# Europos Sąjungos L 280/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 280 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. rugpjūčio 3d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 280

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. rugpjūčio 3d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos Susitarimo pasikeičiant laiškais pagal bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos įsigaliojimo datos | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1279 dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pratęsimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 5605) | 2 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos Susitarimo pasikeičiant laiškais pagal bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos įsigaliojimo datos

1

SPRENDIMAI

*

2021 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1279 dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pratęsimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 5605)

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 5605)

2

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2021 8 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 8 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 280/1

---

Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos Susitarimo pasikeičiant laiškais pagal bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos įsigaliojimo datos

Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos Susitarimas pasikeičiant laiškais pagal bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos (1), pasirašytas Briuselyje 2021 m. gegužės 10 d., įsigaliojo 2021 m. liepos 13 d.

1

---

(1)  
  OL L 264, 2021 7 26, p. 3.

1

---

SPRENDIMAI

| 2021 8 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 8 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 280/2

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1279

2021 m. liepos 28 d.

dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pratęsimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 5605)

(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2018 m. rugpjūčio 20 d. nustojus teikti Europos stabilumo mechanizmo finansinę pagalbą, Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1192 (2) nuo 2018 m. rugpjūčio 21 d. šešiems mėnesiams Graikijai pradėta taikyti griežtesnė priežiūra. Vėliau ši priežiūra buvo pratęsta penkis kartus (3), kiekvieną kartą – papildomam šešių mėnesių laikotarpiui, paskutinį kartą – nuo 2021 m. vasario 21 d.; |
| --- | --- |

(1)

2018 m. rugpjūčio 20 d. nustojus teikti Europos stabilumo mechanizmo finansinę pagalbą, Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1192 (2) nuo 2018 m. rugpjūčio 21 d. šešiems mėnesiams Graikijai pradėta taikyti griežtesnė priežiūra. Vėliau ši priežiūra buvo pratęsta penkis kartus (3), kiekvieną kartą – papildomam šešių mėnesių laikotarpiui, paskutinį kartą – nuo 2021 m. vasario 21 d.;

| (2) | nuo 2010 m. Graikija gavo didelę finansinę pagalbą, todėl Graikijos neįvykdyti įsipareigojimai euro zonos valstybėms narėms, Europos finansinio stabilumo fondui ir Europos stabilumo mechanizmui iš viso sudaro 242 152 mln. EUR. Graikija palankiomis sąlygomis gavo finansinę paramą iš savo Europos partnerių, o 2012 m. ir dar kartą 2017 m. pagal Europos stabilumo mechanizmą buvo nustatytos konkrečios priemonės skolos tvarumui padidinti. 2018 m. birželio 22 d. politiniu lygmeniu Euro grupėje buvo susitarta įgyvendinti papildomas priemones skolos tvarumui užtikrinti. Dėl kai kurių iš šių priemonių, įskaitant sumų, lygiaverčių euro zonos nacionalinių centrinių bankų pajamoms, gautoms už Graikijos Vyriausybės obligacijas, laikomas pagal Susitarimą dėl grynojo finansinio turto ir Vertybinių popierių rinkų programą, pervedimą, gali būti susitariama Euro grupėje du kartus per metus, remiantis teigiamomis griežtesnės priežiūros ataskaitomis, kuriose vertinama, kaip Graikija laikosi politinių įsipareigojimų, prisiimtų įgyvendinus programą. Buvo panaudotos pirmosios penkios sąlygiškų skolos priemonių dalys, dėl kurių Euro grupė susitarė atitinkamai 2019 m. balandžio bei gruodžio mėn., 2020 m. birželio bei lapkričio mėn. ir 2021 m. birželio mėn.; |
| --- | --- |

(2)

nuo 2010 m. Graikija gavo didelę finansinę pagalbą, todėl Graikijos neįvykdyti įsipareigojimai euro zonos valstybėms narėms, Europos finansinio stabilumo fondui ir Europos stabilumo mechanizmui iš viso sudaro 242 152 mln. EUR. Graikija palankiomis sąlygomis gavo finansinę paramą iš savo Europos partnerių, o 2012 m. ir dar kartą 2017 m. pagal Europos stabilumo mechanizmą buvo nustatytos konkrečios priemonės skolos tvarumui padidinti. 2018 m. birželio 22 d. politiniu lygmeniu Euro grupėje buvo susitarta įgyvendinti papildomas priemones skolos tvarumui užtikrinti. Dėl kai kurių iš šių priemonių, įskaitant sumų, lygiaverčių euro zonos nacionalinių centrinių bankų pajamoms, gautoms už Graikijos Vyriausybės obligacijas, laikomas pagal Susitarimą dėl grynojo finansinio turto ir Vertybinių popierių rinkų programą, pervedimą, gali būti susitariama Euro grupėje du kartus per metus, remiantis teigiamomis griežtesnės priežiūros ataskaitomis, kuriose vertinama, kaip Graikija laikosi politinių įsipareigojimų, prisiimtų įgyvendinus programą. Buvo panaudotos pirmosios penkios sąlygiškų skolos priemonių dalys, dėl kurių Euro grupė susitarė atitinkamai 2019 m. balandžio bei gruodžio mėn., 2020 m. birželio bei lapkričio mėn. ir 2021 m. birželio mėn.;

