. mellékletében szereplő ólomra és ólomvegyületekre vonatkozó korlátozásnak a célból történő kiterjesztése érdekében, hogy elfogadható szinten lehessen tartani azt a kockázatot, amelyet a vizes élőhelyen történő lövészetben használt sörétben lévő ólom és ólomvegyületek jelentenek a környezetre és az emberi egészségre. A Bizottság egyúttal arra is felkérte az Ügynökséget, hogy kezdjen el adatokat gyűjteni az ólomtartalmú lőszerek egyéb felhasználásaira, egyebek mellett a vizes élőhelyektől eltérő területeken folytatott vadászatra és a céllövészetre, valamint az ólomsúlyok halászatban és horgászatban való alkalmazására vonatkozóan.

| (5) | 2017. június 21-én az Ügynökség közzétette a XV. melléklet szerinti dokumentációt (4), amely a sörétes puskával történő lövészet céljából használt sörétben található ólomra és ólomvegyületekre vonatkozó korlátozás bevezetését javasolja a vizes élőhelyen vagy olyan körülmények között folytatott lövészetre, amikor a kilőtt sörét vizes élőhelyre hullana vissza. Az Ügynökség továbbá korlátozást javasol bevezetni a vizes élőhelyeken történő lövészetben használt, 1 tömegszázalék vagy annál több ólmot tartalmazó sörét (a továbbiakban: ólomsörét) birtoklására vonatkozóan is az ólom lövészetben használt sörétekhez való felhasználására vonatkozóan javasolt korlátozás jobb végrehajthatósága érdekében. Az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy az ólom vizes élőhelyeken történő lövészetben használt sörétekhez való felhasználása kockázatot jelent a vízimadarakra nézve, mivel azok lenyelik a kilőtt ólomsörétet, ami toxikológiai hatásokkal jár, illetve az állatok elpusztulásához vezethet. |
| --- | --- |

(5)

2017. június 21-én az Ügynökség közzétette a XV. melléklet szerinti dokumentációt (4), amely a sörétes puskával történő lövészet céljából használt sörétben található ólomra és ólomvegyületekre vonatkozó korlátozás bevezetését javasolja a vizes élőhelyen vagy olyan körülmények között folytatott lövészetre, amikor a kilőtt sörét vizes élőhelyre hullana vissza. Az Ügynökség továbbá korlátozást javasol bevezetni a vizes élőhelyeken történő lövészetben használt, 1 tömegszázalék vagy annál több ólmot tartalmazó sörét (a továbbiakban: ólomsörét) birtoklására vonatkozóan is az ólom lövészetben használt sörétekhez való felhasználására vonatkozóan javasolt korlátozás jobb végrehajthatósága érdekében. Az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy az ólom vizes élőhelyeken történő lövészetben használt sörétekhez való felhasználása kockázatot jelent a vízimadarakra nézve, mivel azok lenyelik a kilőtt ólomsörétet, ami toxikológiai hatásokkal jár, illetve az állatok elpusztulásához vezethet.

| (6) | Az Unióban ólommérgezés következtében elpusztuló vízimadarak száma évente mintegy egymillióra tehető. Az ólom sörétekhez való felhasználása kockázatot jelent azokra a fajokra, amelyek adott esetben ólomsöréttel mérgezett madarakkal táplálkoznak, valamint az ólomsöréttel kilőtt vízimadarakat elfogyasztó emberekre nézve is, jóllehet ez utóbbi kockázatot az Ügynökség csak minőségi szempontból értékelte. Az emberek ólomexpozíciója károsíthatja az idegrendszer fejlődését, továbbá a vesefunkció és a termékenység csökkenésével járhat, illetőleg magas vérnyomást, terhesség során tapasztalt rendellenességeket és halált okozhat. |
| --- | --- |

(6)

Az Unióban ólommérgezés következtében elpusztuló vízimadarak száma évente mintegy egymillióra tehető. Az ólom sörétekhez való felhasználása kockázatot jelent azokra a fajokra, amelyek adott esetben ólomsöréttel mérgezett madarakkal táplálkoznak, valamint az ólomsöréttel kilőtt vízimadarakat elfogyasztó emberekre nézve is, jóllehet ez utóbbi kockázatot az Ügynökség csak minőségi szempontból értékelte. Az emberek ólomexpozíciója károsíthatja az idegrendszer fejlődését, továbbá a vesefunkció és a termékenység csökkenésével járhat, illetőleg magas vérnyomást, terhesség során tapasztalt rendellenességeket és halált okozhat.

| (7) | Az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy széles körben rendelkezésre állnak ólommentes sörétek – ilyenek például az acélból és a bizmutból készült sörétek –, amelyek műszakilag kivitelezhetők, továbbá az emberi egészség és a környezet szempontjából az ólomsörétnél kedvezőbb veszélyességi és kockázati profillal rendelkeznek. Ezenkívül az acélsörét, amely a legvalószínűbb alternatíva, az ólomsörétéhez hasonló áron érhető el. |
| --- | --- |

(7)

Az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy széles körben rendelkezésre állnak ólommentes sörétek – ilyenek például az acélból és a bizmutból készült sörétek –, amelyek műszakilag kivitelezhetők, továbbá az emberi egészség és a környezet szempontjából az ólomsörétnél kedvezőbb veszélyességi és kockázati profillal rendelkeznek. Ezenkívül az acélsörét, amely a legvalószínűbb alternatíva, az ólomsörétéhez hasonló áron érhető el.

| (8) | A tagállamok többségében léteznek olyan rendelkezések, amelyek megtiltják vagy korlátozzák az ólom felhasználását a vizes élőhelyeken történő lövészetben használt sörétekhez, de a köztük lévő különbségek eltérő szintű kockázatcsökkentést eredményeznek. Ezenkívül a vándormadarak vonulási útvonalai jellemzően több tagállamon is áthaladnak, ezért a madaraknak kilőtt ólomsörét kerülhet a szervezetébe olyan tagállamokban, ahol nem léptettek életbe ilyen intézkedéseket, vagy azok hatálya korlátozottabb. A XV. melléklet szerinti dokumentáció igazolta, hogy uniós szintű fellépésre van szükség az ólom vizes élőhelyeken történő lövészetben használt sörétekhez való felhasználásából eredő kockázatok összehangolt módon történő kezelése érdekében. A harmonizációs jogszabályoknak azonban a magas szintű védelmet kell szolgálniuk. Az összehangolás ezért nem kötelezheti a söréthez felhasznált ólomra vonatkozóan szigorúbb nemzeti rendelkezéseket alkalmazó tagállamokat arra, hogy vonják vissza ezeket a rendelkezéseket, mivel ez a környezet és az egészség védelmének csökkenését vonná maga után a szóban forgó tagállamokban. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok többségében léteznek olyan rendelkezések, amelyek megtiltják vagy korlátozzák az ólom felhasználását a vizes élőhelyeken történő lövészetben használt sörétekhez, de a köztük lévő különbségek eltérő szintű kockázatcsökkentést eredményeznek. Ezenkívül a vándormadarak vonulási útvonalai jellemzően több tagállamon is áthaladnak, ezért a madaraknak kilőtt ólomsörét kerülhet a szervezetébe olyan tagállamokban, ahol nem léptettek életbe ilyen intézkedéseket, vagy azok hatálya korlátozottabb. A XV. melléklet szerinti dokumentáció igazolta, hogy uniós szintű fellépésre van szükség az ólom vizes élőhelyeken történő lövészetben használt sörétekhez való felhasználásából eredő kockázatok összehangolt módon történő kezelése érdekében. A harmonizációs jogszabályoknak azonban a magas szintű védelmet kell szolgálniuk. Az összehangolás ezért nem kötelezheti a söréthez felhasznált ólomra vonatkozóan szigorúbb nemzeti rendelkezéseket alkalmazó tagállamokat arra, hogy vonják vissza ezeket a rendelkezéseket, mivel ez a környezet és az egészség védelmének csökkenését vonná maga után a szóban forgó tagállamokban.

| (9) | Az Ügynökség hároméves időszakot javasolt a korlátozás bevezetésére. |
| --- | --- |

(9)

Az Ügynökség hároméves időszakot javasolt a korlátozás bevezetésére.

| (10) | 2018. március 9-én az Ügynökség kockázatértékelési bizottsága (RAC) az 1907/2006/EK rendelet 70. cikke szerint véleményt fogadott el a XV. melléklet szerinti dokumentációra vonatkozóan. E véleményében a RAC egyetértett az Ügynökség azon következtetésével, hogy a kilőtt ólomsörét toxikológiai hatásokkal jár az azt lenyelő vízimadarak számára, és az állatok elpusztulásához vezethet. Ami az emberi egészséget illeti, a RAC arra a következtetésre jutott, hogy noha az ólom erősen mérgező, eddig nem került megállapításra küszöbérték sem a gyermekek idegrendszeri fejlődésére gyakorolt hatások, sem a felnőttek vérnyomására és veséjére gyakorolt hatások tekintetében, így az ólomnak való bármilyen kitettség kockázatot jelent. A RAC arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt korlátozás megfelelő uniós szintű intézkedés az azonosított kockázatok kezelésére. |
| --- | --- |

(10)

2018. március 9-én az Ügynökség kockázatértékelési bizottsága (RAC) az 1907/2006/EK rendelet 70. cikke szerint véleményt fogadott el a XV. melléklet szerinti dokumentációra vonatkozóan. E véleményében a RAC egyetértett az Ügynökség azon következtetésével, hogy a kilőtt ólomsörét toxikológiai hatásokkal jár az azt lenyelő vízimadarak számára, és az állatok elpusztulásához vezethet. Ami az emberi egészséget illeti, a RAC arra a következtetésre jutott, hogy noha az ólom erősen mérgező, eddig nem került megállapításra küszöbérték sem a gyermekek idegrendszeri fejlődésére gyakorolt hatások, sem a felnőttek vérnyomására és veséjére gyakorolt hatások tekintetében, így az ólomnak való bármilyen kitettség kockázatot jelent. A RAC arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt korlátozás megfelelő uniós szintű intézkedés az azonosított kockázatok kezelésére.

| (11) | A RAC határozottan az Ügynökség által javasolt három évnél rövidebb időszak bevezetése mellett foglalt állást. Ezt azzal a körülménnyel indokolta, hogy a korlátozás bevezetéséig eltelt minden évben további körülbelül 4 000 tonna ólom kerülne a szabadba a vizes élőhelyeken, ami nagyságrendileg 1 millió madár halálát okozná. |
| --- | --- |

(11)

A RAC határozottan az Ügynökség által javasolt három évnél rövidebb időszak bevezetése mellett foglalt állást. Ezt azzal a körülménnyel indokolta, hogy a korlátozás bevezetéséig eltelt minden évben további körülbelül 4 000 tonna ólom kerülne a szabadba a vizes élőhelyeken, ami nagyságrendileg 1 millió madár halálát okozná.

| (12) | 2018. június 14-én az Ügynökség társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottsága (SEAC) az 1907/2006/EK rendelet 71. cikkének (1) bekezdése alapján véleményt fogadott el, amelyben megállapította, hogy a javasolt korlátozás megfelelő uniós szintű intézkedésnek tekinthető a feltárt kockázatok kezelésére, figyelembe véve azt a tényt, hogy az intézkedés társadalmi-gazdasági előnyei arányban állnak a társadalmi-gazdasági költségekkel. A SEAC továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt korlátozás költségeit elsősorban a vadászok viselnék, a vadászok költségeinek növekedése pedig észszerű mértékű lenne. |
| --- | --- |

(12)

2018. június 14-én az Ügynökség társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottsága (SEAC) az 1907/2006/EK rendelet 71. cikkének (1) bekezdése alapján véleményt fogadott el, amelyben megállapította, hogy a javasolt korlátozás megfelelő uniós szintű intézkedésnek tekinthető a feltárt kockázatok kezelésére, figyelembe véve azt a tényt, hogy az intézkedés társadalmi-gazdasági előnyei arányban állnak a társadalmi-gazdasági költségekkel. A SEAC továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt korlátozás költségeit elsősorban a vadászok viselnék, a vadászok költségeinek növekedése pedig észszerű mértékű lenne.