| (3) | Graikija įsipareigojo Euro grupei tęsti ir užbaigti visas pagal Europos stabilumo mechanizmo paramos stabilumui programą (toliau – programa) priimtas pagrindines reformas ir išlaikyti svarbių reformų, priimtų pagal tą ir ankstesnes programas, tikslus. Graikija taip pat įsipareigojo įgyvendinti konkrečius veiksmus šiose srityse: fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, socialinės gerovės, finansinio stabilumo, darbo ir produktų rinkų, privatizavimo ir viešojo administravimo. Tie konkretūs veiksmai, išdėstyti 2018 m. birželio 22 d. Euro grupės pareiškimo priede, padės šalinti Graikijos perviršinį makroekonominį disbalansą ir esamus ar potencialius ekonominių sunkumų šaltinius; |
| --- | --- |

(3)

Graikija įsipareigojo Euro grupei tęsti ir užbaigti visas pagal Europos stabilumo mechanizmo paramos stabilumui programą (toliau – programa) priimtas pagrindines reformas ir išlaikyti svarbių reformų, priimtų pagal tą ir ankstesnes programas, tikslus. Graikija taip pat įsipareigojo įgyvendinti konkrečius veiksmus šiose srityse: fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, socialinės gerovės, finansinio stabilumo, darbo ir produktų rinkų, privatizavimo ir viešojo administravimo. Tie konkretūs veiksmai, išdėstyti 2018 m. birželio 22 d. Euro grupės pareiškimo priede, padės šalinti Graikijos perviršinį makroekonominį disbalansą ir esamus ar potencialius ekonominių sunkumų šaltinius;

| (4) | 2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė 2021 m. nuodugnią Graikijos apžvalgą (4). Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje ir toliau išlieka perviršinis makroekonominis disbalansas. Šis disbalansas buvo susijęs su dideliu valdžios sektoriaus įsiskolinimu, didele neveiksnių paskolų dalimi ir nebaigtu išorės perbalansavimu esant vis dar dideliam, nors ir mažėjančiam, nedarbui ir mažam potencialiam augimui. Analizė rodo, kad šie trūkumai išlieka. Reikėtų pažymėti, kad šių metų nuodugnioje Graikijos apžvalgoje pateikto pažeidžiamumo vertinimo kontekstas labai skiriasi nuo praėjusių metų. Be to, COVID-19 pandemijos raidą, atsigavimo stiprumą ir galimas struktūrines krizės pasekmes vis dar gaubia didelis netikrumas, reikalaujantis atsargumo vertinant. Apskritai pastaraisiais metais politikos veiksmai daugiausia buvo orientuoti į COVID-19 sukrėtimo poveikio švelninimą ir ekonomikos atsigavimo skatinimą. Tai padidino įsiskolinimą, tačiau vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų paremti koregavimą. 2020 m. valdžios sektoriaus skola labai padidėjo ir tikėtina, kad ji pradės mažėti tik 2022 m. Valdžios sektoriaus skola daugiausia priklauso viešojo sektoriaus kreditoriams ir finansuojama mažomis palūkanomis su ilgalaikiais terminais ir tai kartu su dideliu grynųjų pinigų rezervu apsaugo Graikiją nuo trumpalaikių svyravimų. Einamosios sąskaitos deficitas pastaruoju metu padidėjo, prognozuojama, kad jis išliks didelis, pirmiausia dėl COVID-19 krizės poveikio dideliam turizmo sektoriui. Vis dar didelis neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis bankų sektoriuje pastebimai mažėja, daugiausia dėl paskolų, remiamų pagal turto apsaugos programą „Hercules“, pardavimo. Tačiau yra rizika, kad laipsniškai atsisakius politikos, kuria siekiama apsaugoti skolininkus nuo COVID-19 sukrėtimo, vėl pradės kauptis naujos neveiksnios paskolos. Tuo pačiu metu bankų ir vyriausybės ryšiai išlieka ir stiprėja, o bankų pelningumo perspektyva tebėra silpna. Pastangoms stiprinti augimo perspektyvas kliudo sumažėjęs akcinis kapitalas, visuomenės senėjimas ir kvalifikuotų darbuotojų emigracija. Žvelgiant į ateitį, Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatoma galimybė pašalinti disbalansą ir patenkinti investicijų ir reformų poreikį; |
| --- | --- |

(4)