| (13) | A SEAC úgy ítélte meg, hogy a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt három évnél rövidebb időszak kihívást jelenthet a végrehajtás szempontjából azon tagállamok számára, amelyekben jelenleg nincs érvényben tilalom, vagy csak korlátozott hatályú tilalom van érvényben az ólomsörét vizes élőhelyeken történő használata tekintetében, ugyanakkor azt is elismerte, hogy a rövidebb időszak is megvalósítható opció, tekintettel arra, hogy a piacon már most is rendelkezésre állnak ólommentes sörétek, és a rövidebb időszak csak kis mértékben növelné a fegyverek idő előtti lecserélésével járó többletköltségeket. |
| --- | --- |

(13)

A SEAC úgy ítélte meg, hogy a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt három évnél rövidebb időszak kihívást jelenthet a végrehajtás szempontjából azon tagállamok számára, amelyekben jelenleg nincs érvényben tilalom, vagy csak korlátozott hatályú tilalom van érvényben az ólomsörét vizes élőhelyeken történő használata tekintetében, ugyanakkor azt is elismerte, hogy a rövidebb időszak is megvalósítható opció, tekintettel arra, hogy a piacon már most is rendelkezésre állnak ólommentes sörétek, és a rövidebb időszak csak kis mértékben növelné a fegyverek idő előtti lecserélésével járó többletköltségeket.

| (14) | A korlátozásokkal kapcsolatos eljárás során az 1907/2006/EK rendelet 77. cikke (4) bekezdése h) pontjának megfelelően konzultációra került sor a végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórummal, amelynek ajánlásait figyelembe vették. |
| --- | --- |

(14)

A korlátozásokkal kapcsolatos eljárás során az 1907/2006/EK rendelet 77. cikke (4) bekezdése h) pontjának megfelelően konzultációra került sor a végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórummal, amelynek ajánlásait figyelembe vették.

| (15) | 2018. augusztus 17-én az Ügynökség benyújtotta a Bizottságnak a RAC és a SEAC véleményét (5). |
| --- | --- |

(15)

2018. augusztus 17-én az Ügynökség benyújtotta a Bizottságnak a RAC és a SEAC véleményét (5).

| (16) | Figyelembe véve a XV. melléklet szerinti dokumentációt, a RAC és a SEAC véleményét, a társadalmi-gazdasági hatást és az alternatívák rendelkezésre állását, a Bizottság úgy véli, hogy az ólomsörétek vizes élőhelyeken vagy azok környékén való kilövése elfogadhatatlan kockázatot jelent a környezetre és potenciálisan kockázatot jelent az emberi egészségre nézve, amit az egész Unióra kiterjedően kezelni kell. Ezért helyénvaló bevezetni az ólomsörét vizes élőhelyeken és azok környékén való kilövésére vonatkozó korlátozást. |
| --- | --- |

(16)

Figyelembe véve a XV. melléklet szerinti dokumentációt, a RAC és a SEAC véleményét, a társadalmi-gazdasági hatást és az alternatívák rendelkezésre állását, a Bizottság úgy véli, hogy az ólomsörétek vizes élőhelyeken vagy azok környékén való kilövése elfogadhatatlan kockázatot jelent a környezetre és potenciálisan kockázatot jelent az emberi egészségre nézve, amit az egész Unióra kiterjedően kezelni kell. Ezért helyénvaló bevezetni az ólomsörét vizes élőhelyeken és azok környékén való kilövésére vonatkozó korlátozást.

| (17) | Tekintettel arra, hogy a végrehajtó hatóságoknak nem áll módjukban a vadászokat a sörét kilövésének pillanatában tetten érni, a korlátozásnak ki kell terjednie az ólomsörét lövészet alatt történő hordozására is. Ez lényegesen hatékonyabb érvényesítést tesz lehetővé a sörét kilövésére vonatkozó korlátozás tekintetében, és ezáltal biztosítja a korlátozás eredményességét a környezetet és az emberi egészséget illetően feltárt kockázatok kezelése szempontjából. A korlátozást nem szabad tulajdonosi jogokhoz kötni. Ezért az Ügynökség által javasolt „birtoklás” helyett a „hordozás” kifejezést indokolt használni. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel arra, hogy a végrehajtó hatóságoknak nem áll módjukban a vadászokat a sörét kilövésének pillanatában tetten érni, a korlátozásnak ki kell terjednie az ólomsörét lövészet alatt történő hordozására is. Ez lényegesen hatékonyabb érvényesítést tesz lehetővé a sörét kilövésére vonatkozó korlátozás tekintetében, és ezáltal biztosítja a korlátozás eredményességét a környezetet és az emberi egészséget illetően feltárt kockázatok kezelése szempontjából. A korlátozást nem szabad tulajdonosi jogokhoz kötni. Ezért az Ügynökség által javasolt „birtoklás” helyett a „hordozás” kifejezést indokolt használni.

| (18) | Az ólomsörét hordozására vonatkozó korlátozást kifejezetten a lövészet alatti hordozásra indokolt alkalmazni, szemben az egyéb összefüggésben történő hordozással, például amikor a sörétet vizes élőhelyen keresztül máshova szállítják. A Bizottság úgy véli, hogy a hordozásra vonatkozó korlátozásnak közvetlenül kapcsolódnia kell a lövészet korlátozás hatálya alá tartozó konkrét fajtájához (vizes élőhelyeken vagy azok környékén történő lövészet). Ennek az az oka, hogy a XV. melléklet szerinti dokumentációval kapcsolatos nyilvános konzultáció során benyújtott észrevételek szerint egyes tagállamokban a más típusú lövészetben részt vevő vadászok egy átlagos napon valószínűleg különféle terepeken – vizes élőhelyeken és egyéb terepeken egyaránt – áthaladnak. A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy a végrehajtás elősegítése érdekében a hordozásra vonatkozó korlátozásnak nemcsak a vizes élőhelyen történő lövészet során való hordozásra, hanem az annak részeként való hordozásra is ki kell terjednie, vagyis azokra a helyzetekre, amelyek szoros kapcsolatban állnak a tényleges lövészettel. Ezek közé tartozna például a vizes élőhelyen történő lövészet helyszínére való kijutás és az onnan való visszaút alatti szállítás, illetve a vadászokat a vadászút során segítő személyek általi hordozás. |
| --- | --- |

(18)

Az ólomsörét hordozására vonatkozó korlátozást kifejezetten a lövészet alatti hordozásra indokolt alkalmazni, szemben az egyéb összefüggésben történő hordozással, például amikor a sörétet vizes élőhelyen keresztül máshova szállítják. A Bizottság úgy véli, hogy a hordozásra vonatkozó korlátozásnak közvetlenül kapcsolódnia kell a lövészet korlátozás hatálya alá tartozó konkrét fajtájához (vizes élőhelyeken vagy azok környékén történő lövészet). Ennek az az oka, hogy a XV. melléklet szerinti dokumentációval kapcsolatos nyilvános konzultáció során benyújtott észrevételek szerint egyes tagállamokban a más típusú lövészetben részt vevő vadászok egy átlagos napon valószínűleg különféle terepeken – vizes élőhelyeken és egyéb terepeken egyaránt – áthaladnak. A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy a végrehajtás elősegítése érdekében a hordozásra vonatkozó korlátozásnak nemcsak a vizes élőhelyen történő lövészet során való hordozásra, hanem az annak részeként való hordozásra is ki kell terjednie, vagyis azokra a helyzetekre, amelyek szoros kapcsolatban állnak a tényleges lövészettel. Ezek közé tartozna például a vizes élőhelyen történő lövészet helyszínére való kijutás és az onnan való visszaút alatti szállítás, illetve a vadászokat a vadászút során segítő személyek általi hordozás.

| (19) | Tekintettel arra, hogy a gyakorlatban nehézségekbe ütközik annak bizonyítása, hogy az ólomsörétet hordozó személy milyen típusú lövészetet szándékozik folytatni, helyénvaló úgy szabályozni a kérdést, hogy a vizes élőhelyeken vagy azok környékén, lövészet során vagy annak részeként ólomsörétet hordozó személyek esetében jogilag vélelmezhető, hogy az ólomsörétet vizes élőhelyen történő lövészet során vagy annak részeként hordozzák maguknál. Más szóval az érintett személynek kell bizonyítania, hogy más helyre megy lőni, és pusztán az arra a helyre való eljutás céljából halad át az adott vizes élőhelyen. |
| --- | --- |

(19)

Tekintettel arra, hogy a gyakorlatban nehézségekbe ütközik annak bizonyítása, hogy az ólomsörétet hordozó személy milyen típusú lövészetet szándékozik folytatni, helyénvaló úgy szabályozni a kérdést, hogy a vizes élőhelyeken vagy azok környékén, lövészet során vagy annak részeként ólomsörétet hordozó személyek esetében jogilag vélelmezhető, hogy az ólomsörétet vizes élőhelyen történő lövészet során vagy annak részeként hordozzák maguknál. Más szóval az érintett személynek kell bizonyítania, hogy más helyre megy lőni, és pusztán az arra a helyre való eljutás céljából halad át az adott vizes élőhelyen.

| (20) | Ami a földrajzi hatályt illeti, az Ügynökség javaslata szerint indokolt, hogy az ólomsörétek kilövésére vonatkozó korlátozás ne csak a vizes élőhelyeken legyen alkalmazandó, hanem azokon a területeken is, ahol „a kilőtt sörét vizes élőhelyre hullana vissza”. A Bizottság megjegyzi, hogy a RAC keretében valamelyest támogatásra talált az a javaslat, hogy a kilőtt sörét visszahullásának helyére vonatkozó vizsgálat alapul vétele helyett konkrét értékként kerüljön rögzítésre egy védősáv a vizes élőhelyek körül. A Bizottság egyetért azzal, hogy egy rögzített védősáv valószínűleg megkönnyítené a korlátozásnak való megfelelést és a korlátozás végrehajtását. A korlátozást ezért nemcsak a vizes élőhelyeken, hanem a vizes élőhelyek körül kialakított, meghatározott szélességű védősávban is alkalmazni kell az ólomsörétek kilövésére. Az arányosság biztosításának szükségességét figyelembe véve a rögzített védősáv szélességét a vizes élőhelyek körüli 100 méterben indokolt meghatározni. |
| --- | --- |

(20)

Ami a földrajzi hatályt illeti, az Ügynökség javaslata szerint indokolt, hogy az ólomsörétek kilövésére vonatkozó korlátozás ne csak a vizes élőhelyeken legyen alkalmazandó, hanem azokon a területeken is, ahol „a kilőtt sörét vizes élőhelyre hullana vissza”. A Bizottság megjegyzi, hogy a RAC keretében valamelyest támogatásra talált az a javaslat, hogy a kilőtt sörét visszahullásának helyére vonatkozó vizsgálat alapul vétele helyett konkrét értékként kerüljön rögzítésre egy védősáv a vizes élőhelyek körül. A Bizottság egyetért azzal, hogy egy rögzített védősáv valószínűleg megkönnyítené a korlátozásnak való megfelelést és a korlátozás végrehajtását. A korlátozást ezért nemcsak a vizes élőhelyeken, hanem a vizes élőhelyek körül kialakított, meghatározott szélességű védősávban is alkalmazni kell az ólomsörétek kilövésére. Az arányosság biztosításának szükségességét figyelembe véve a rögzített védősáv szélességét a vizes élőhelyek körüli 100 méterben indokolt meghatározni.

| (21) | Tekintettel a korlátozás abból eredő végrehajtási előnyeire és hatékonyságára, hogy nem kell a vadászokat az ólomsörét kilövésének pillanatában tetten érni, a Bizottság helyénvalónak tartja az ólomsörét hordozására vonatkozó korlátozást a vizes élőhelyeken való hordozáson túlmenően a vizes élőhelyek körüli rögzített védősávban való hordozásra is alkalmazni. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel a korlátozás abból eredő végrehajtási előnyeire és hatékonyságára, hogy nem kell a vadászokat az ólomsörét kilövésének pillanatában tetten érni, a Bizottság helyénvalónak tartja az ólomsörét hordozására vonatkozó korlátozást a vizes élőhelyeken való hordozáson túlmenően a vizes élőhelyek körüli rögzített védősávban való hordozásra is alkalmazni.