2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė 2021 m. nuodugnią Graikijos apžvalgą (4). Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje ir toliau išlieka perviršinis makroekonominis disbalansas. Šis disbalansas buvo susijęs su dideliu valdžios sektoriaus įsiskolinimu, didele neveiksnių paskolų dalimi ir nebaigtu išorės perbalansavimu esant vis dar dideliam, nors ir mažėjančiam, nedarbui ir mažam potencialiam augimui. Analizė rodo, kad šie trūkumai išlieka. Reikėtų pažymėti, kad šių metų nuodugnioje Graikijos apžvalgoje pateikto pažeidžiamumo vertinimo kontekstas labai skiriasi nuo praėjusių metų. Be to, COVID-19 pandemijos raidą, atsigavimo stiprumą ir galimas struktūrines krizės pasekmes vis dar gaubia didelis netikrumas, reikalaujantis atsargumo vertinant. Apskritai pastaraisiais metais politikos veiksmai daugiausia buvo orientuoti į COVID-19 sukrėtimo poveikio švelninimą ir ekonomikos atsigavimo skatinimą. Tai padidino įsiskolinimą, tačiau vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų paremti koregavimą. 2020 m. valdžios sektoriaus skola labai padidėjo ir tikėtina, kad ji pradės mažėti tik 2022 m. Valdžios sektoriaus skola daugiausia priklauso viešojo sektoriaus kreditoriams ir finansuojama mažomis palūkanomis su ilgalaikiais terminais ir tai kartu su dideliu grynųjų pinigų rezervu apsaugo Graikiją nuo trumpalaikių svyravimų. Einamosios sąskaitos deficitas pastaruoju metu padidėjo, prognozuojama, kad jis išliks didelis, pirmiausia dėl COVID-19 krizės poveikio dideliam turizmo sektoriui. Vis dar didelis neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis bankų sektoriuje pastebimai mažėja, daugiausia dėl paskolų, remiamų pagal turto apsaugos programą „Hercules“, pardavimo. Tačiau yra rizika, kad laipsniškai atsisakius politikos, kuria siekiama apsaugoti skolininkus nuo COVID-19 sukrėtimo, vėl pradės kauptis naujos neveiksnios paskolos. Tuo pačiu metu bankų ir vyriausybės ryšiai išlieka ir stiprėja, o bankų pelningumo perspektyva tebėra silpna. Pastangoms stiprinti augimo perspektyvas kliudo sumažėjęs akcinis kapitalas, visuomenės senėjimas ir kvalifikuotų darbuotojų emigracija. Žvelgiant į ateitį, Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatoma galimybė pašalinti disbalansą ir patenkinti investicijų ir reformų poreikį;

| (5) | nuo pandemijos pradžios ES ir jos valstybės narės ėmėsi precedento neturinčių priemonių žmonių gyvybėms ir pragyvenimo šaltiniams apsaugoti. Reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija toliau priiminėjo biudžetines priemones, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, ir išplėtė fiskalinių ir likvidumo priemonių, skirtų pagalbai labiausiai nukentėjusiems asmenims bei įmonėms suteikti, rinkinį. ES rėmė nacionalines pastangas įveikti sveikatos krizę ir sušvelninti jos staigų poveikį ekonomikai. Ji skyrė savo biudžetą kovai su virusu, aktyvavo Stabilumo ir augimo pakte nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, pasinaudojo visomis valstybės pagalbos taisyklių teikiamomis lankstumo galimybėmis ir sukūrė naujas paramos priemones, įskaitant Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvas (CRII ir CRII+) ir SURE (naują laikiną paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti). Pagal priemonę SURE Graikija gavo 5,2 mlrd. EUR. Patvirtinus 1,8 mlrd. EUR projekto finansavimą, Graikija taip pat naudojasi specialiu Europos investicijų banko visos Europos garantijų fondu, kuris telkia paramą įmonėms visoje ES. Šias priemones papildo kitos priemonės, kurių ėmėsi Europos Centrinis Bankas, Europos stabilumo mechanizmas ir Europos investicijų bankas; |
| --- | --- |

(5)

nuo pandemijos pradžios ES ir jos valstybės narės ėmėsi precedento neturinčių priemonių žmonių gyvybėms ir pragyvenimo šaltiniams apsaugoti. Reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija toliau priiminėjo biudžetines priemones, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, ir išplėtė fiskalinių ir likvidumo priemonių, skirtų pagalbai labiausiai nukentėjusiems asmenims bei įmonėms suteikti, rinkinį. ES rėmė nacionalines pastangas įveikti sveikatos krizę ir sušvelninti jos staigų poveikį ekonomikai. Ji skyrė savo biudžetą kovai su virusu, aktyvavo Stabilumo ir augimo pakte nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, pasinaudojo visomis valstybės pagalbos taisyklių teikiamomis lankstumo galimybėmis ir sukūrė naujas paramos priemones, įskaitant Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvas (CRII ir CRII+) ir SURE (naują laikiną paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti). Pagal priemonę SURE Graikija gavo 5,2 mlrd. EUR. Patvirtinus 1,8 mlrd. EUR projekto finansavimą, Graikija taip pat naudojasi specialiu Europos investicijų banko visos Europos garantijų fondu, kuris telkia paramą įmonėms visoje ES. Šias priemones papildo kitos priemonės, kurių ėmėsi Europos Centrinis Bankas, Europos stabilumo mechanizmas ir Europos investicijų bankas;