| (22) | Mivel a söréteket általában nem kifejezetten vagy kizárólag vizes élőhelyeken vagy azok környékén történő felhasználásra tervezik, illetve hozzák forgalomba, a sörétekhez felhasznált ólom forgalomba hozatalának korlátozása valamennyi tereptípuson hatással lenne a söréthasználatra. Ezért indokolt a korlátozás hatályát az ólomsörét kilövésére és hordozására korlátozni. |
| --- | --- |

(22)

Mivel a söréteket általában nem kifejezetten vagy kizárólag vizes élőhelyeken vagy azok környékén történő felhasználásra tervezik, illetve hozzák forgalomba, a sörétekhez felhasznált ólom forgalomba hozatalának korlátozása valamennyi tereptípuson hatással lenne a söréthasználatra. Ezért indokolt a korlátozás hatályát az ólomsörét kilövésére és hordozására korlátozni.

| (23) | A korlátozást helyénvaló a legalább 1 %-os ólomkoncentrációjú sörétekre alkalmazni. Az Amerikai Egyesült Államokban a sörét engedélyezési eljárása keretében a „nem mérgező” minősítéshez szükséges koncentráció-határérték 1 %, amely eljárás a vándormadarakat és más vadon élő állatokat és élőhelyeiket érintő jelentős mérgezésveszély kialakulását hivatott megelőzni. A korlátozás 1 %-os koncentráció-határértéke ezenkívül elegendőnek tekinthető az ólomtartalmú anyagból készült sörétek jelentette kockázatok kezelésére, és egyúttal az alternatív sörétek gyártói számára is könnyen megvalósíthatónak tekinthető, tekintve, hogy ezen alternatív sörétek némelyike valószínűleg ólommal szennyezett. |
| --- | --- |

(23)

A korlátozást helyénvaló a legalább 1 %-os ólomkoncentrációjú sörétekre alkalmazni. Az Amerikai Egyesült Államokban a sörét engedélyezési eljárása keretében a „nem mérgező” minősítéshez szükséges koncentráció-határérték 1 %, amely eljárás a vándormadarakat és más vadon élő állatokat és élőhelyeiket érintő jelentős mérgezésveszély kialakulását hivatott megelőzni. A korlátozás 1 %-os koncentráció-határértéke ezenkívül elegendőnek tekinthető az ólomtartalmú anyagból készült sörétek jelentette kockázatok kezelésére, és egyúttal az alternatív sörétek gyártói számára is könnyen megvalósíthatónak tekinthető, tekintve, hogy ezen alternatív sörétek némelyike valószínűleg ólommal szennyezett.

| (24) | A korlátozás céljából a „vizes élőhely” fogalmának az Ügynökség által javasolt és a RAC és a SEAC véleményében megerősített, a nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekről szóló, 1971. február 2-án Ramsarban aláírt egyezményben (ramsari egyezmény) használt meghatározását célszerű alkalmazni, mivel e meghatározás átfogó, és a vizes élőhelyek valamennyi típusára kiterjed (beleértve a tőzeglápokat is, ahol számos vízimadár is megtalálható), továbbá mivel a ramsari egyezmény keretében – a vizes élőhelyek beazonosítását elősegítendő – az ezek típusainak osztályozására szolgáló rendszer is kidolgozásra került. |
| --- | --- |

(24)

A korlátozás céljából a „vizes élőhely” fogalmának az Ügynökség által javasolt és a RAC és a SEAC véleményében megerősített, a nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekről szóló, 1971. február 2-án Ramsarban aláírt egyezményben (ramsari egyezmény) használt meghatározását célszerű alkalmazni, mivel e meghatározás átfogó, és a vizes élőhelyek valamennyi típusára kiterjed (beleértve a tőzeglápokat is, ahol számos vízimadár is megtalálható), továbbá mivel a ramsari egyezmény keretében – a vizes élőhelyek beazonosítását elősegítendő – az ezek típusainak osztályozására szolgáló rendszer is kidolgozásra került.

| (25) | Az érdekelt feleknek elegendő időt kell biztosítani a korlátozásnak való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatalára, a tagállamoknak pedig elegendő időt kell biztosítani a korlátozás végrehajtására való felkészülésre. Figyelembe véve a RAC-nak és a SEAC-nak az Ügynökség által javasolt három évnél rövidebb időszak megvalósíthatóságáról és megfelelőségéről alkotott véleményét, és figyelembe véve különösen az arra vonatkozó becslést, hogy az ólomsörét használata révén évente milyen mennyiségű ólom kerülne a környezetbe a vizes élőhelyeken, a korlátozás alkalmazását indokolt 24 hónappal késleltetni. |
| --- | --- |

(25)

Az érdekelt feleknek elegendő időt kell biztosítani a korlátozásnak való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatalára, a tagállamoknak pedig elegendő időt kell biztosítani a korlátozás végrehajtására való felkészülésre. Figyelembe véve a RAC-nak és a SEAC-nak az Ügynökség által javasolt három évnél rövidebb időszak megvalósíthatóságáról és megfelelőségéről alkotott véleményét, és figyelembe véve különösen az arra vonatkozó becslést, hogy az ólomsörét használata révén évente milyen mennyiségű ólom kerülne a környezetbe a vizes élőhelyeken, a korlátozás alkalmazását indokolt 24 hónappal késleltetni.

| (26) | 2018 szeptemberében az Ügynökség közzétette egy vizsgálati jelentés (6) eredményeit, amely áttekintette az ólom különböző felhasználási módjairól, ezen belül többek között a vizes élőhelyeken kívüli, vagyis szárazföldi környezetben használt sörétekhez való felhasználásáról rendelkezésre álló információkat. Mivel a vizsgálati jelentés többek között azt állapította meg, hogy a rendelkezésre álló információk alapján az ólomsörét szárazföldi környezetben történő alkalmazása kockázatot jelent mind az emberi egészségre, mind a környezetre, a Bizottság 2019-ben felkérte az Ügynökséget, hogy készítsen a XV. melléklet szerinti dokumentációt az ólom lőszerekben, valamint halász- és horgászfelszerelésekben való forgalomba hozatalának és felhasználásának esetleges korlátozása (7) céljából. |
| --- | --- |

(26)

2018 szeptemberében az Ügynökség közzétette egy vizsgálati jelentés (6) eredményeit, amely áttekintette az ólom különböző felhasználási módjairól, ezen belül többek között a vizes élőhelyeken kívüli, vagyis szárazföldi környezetben használt sörétekhez való felhasználásáról rendelkezésre álló információkat. Mivel a vizsgálati jelentés többek között azt állapította meg, hogy a rendelkezésre álló információk alapján az ólomsörét szárazföldi környezetben történő alkalmazása kockázatot jelent mind az emberi egészségre, mind a környezetre, a Bizottság 2019-ben felkérte az Ügynökséget, hogy készítsen a XV. melléklet szerinti dokumentációt az ólom lőszerekben, valamint halász- és horgászfelszerelésekben való forgalomba hozatalának és felhasználásának esetleges korlátozása (7) céljából.

| (27) | Ezenkívül a RAC és a SEAC az ólom vizes élőhelyen történő lövészet céljára használt sörétekhez való felhasználásáról szóló, XV. melléklet szerinti dokumentációra vonatkozó véleményükben egyetértésüknek adtak hangot az Ügynökség azon álláspontjával, hogy az ólomsörét forgalomba hozatalának tilalma és valamennyi tereptípust érintő használati tilalma a környezet magasabb szintű védelmét eredményezné, s így a gyakorlati megvalósíthatóság és a végrehajthatóság szempontjából hatékonyabbnak bizonyulna. |
| --- | --- |

(27)

Ezenkívül a RAC és a SEAC az ólom vizes élőhelyen történő lövészet céljára használt sörétekhez való felhasználásáról szóló, XV. melléklet szerinti dokumentációra vonatkozó véleményükben egyetértésüknek adtak hangot az Ügynökség azon álláspontjával, hogy az ólomsörét forgalomba hozatalának tilalma és valamennyi tereptípust érintő használati tilalma a környezet magasabb szintű védelmét eredményezné, s így a gyakorlati megvalósíthatóság és a végrehajthatóság szempontjából hatékonyabbnak bizonyulna.

| (28) | Egyes tagállamokban az e rendelettel bevezetett korlátozás az adott tagállamok sajátos földrajzi adottságai miatt különös nehézségeket okozhat. Azon tagállamok esetében, amelyek területén belül jelentős a vizes élőhelyek aránya, az ólomsörét vizes élőhelyeken és azok környékén történő kilövésére és hordozására vonatkozó tilalom a gyakorlatban az ország egész területén mindennemű lövészet teljes tilalmához hasonló hatást érne el, mivel a vadászok szinte minden pillanatban vizes élőhelyen vagy annak közelében tartózkodnak. Ezenkívül a kizárólag a vizes élőhelyeken és azok környékén található területekre irányuló korlátozás végrehajtásához adott esetben nem sokkal kevesebb, sőt akár több erőforrásra is szükség lehet, mint az ország területének egészére kiterjedő korlátozás végrehajtásához. |
| --- | --- |

(28)

Egyes tagállamokban az e rendelettel bevezetett korlátozás az adott tagállamok sajátos földrajzi adottságai miatt különös nehézségeket okozhat. Azon tagállamok esetében, amelyek területén belül jelentős a vizes élőhelyek aránya, az ólomsörét vizes élőhelyeken és azok környékén történő kilövésére és hordozására vonatkozó tilalom a gyakorlatban az ország egész területén mindennemű lövészet teljes tilalmához hasonló hatást érne el, mivel a vadászok szinte minden pillanatban vizes élőhelyen vagy annak közelében tartózkodnak. Ezenkívül a kizárólag a vizes élőhelyeken és azok környékén található területekre irányuló korlátozás végrehajtásához adott esetben nem sokkal kevesebb, sőt akár több erőforrásra is szükség lehet, mint az ország területének egészére kiterjedő korlátozás végrehajtásához.

| (29) | Tekintettel a leírt nehézségekre, valamint arra, hogy az intézkedésnek nemcsak hatékonynak, hanem egyszerűnek és a vadászközösség egészére nézve méltányosnak is kell lennie, továbbá szem előtt tartva az Ügynökség vizsgálati jelentésének eredményeit, valamint a RAC és a SEAC véleményét, a Bizottság úgy véli, hogy azon tagállamok számára, amelyekben ilyen nehézségek felmerülhetnek, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy területükön más korlátozást írjanak elő, amely megtiltaná mind az ólomsörét forgalomba hozatalát, mind pedig annak – vizes élőhelyen vagy máshol történő – kilövését és hordozását, függetlenül a lövészet céljától. |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel a leírt nehézségekre, valamint arra, hogy az intézkedésnek nemcsak hatékonynak, hanem egyszerűnek és a vadászközösség egészére nézve méltányosnak is kell lennie, továbbá szem előtt tartva az Ügynökség vizsgálati jelentésének eredményeit, valamint a RAC és a SEAC véleményét, a Bizottság úgy véli, hogy azon tagállamok számára, amelyekben ilyen nehézségek felmerülhetnek, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy területükön más korlátozást írjanak elő, amely megtiltaná mind az ólomsörét forgalomba hozatalát, mind pedig annak – vizes élőhelyen vagy máshol történő – kilövését és hordozását, függetlenül a lövészet céljától.

| (30) | A jogbiztonság érdekében fontos egyértelműen meghatározni, hogy mely tagállamok élhetnek ezzel a lehetőséggel. A lehetőséget azon tagállamok számára indokolt biztosítani, amelyek területének legalább 20 %-át vizes élőhelyek teszik ki. A 20 %-os küszöbértéknek ki kell terjednie azokra a tagállamokra, amelyek sajátos földrajzi adottságaik miatt várhatóan nehézségekkel szembesülnek. |
| --- | --- |