| (6) | 2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė dešimtą griežtesnės Graikijos priežiūros vertinimą (5). Ji padarė išvadą, kad Graikija ėmėsi reikiamų veiksmų, kad įvykdytų savo konkrečius įsipareigojimus, nepaisant sudėtingų dėl pandemijos susiklosčiusių aplinkybių. Valdžios institucijos įgyvendino keletą esminių reformų, be kita ko, tose srityse, kurios bus labai svarbios valdant ilgalaikes dabartinės ekonomikos krizės pasekmes ir stiprinant viešojo administravimo institucijų gebėjimus sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

(6)

2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė dešimtą griežtesnės Graikijos priežiūros vertinimą (5). Ji padarė išvadą, kad Graikija ėmėsi reikiamų veiksmų, kad įvykdytų savo konkrečius įsipareigojimus, nepaisant sudėtingų dėl pandemijos susiklosčiusių aplinkybių. Valdžios institucijos įgyvendino keletą esminių reformų, be kita ko, tose srityse, kurios bus labai svarbios valdant ilgalaikes dabartinės ekonomikos krizės pasekmes ir stiprinant viešojo administravimo institucijų gebėjimus sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| (7) | 2020 m. gruodžio 23 d. ES sukūrė ekonomikos gaivinimo priemonę, pagal kurią kovai su neigiamais ekonominiais COVID-19 krizės padariniais ir ekonomikos gaivinimui skatinti skiriama 750 mlrd. EUR. Priemonė turi būti įgyvendinama visų pirma taikant 672,5 mlrd. EUR dydžio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (toliau – Priemonė). 2020–2021 m. Europos politikos koordinavimo semestras buvo laikinai pritaikytas Priemonės naudojimo pradžiai. Pagal Priemonę Graikija turi teisę 2021–2026 m. gauti iki 17,8 mlrd. EUR dotacijų ir iki 12,7 mlrd. EUR paskolų; |
| --- | --- |

(7)

2020 m. gruodžio 23 d. ES sukūrė ekonomikos gaivinimo priemonę, pagal kurią kovai su neigiamais ekonominiais COVID-19 krizės padariniais ir ekonomikos gaivinimui skatinti skiriama 750 mlrd. EUR. Priemonė turi būti įgyvendinama visų pirma taikant 672,5 mlrd. EUR dydžio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (toliau – Priemonė). 2020–2021 m. Europos politikos koordinavimo semestras buvo laikinai pritaikytas Priemonės naudojimo pradžiai. Pagal Priemonę Graikija turi teisę 2021–2026 m. gauti iki 17,8 mlrd. EUR dotacijų ir iki 12,7 mlrd. EUR paskolų;

| (8) | 2021 m. balandžio 27 d. Graikija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą (toliau – planas). Pagal Reglamento dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės 19 straipsnį Komisija įvertino (6) ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, veiksmingumą, efektyvumą ir nuoseklumą. Remdamasi 2021 m. birželio 17 d. Komisijos pateiktu pasiūlymu (7), 2021 m. liepos 13 d. (8) Taryba patvirtino teigiamą plano vertinimą. Visų pirma Taryba mano, kad planas padeda veiksmingai spręsti svarbius ekonominius ir socialinius uždavinius, nustatytus šaliai skirtose rekomendacijose, įskaitant jų fiskalinius aspektus, ir rekomendacijas, pateiktas pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos reformos paremtos labai didelėmis reformų pastangomis, kurių imtasi pagal ekonominio koregavimo programas, ir papildo reformas, kurių įgyvendinimas stebimas vykdant griežtesnę priežiūrą; |
| --- | --- |

(8)

2021 m. balandžio 27 d. Graikija pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą (toliau – planas). Pagal Reglamento dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės 19 straipsnį Komisija įvertino (6) ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, veiksmingumą, efektyvumą ir nuoseklumą. Remdamasi 2021 m. birželio 17 d. Komisijos pateiktu pasiūlymu (7), 2021 m. liepos 13 d. (8) Taryba patvirtino teigiamą plano vertinimą. Visų pirma Taryba mano, kad planas padeda veiksmingai spręsti svarbius ekonominius ir socialinius uždavinius, nustatytus šaliai skirtose rekomendacijose, įskaitant jų fiskalinius aspektus, ir rekomendacijas, pateiktas pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos reformos paremtos labai didelėmis reformų pastangomis, kurių imtasi pagal ekonominio koregavimo programas, ir papildo reformas, kurių įgyvendinimas stebimas vykdant griežtesnę priežiūrą;

| (9) | atsižvelgdama į Komisijos 2021 m. nuodugnią apžvalgą ir remdamasi Komisijos vertinimo rezultatais, Taryba išnagrinėjo 2021 m. stabilumo programą. Atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau išliko daugiausiai kokybinio pobūdžio. Jose Graikijai rekomenduota (9) panaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę papildomoms investicijoms, kuriomis būtų remiamas ekonomikos atsigavimas, kartu laikantis atsargios fiskalinės politikos 2022 m. ir išlaikant nacionaliniu lygmeniu finansuojamas investicijas. Kai leis ekonominės sąlygos, Graikija turėtų vykdyti fiskalinę politiką, kuria būtų siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir vidutinio laikotarpio fiskalinį tvarumą. Kartu turėtų būti didinamos investicijos augimo potencialui didinti. Taryba taip pat paragino valdžios institucijas ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų sudėčiai; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgdama į Komisijos 2021 m. nuodugnią apžvalgą ir remdamasi Komisijos vertinimo rezultatais, Taryba išnagrinėjo 2021 m. stabilumo programą. Atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau išliko daugiausiai kokybinio pobūdžio. Jose Graikijai rekomenduota (9) panaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę papildomoms investicijoms, kuriomis būtų remiamas ekonomikos atsigavimas, kartu laikantis atsargios fiskalinės politikos 2022 m. ir išlaikant nacionaliniu lygmeniu finansuojamas investicijas. Kai leis ekonominės sąlygos, Graikija turėtų vykdyti fiskalinę politiką, kuria būtų siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir vidutinio laikotarpio fiskalinį tvarumą. Kartu turėtų būti didinamos investicijos augimo potencialui didinti. Taryba taip pat paragino valdžios institucijas ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų sudėčiai;

| (10) | nuo pandemijos pradžios Graikija toliau veikė obligacijų rinkose ir įgyvendino savo finansavimo planą, kuris buvo visiškai įvykdytas 2020 m. Visų pirma, 2021 m. kovo mėn. išleidus 30 metų trukmės vyriausybės obligacijas – tai buvo pirmosios 30 metų trukmės Graikijos vyriausybės obligacijos nuo 2007 m. – buvo surinkta 2,5 mlrd. EUR. 2021 m. kovo mėn. Graikija taip pat pirmiau laiko iš dalies grąžino Tarptautinio valiutos fondo paskolas ir tai padėjo sumažinti užsienio valiutos kurso riziką ir padidinti finansų rinkų pasitikėjimą. Nepaisant pandemijos, Graikijos valstybės kredito reitingas 2021 m. toliau gerėjo ir atotrūkis iki investicinio reitingo toliau mažėjo. Prie dabartinių palankių finansavimo sąlygų prisideda likvidumo priemonės, dėl kurių susitarta Europos lygmeniu, įskaitant Europos Centrinio Banko specialiąją pandeminę pirkimo programą. Remiantis 10-ojoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje pateikta skolos tvarumo analize numatoma, kad bendrasis valdžios sektoriaus finansavimo poreikis trumpuoju laikotarpiu išliks didelis daugiausia dėl 2021 m. numatomo didelio pirminio deficito ir dėl 2021–2022 m. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos paskolų priemonės įgyvendinimo, nors pastarasis papildomo finansavimo poreikis bus patenkintas išmokėjus numatomą Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės paskolą. Vėlesniais metais finansavimo poreikiai turėtų būti nedideli ir iki 2030 m. neviršyti 15 % BVP; |
| --- | --- |

(10)

nuo pandemijos pradžios Graikija toliau veikė obligacijų rinkose ir įgyvendino savo finansavimo planą, kuris buvo visiškai įvykdytas 2020 m. Visų pirma, 2021 m. kovo mėn. išleidus 30 metų trukmės vyriausybės obligacijas – tai buvo pirmosios 30 metų trukmės Graikijos vyriausybės obligacijos nuo 2007 m. – buvo surinkta 2,5 mlrd. EUR. 2021 m. kovo mėn. Graikija taip pat pirmiau laiko iš dalies grąžino Tarptautinio valiutos fondo paskolas ir tai padėjo sumažinti užsienio valiutos kurso riziką ir padidinti finansų rinkų pasitikėjimą. Nepaisant pandemijos, Graikijos valstybės kredito reitingas 2021 m. toliau gerėjo ir atotrūkis iki investicinio reitingo toliau mažėjo. Prie dabartinių palankių finansavimo sąlygų prisideda likvidumo priemonės, dėl kurių susitarta Europos lygmeniu, įskaitant Europos Centrinio Banko specialiąją pandeminę pirkimo programą. Remiantis 10-ojoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje pateikta skolos tvarumo analize numatoma, kad bendrasis valdžios sektoriaus finansavimo poreikis trumpuoju laikotarpiu išliks didelis daugiausia dėl 2021 m. numatomo didelio pirminio deficito ir dėl 2021–2022 m. ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos paskolų priemonės įgyvendinimo, nors pastarasis papildomo finansavimo poreikis bus patenkintas išmokėjus numatomą Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės paskolą. Vėlesniais metais finansavimo poreikiai turėtų būti nedideli ir iki 2030 m. neviršyti 15 % BVP;