(30)

A jogbiztonság érdekében fontos egyértelműen meghatározni, hogy mely tagállamok élhetnek ezzel a lehetőséggel. A lehetőséget azon tagállamok számára indokolt biztosítani, amelyek területének legalább 20 %-át vizes élőhelyek teszik ki. A 20 %-os küszöbértéknek ki kell terjednie azokra a tagállamokra, amelyek sajátos földrajzi adottságaik miatt várhatóan nehézségekkel szembesülnek.

| (31) | Mivel az e tagállamok által előírható korlátozás szigorúbb lenne a csak a vizes élőhelyeken és azok környékén található területekre vonatkozó korlátozásnál, bevezetésére helyénvaló hosszabb időszakot megállapítani. Ezt az időszakot 36 hónapban indokolt megállapítani, amely megfelel az Ügynökség által a XV. melléklet szerinti dokumentációban eredetileg javasolt időszaknak. |
| --- | --- |

(31)

Mivel az e tagállamok által előírható korlátozás szigorúbb lenne a csak a vizes élőhelyeken és azok környékén található területekre vonatkozó korlátozásnál, bevezetésére helyénvaló hosszabb időszakot megállapítani. Ezt az időszakot 36 hónapban indokolt megállapítani, amely megfelel az Ügynökség által a XV. melléklet szerinti dokumentációban eredetileg javasolt időszaknak.

| (32) | Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében az említett lehetőséggel élni kívánó tagállamok számára helyénvaló előírni, hogy bizonyos határidőn belül értesítsék a Bizottságot ezen szándékukról és tájékoztassák az ennek érdekében elfogadott intézkedésekről, a Bizottság számára pedig helyénvaló előírni, hogy a szóban forgó szándéknyilatkozatokat, valamint az elfogadott nemzeti intézkedések szövegét haladéktalanul nyilvánosságra hozza. |
| --- | --- |

(32)

Az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében az említett lehetőséggel élni kívánó tagállamok számára helyénvaló előírni, hogy bizonyos határidőn belül értesítsék a Bizottságot ezen szándékukról és tájékoztassák az ennek érdekében elfogadott intézkedésekről, a Bizottság számára pedig helyénvaló előírni, hogy a szóban forgó szándéknyilatkozatokat, valamint az elfogadott nemzeti intézkedések szövegét haladéktalanul nyilvánosságra hozza.

| (33) | A környezet vagy az emberi egészség védelme érdekében több tagállam tiltó, illetve az e rendeletben meghatározottaknál szigorúbb korlátozó nemzeti rendelkezéseket alkalmaz a sörétekhez felhasznált ólomra vonatkozóan. E tagállamok arra való kötelezése, hogy az e rendeletnek való megfelelés érdekében csökkentsék a védelem jelenlegi szintjét, az ólom sörétekhez való fokozott felhasználásához vezethet ezekben a tagállamokban. Egy ilyen helyzet nem lenne összeegyeztethető a Szerződés 114. cikkének (3) bekezdésében előírt magas szintű védelemmel. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy fenntartsák szigorúbb rendelkezéseiket. |
| --- | --- |

(33)

A környezet vagy az emberi egészség védelme érdekében több tagállam tiltó, illetve az e rendeletben meghatározottaknál szigorúbb korlátozó nemzeti rendelkezéseket alkalmaz a sörétekhez felhasznált ólomra vonatkozóan. E tagállamok arra való kötelezése, hogy az e rendeletnek való megfelelés érdekében csökkentsék a védelem jelenlegi szintjét, az ólom sörétekhez való fokozott felhasználásához vezethet ezekben a tagállamokban. Egy ilyen helyzet nem lenne összeegyeztethető a Szerződés 114. cikkének (3) bekezdésében előírt magas szintű védelemmel. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy fenntartsák szigorúbb rendelkezéseiket.

| (34) | Az 1907/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(34)

Az 1907/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (35) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(35)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1907/2006/EK rendelet XVII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. január 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

1

(2)  https://www.unep-aewa.org/sites/default/files/basic_page_documents/agreement_text_english_final.pdf

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

3

(4)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6ef877d5-94b7-a8f8-1c49-8c07c894fff7

4

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b092e670-3266-fb5d-6296-544eaccb5d4a

5

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13641/lead_ammunition_investigation_report_en.pdf/efdc0ae4-c7be-ee71-48a3-bb8abe20374a

6

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13641/rest_lead_ammunition_COM_request_en.pdf/f607c957-807a-3b7c-07ae-01151001d939

7

---

MELLÉKLET

Az 1907/2006/EK rendelet XVII. melléklete 63. bejegyzésének második oszlopa a következő bekezdésekkel egészül ki:

| | „11. | 2023. február 15-től tilos az alábbi tevékenységeket végezni vizes élőhelyeken és azok 100 méteres körzetében:






  a) | 1 tömegszázalék vagy annál több ólmot (fémben kifejezve) tartalmazó sörét kilövése; |
| --- | --- | --- | --- |

„11.

2023. február 15-től tilos az alábbi tevékenységeket végezni vizes élőhelyeken és azok 100 méteres körzetében:

a)

1 tömegszázalék vagy annál több ólmot (fémben kifejezve) tartalmazó sörét kilövése;

| b) | ilyen sörét vizes élőhelyen történő lövészet során vagy annak részeként történő hordozása. |
| --- | --- |

b)

ilyen sörét vizes élőhelyen történő lövészet során vagy annak részeként történő hordozása.