| (11) | nuo Europos stabilumo mechanizmo programos įgyvendinimo pabaigos Graikijos bankų sektorius tapo stabilesnis ir atsparesnis sukrėtimams, tačiau išlieka sena rizika ir didelis pamatinis pažeidžiamumas, kuriuos didina neigiamas koronaviruso protrūkio poveikis. Pasinaudodami skatinamosios pinigų politikos sąlygomis bankai išlaiko pakankamą likvidumą. Vis dar didelis neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis bankų sektoriuje pastebimai mažėja ir 2020 m. gruodžio mėn. siekė 30,1 %, palyginti su 40,6 % 2019 m. gruodžio mėn. (10) – daugiausia dėl paskolų, remiamų pagal neseniai išplėstą turto apsaugos programą „Hercules“, pardavimo. Tačiau neigiama rizika išlieka ir ji galėtų materializuotis panaikinus valstybės paramos programas. Tiek namų ūkių, tiek ne finansų bendrovių skolos grąžinimo galimybės tebėra menkos, o nepakankamai išvystyta kapitalo rinka riboja įmonių galimybes gauti finansavimą nesiskolinant. Vis dėlto iš pradinių mokėjimo tendencijų pasibaigus moratoriumams matyti, kad neigiamas poveikis turto kokybei iš esmės gali atitikti pradinius bankų lūkesčius arba žemesnę dabartinių Graikijos banko projekcijų ribą. Visos bankų sistemos kapitalo pozicija iš esmės yra pakankama, tačiau pelningumas tebėra mažas, o bankų ir vyriausybės ryšiai pandemijos krizės metu sustiprėjo. Valdžios institucijos taip pat daro pažangą vykdydamos esmines finansų sektoriaus reformas, visų pirma priėmusios naująjį nemokumo kodeksą; jis įsigaliojo 2021 m. birželio mėn. Tačiau su pandemija susiję teismo procesų sutrikimai toliau daro neigiamą poveikį skolų išieškojimo procesui ir kitų finansų sektoriaus reformų, kuriomis siekiama tobulinti esamas neveiksnių paskolų problemos sprendimo priemones, įgyvendinimui, tačiau palaipsniui procesai atnaujinami. Šių reformų poveikis priklausys nuo to, ar jos bus įgyvendintos laiku ir veiksmingai; |
| --- | --- |

(11)

nuo Europos stabilumo mechanizmo programos įgyvendinimo pabaigos Graikijos bankų sektorius tapo stabilesnis ir atsparesnis sukrėtimams, tačiau išlieka sena rizika ir didelis pamatinis pažeidžiamumas, kuriuos didina neigiamas koronaviruso protrūkio poveikis. Pasinaudodami skatinamosios pinigų politikos sąlygomis bankai išlaiko pakankamą likvidumą. Vis dar didelis neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis bankų sektoriuje pastebimai mažėja ir 2020 m. gruodžio mėn. siekė 30,1 %, palyginti su 40,6 % 2019 m. gruodžio mėn. (10) – daugiausia dėl paskolų, remiamų pagal neseniai išplėstą turto apsaugos programą „Hercules“, pardavimo. Tačiau neigiama rizika išlieka ir ji galėtų materializuotis panaikinus valstybės paramos programas. Tiek namų ūkių, tiek ne finansų bendrovių skolos grąžinimo galimybės tebėra menkos, o nepakankamai išvystyta kapitalo rinka riboja įmonių galimybes gauti finansavimą nesiskolinant. Vis dėlto iš pradinių mokėjimo tendencijų pasibaigus moratoriumams matyti, kad neigiamas poveikis turto kokybei iš esmės gali atitikti pradinius bankų lūkesčius arba žemesnę dabartinių Graikijos banko projekcijų ribą. Visos bankų sistemos kapitalo pozicija iš esmės yra pakankama, tačiau pelningumas tebėra mažas, o bankų ir vyriausybės ryšiai pandemijos krizės metu sustiprėjo. Valdžios institucijos taip pat daro pažangą vykdydamos esmines finansų sektoriaus reformas, visų pirma priėmusios naująjį nemokumo kodeksą; jis įsigaliojo 2021 m. birželio mėn. Tačiau su pandemija susiję teismo procesų sutrikimai toliau daro neigiamą poveikį skolų išieškojimo procesui ir kitų finansų sektoriaus reformų, kuriomis siekiama tobulinti esamas neveiksnių paskolų problemos sprendimo priemones, įgyvendinimui, tačiau palaipsniui procesai atnaujinami. Šių reformų poveikis priklausys nuo to, ar jos bus įgyvendintos laiku ir veiksmingai;

| (12) | valdžios institucijos toliau daro pažangą vykdydamos struktūrines reformas, kurios yra svarbios šalinant pagrindines Graikijos ekonominių sunkumų priežastis (11) ir didinant augimo potencialą, o tai savo ruožtu padėtų sumažinti didelį skolos santykį. Be pirmiau minėtos nemokumo teisės aktų reformos, vyriausybė tęsė darbą, susijusį su darbo rinkos teisės aktų, profesinio rengimo ir mokymo bei universitetinio švietimo modernizavimu. Ji toliau darė nuoseklią pažangą investicijų licencijavimo ir viešojo administravimo reformų srityje, stiprino mokesčių administravimo gebėjimus, reformavo elektros energijos rinką ir padarė pažangą įgyvendindama keletą pavyzdinių privatizavimo projektų ir valstybės valdomų įmonių bendrojo valdymo reformas. Vis dėlto dar reikia daug nuveikti vykdant institucines ir struktūrines reformas, įskaitant reguliavimo, administracinės ir teisminės sistemos reformas. Tikimasi, kad Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų ir investicijų įgyvendinimas atvers didelių galimybių šioje srityje; |
| --- | --- |

(12)

valdžios institucijos toliau daro pažangą vykdydamos struktūrines reformas, kurios yra svarbios šalinant pagrindines Graikijos ekonominių sunkumų priežastis (11) ir didinant augimo potencialą, o tai savo ruožtu padėtų sumažinti didelį skolos santykį. Be pirmiau minėtos nemokumo teisės aktų reformos, vyriausybė tęsė darbą, susijusį su darbo rinkos teisės aktų, profesinio rengimo ir mokymo bei universitetinio švietimo modernizavimu. Ji toliau darė nuoseklią pažangą investicijų licencijavimo ir viešojo administravimo reformų srityje, stiprino mokesčių administravimo gebėjimus, reformavo elektros energijos rinką ir padarė pažangą įgyvendindama keletą pavyzdinių privatizavimo projektų ir valstybės valdomų įmonių bendrojo valdymo reformas. Vis dėlto dar reikia daug nuveikti vykdant institucines ir struktūrines reformas, įskaitant reguliavimo, administracinės ir teisminės sistemos reformas. Tikimasi, kad Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų ir investicijų įgyvendinimas atvers didelių galimybių šioje srityje;

| (13) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad griežtesnę priežiūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnį pagrindžiančios sąlygos vis dar egzistuoja. Visų pirma, Graikijai ir toliau kyla su finansiniu stabilumu susijusi rizika, kuri, jei materializuotųsi, galėtų turėti neigiamą šalutinį poveikį kitoms euro zonos valstybėms narėms. Jei koks nors šalutinis poveikis pasireikštų, jis galėtų būti netiesioginis, t. y. paveikti investuotojų pasitikėjimą ir kartu bankų ir valstybių refinansavimo išlaidas kitose euro zonos valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad griežtesnę priežiūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnį pagrindžiančios sąlygos vis dar egzistuoja. Visų pirma, Graikijai ir toliau kyla su finansiniu stabilumu susijusi rizika, kuri, jei materializuotųsi, galėtų turėti neigiamą šalutinį poveikį kitoms euro zonos valstybėms narėms. Jei koks nors šalutinis poveikis pasireikštų, jis galėtų būti netiesioginis, t. y. paveikti investuotojų pasitikėjimą ir kartu bankų ir valstybių refinansavimo išlaidas kitose euro zonos valstybėse narėse;

| (14) | todėl vidutiniu laikotarpiu Graikija turi ir toliau imtis priemonių sunkumų veiksniams arba potencialiems veiksniams šalinti ir įgyvendinti struktūrines reformas patikimam ir tvariam ekonomikos atsigavimui paremti. Šie veiksniai, be kita ko, yra didelis ir užsitęsęs nuosmukis per krizę, Graikijos skolos naštos dydis, finansų sektoriaus pažeidžiamumas, vis dar palyginti stiprios finansų sektoriaus ir Graikijos viešųjų finansų tarpusavio sąsajos, be kita ko, valstybės nuosavybės forma, rizika, kad didelė įtampa bet kuriame iš tų sektorių gali išplisti į kitas valstybes nares, taip pat euro zonos valstybėms narėms kylanti rizika dėl Graikijos valstybės skolos; |
| --- | --- |