Az első albekezdés alkalmazásában:

| a) | »vizes élőhelytől számított 100 méteren belül«: a vizes élőhely külső határának bármely pontjától kifelé mért 100 méteren belül; |
| --- | --- |

a)

»vizes élőhelytől számított 100 méteren belül«: a vizes élőhely külső határának bármely pontjától kifelé mért 100 méteren belül;

| b) | »vizes élőhelyen történő lövészet«: vizes élőhelyen vagy annak 100 méteres körzetén belül folytatott lövészet; |
| --- | --- |

b)

»vizes élőhelyen történő lövészet«: vizes élőhelyen vagy annak 100 méteres körzetén belül folytatott lövészet;

| c) | ha egy személyről megállapítják, hogy a lövészet során vagy annak részeként vizes élőhelyeken vagy azok 100 méteres körzetén belül sörétet hordoz, a szóban forgó lövészetről vélelmezni kell, hogy vizes élőhelyen történő lövészet, kivéve, ha a szóban forgó személy bizonyítani tudja, hogy más típusú lövészetről van szó. |
| --- | --- |

c)

ha egy személyről megállapítják, hogy a lövészet során vagy annak részeként vizes élőhelyeken vagy azok 100 méteres körzetén belül sörétet hordoz, a szóban forgó lövészetről vélelmezni kell, hogy vizes élőhelyen történő lövészet, kivéve, ha a szóban forgó személy bizonyítani tudja, hogy más típusú lövészetről van szó.

Az első albekezdésben foglalt korlátozás nem alkalmazandó azokban a tagállamokban, amelyek a 12. bekezdésnek megfelelően értesítik a Bizottságot arról, hogy élni kívánnak az említett bekezdésben előírt lehetőséggel.

| 12. | Ha egy tagállam területének – a felségvizek kivételével – összesen legalább 20 %-a vizes élőhely, a tagállam a 11. bekezdés első albekezdésében foglalt korlátozás helyett 2024. február 15-től teljes területén megtilthatja az alábbi tevékenységeket:






  a) | 1 tömegszázalék vagy annál több ólmot (fémben kifejezve) tartalmazó sörét forgalomba hozatala; |
| --- | --- | --- |

12.

Ha egy tagállam területének – a felségvizek kivételével – összesen legalább 20 %-a vizes élőhely, a tagállam a 11. bekezdés első albekezdésében foglalt korlátozás helyett 2024. február 15-től teljes területén megtilthatja az alábbi tevékenységeket:

a)

1 tömegszázalék vagy annál több ólmot (fémben kifejezve) tartalmazó sörét forgalomba hozatala;

| b) | ilyen sörét kilövése; |
| --- | --- |

b)

ilyen sörét kilövése;

| c) | ilyen sörét lövészet során vagy annak részeként történő hordozása. |
| --- | --- |

c)

ilyen sörét lövészet során vagy annak részeként történő hordozása.

Bármely tagállam, amely élni kíván az első albekezdésben előírt lehetőséggel, e szándékáról 2021. augusztus 15-ig értesíti a Bizottságot. A tagállam haladéktalanul, de legkésőbb 2023. augusztus 15-ig közli a Bizottsággal az általa elfogadott nemzeti intézkedések szövegét. A Bizottság haladéktalanul nyilvánosságra hozza a hozzá beérkezett szándéknyilatkozatokat és a nemzeti intézkedések szövegét.

| 13. | A 11. és 12. bekezdés alkalmazásában:






  a) | »vizes élőhely«: természetes vagy mesterséges, állandó vagy ideiglenes mocsár, láp, tőzegláp vagy vízterület, melynek vize álló vagy folyó, édes, félsós vagy sós, beleértve az apálykor hat métert meg nem haladó mélységű tengervízterületeket; |
| --- | --- | --- |

13.

A 11. és 12. bekezdés alkalmazásában:

a)

»vizes élőhely«: természetes vagy mesterséges, állandó vagy ideiglenes mocsár, láp, tőzegláp vagy vízterület, melynek vize álló vagy folyó, édes, félsós vagy sós, beleértve az apálykor hat métert meg nem haladó mélységű tengervízterületeket;

| b) | »sörét«: sörétes puska egyetlen töltetében vagy töltényében használt vagy használni szánt golyók; |
| --- | --- |

b)

»sörét«: sörétes puska egyetlen töltetében vagy töltényében használt vagy használni szánt golyók;

| c) | »sörétes puska«: huzagolatlan csövű puska, a légpuska kivételével; |
| --- | --- |

c)

»sörétes puska«: huzagolatlan csövű puska, a légpuska kivételével;

| d) | »lövészet«: sörétes puskával leadott lövések; |
| --- | --- |

d)

»lövészet«: sörétes puskával leadott lövések;

| e) | »hordozás«: magánál tartás vagy bármely más módon, illetve eszközzel történő szállítás; |
| --- | --- |

e)

»hordozás«: magánál tartás vagy bármely más módon, illetve eszközzel történő szállítás;

| f) | annak megállapítása során, hogy egy személy, akinél sörétet találtak, a »lövészet részeként« sörétet hordozó személynek minősül-e:






  i. | figyelembe kell venni az eset összes körülményét; |
| --- | --- | --- |

f)

annak megállapítása során, hogy egy személy, akinél sörétet találtak, a »lövészet részeként« sörétet hordozó személynek minősül-e:

i.

figyelembe kell venni az eset összes körülményét;

| ii. | annak a személynek, akinél sörétet találtak, nem feltétlenül kell azonosnak lennie a lövészetet végző személlyel. |
| --- | --- |

ii.

annak a személynek, akinél sörétet találtak, nem feltétlenül kell azonosnak lennie a lövészetet végző személlyel.

| 14. | A tagállamok fenntarthatják a környezet vagy az emberi egészség védelmére vonatkozó, 2021. február 15-én hatályban lévő és a sörétekhez felhasznált ólmot, a 11. bekezdésben előírtaknál szigorúbban korlátozó nemzeti rendelkezéseiket.
  A tagállam haladéktalanul közli a Bizottsággal a szóban forgó nemzeti rendelkezések szövegét. A Bizottság haladéktalanul nyilvánosságra hozza a hozzá beérkezett nemzeti rendelkezések szövegét.” |
| --- | --- |

14.

A tagállamok fenntarthatják a környezet vagy az emberi egészség védelmére vonatkozó, 2021. február 15-én hatályban lévő és a sörétekhez felhasznált ólmot, a 11. bekezdésben előírtaknál szigorúbban korlátozó nemzeti rendelkezéseiket.

A tagállam haladéktalanul közli a Bizottsággal a szóban forgó nemzeti rendelkezések szövegét. A Bizottság haladéktalanul nyilvánosságra hozza a hozzá beérkezett nemzeti rendelkezések szövegét.”

---