(14)

todėl vidutiniu laikotarpiu Graikija turi ir toliau imtis priemonių sunkumų veiksniams arba potencialiems veiksniams šalinti ir įgyvendinti struktūrines reformas patikimam ir tvariam ekonomikos atsigavimui paremti. Šie veiksniai, be kita ko, yra didelis ir užsitęsęs nuosmukis per krizę, Graikijos skolos naštos dydis, finansų sektoriaus pažeidžiamumas, vis dar palyginti stiprios finansų sektoriaus ir Graikijos viešųjų finansų tarpusavio sąsajos, be kita ko, valstybės nuosavybės forma, rizika, kad didelė įtampa bet kuriame iš tų sektorių gali išplisti į kitas valstybes nares, taip pat euro zonos valstybėms narėms kylanti rizika dėl Graikijos valstybės skolos;

| (15) | siekiant pašalinti likutinę riziką ir stebėti, kaip vykdomi tuo tikslu prisiimti įsipareigojimai, būtina ir tinkama pratęsti griežtesnės priežiūros taikymą Graikijai pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(15)

siekiant pašalinti likutinę riziką ir stebėti, kaip vykdomi tuo tikslu prisiimti įsipareigojimai, būtina ir tinkama pratęsti griežtesnės priežiūros taikymą Graikijai pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnio 1 dalį;

| (16) | 2021 m. birželio 10 d. atsiųstu raštu Graikijai buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę apie Komisijos vertinimą. 2021 m. birželio 17 d. atsakyme Graikija iš esmės sutiko su Komisijos atliktu šaliai kylančių ekonominių iššūkių, kurie yra pagrindas tęsti griežtesnę priežiūrą, vertinimu; |
| --- | --- |

(16)

2021 m. birželio 10 d. atsiųstu raštu Graikijai buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę apie Komisijos vertinimą. 2021 m. birželio 17 d. atsakyme Graikija iš esmės sutiko su Komisijos atliktu šaliai kylančių ekonominių iššūkių, kurie yra pagrindas tęsti griežtesnę priežiūrą, vertinimu;

| (17) | Graikija ir toliau naudosis technine parama, teikiama pagal techninės paramos priemonę, kuri visų pirma padės valstybėms narėms parengti ir įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus; |
| --- | --- |

(17)

Graikija ir toliau naudosis technine parama, teikiama pagal techninės paramos priemonę, kuri visų pirma padės valstybėms narėms parengti ir įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus;

| (18) | vykdydama griežtesnę priežiūrą Komisija ketina glaudžiai bendradarbiauti su Europos stabilumo mechanizmu pagal jo išankstinio perspėjimo sistemą, |
| --- | --- |

(18)

vykdydama griežtesnę priežiūrą Komisija ketina glaudžiai bendradarbiauti su Europos stabilumo mechanizmu pagal jo išankstinio perspėjimo sistemą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Griežtesnės Graikijos priežiūros pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnio 1 dalį, pradėtos taikyti Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1192, laikotarpis pratęsiamas dar šešiems mėnesiams, skaičiuojant nuo 2021 m. rugpjūčio 21 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2021 m. liepos 28 d.

Komisijos vardu

Paolo GENTILONI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. liepos 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1192 pradėti griežtesnę priežiūrą Graikijoje (OL L 211, 2018 8 22, p. 1).

2

(3)  Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/338 (OL L 60, 2019 2 28, p. 17); Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1287 (OL L 202, 2019 7 31, p. 110); Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/280 (OL L 59, 2020 2 28, p. 9); Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/5086 (OL L 248, 2020 7 31, p. 20); ir Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/271 (OL L 61, 2021 2 22, p. 3).

3

(4)  Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, COM(2021) 500. Nuodugni Graikijos apžvalga, COM(2021) 403.

4

(5)  Europos Komisija, Atnaujinta griežtesnės priežiūros ataskaita: Graikija, 2021 m. birželio mėn., COM(2021) 528.

5

(6)  
  Commission assessment of the recovery and resilience plan for Greece, SWD(2021) 155.

6

Commission assessment of the recovery and resilience plan for Greece

(7)  COM(2021) 328 final.

7

final

(8)  
  2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo.

8

(9)  
  2021 m. birželio 13 d. Tarybos rekomendacija su Tarybos nuomone dėl 2021 m. Graikijos stabilumo programos.

9

(10)  Šaltinis: Graikijos bankas, duomenys atskirų bankų lygmeniu.

10

(11)  Žr. Europos Komisija. Atnaujinta griežtesnės priežiūros ataskaita: Graikija, 2021 m. birželio mėn., COM(2021) 528, ir 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo ir pridedamas Komisijos vertinimas SWD(2021) 155.

11

---