# Euroopa Liidu L 31/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 31 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik29. jaanuar 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 31

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik29. jaanuar 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/90, 28. jaanuar 2021, millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2021. aastaks | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/91, 28. jaanuar 2021, millega kehtestatakse 2021. ja 2022. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas | 20 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/92, 28. jaanuar 2021, millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/93, 25. jaanuar 2021, millega Poola lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse heeringapüügikeeld 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelistes vetes | 193 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/94, 27. jaanuar 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 196 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/95, 28. jaanuar 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired | 198 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/96, 28. jaanuar 2021, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 201 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97, 28. jaanuar 2021, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) 2015/640 seoses uute täiendavate lennukõlblikkusnõuete kehtestamisega | 208 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/98, 28. jaanuar 2021, millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine esbiotriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 214 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/90, 28. jaanuar 2021, millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2021. aastaks

1

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/91, 28. jaanuar 2021, millega kehtestatakse 2021. ja 2022. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas

20

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/92, 28. jaanuar 2021, millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu

31

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/93, 25. jaanuar 2021, millega Poola lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse heeringapüügikeeld 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelistes vetes

193

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/94, 27. jaanuar 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

196

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/95, 28. jaanuar 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired

198

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/96, 28. jaanuar 2021, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

1

201

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97, 28. jaanuar 2021, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) 2015/640 seoses uute täiendavate lennukõlblikkusnõuete kehtestamisega

208

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/98, 28. jaanuar 2021, millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine esbiotriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

214

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/90,

28. jaanuar 2021,

millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2021. aastaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruandeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruandeid.

| (3) | Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kindlaks määramise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaseid ühise kalanduspoliitika eesmärke. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et kalapüügivõimalused eraldatakse liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kindlaks määramise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaseid ühise kalanduspoliitika eesmärke. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et kalapüügivõimalused eraldatakse liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus.

| (4) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude püügivõimalused, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada kooskõlas sellises kavas kindlaks määratud reeglitega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude püügivõimalused, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada kooskõlas sellises kavas kindlaks määratud reeglitega.

| (5) | Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1022 (2) ning see jõustus 16. juulil 2019. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 tuleks kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud kalavarude püügivõimalused kehtestada nii, et selline kalastussuremuse tase, mis tagaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, saavutataks võimaluse korral järk-järgult 2020. aastaks, ent hiljemalt 1. jaanuaril 2025. Kalapüügivõimalused tuleks esitada maksimaalse lubatud püügikoormusena ja kindlaks määrata vastavalt nimetatud määruse artiklis 7 sätestatud püügikoormuse reguleerimise korrale. |
| --- | --- |

(5)

Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1022 (2) ning see jõustus 16. juulil 2019. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 tuleks kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud kalavarude püügivõimalused kehtestada nii, et selline kalastussuremuse tase, mis tagaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, saavutataks võimaluse korral järk-järgult 2020. aastaks, ent hiljemalt 1. jaanuaril 2025. Kalapüügivõimalused tuleks esitada maksimaalse lubatud püügikoormusena ja kindlaks määrata vastavalt nimetatud määruse artiklis 7 sätestatud püügikoormuse reguleerimise korrale.

| (6) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee jõudis järeldusele, et Vahemere lääneosa kalavarude maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärkide saavutamiseks on vaja kiiresti tegutseda ja kalastussuremust on vaja reaalselt vähendada. Seepärast tuleks 2021. aastal maksimaalset lubatud püügikoormust vähendada võrreldes lähtetasemega 7,5 %, mis tuleb maha arvata nõukogu määrusega (EL) 2019/2236 (3) 2020. aastaks kehtestatud maksimaalsest lubatud püügikoormusest. |
| --- | --- |

(6)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee jõudis järeldusele, et Vahemere lääneosa kalavarude maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärkide saavutamiseks on vaja kiiresti tegutseda ja kalastussuremust on vaja reaalselt vähendada. Seepärast tuleks 2021. aastal maksimaalset lubatud püügikoormust vähendada võrreldes lähtetasemega 7,5 %, mis tuleb maha arvata nõukogu määrusega (EL) 2019/2236 (3) 2020. aastaks kehtestatud maksimaalsest lubatud püügikoormusest.

| (7) | Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) võttis oma 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/42/2018/1 Vahemerel kohaldatava euroopa angerja püügi mitmeaastane majandamiskava kohta, millega kehtestati Vahemere euroopa angerja (Anguilla anguilla) varude majandamise meetmed (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–27). Nimetatud meetmete hulka kuuluvad püügi piirnormid või püügikoormuse piirangud ja iga-aastane kolme järjestikuse kuu pikkune püügikeeluaeg, mille iga liikmesriik peab kindlaks määrama kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 1100/2007 (4) sätestatud kaitse-eesmärkidega, oma angerjavarude riikliku majandamiskavaga (riiklike majandamiskavadega) ning angerja hooajalise rändega asjaomases liikmesriigis. Kui riiklikud majandamiskavad, mille tulemusel vähendatakse püügikoormust või püüki vähemalt 30 %, on kehtestatud enne kõnealuse soovituse jõustumist, ei tohiks juba kehtestatud ja rakendatud püügi piirnorme või püügikoormuse piiranguid ületada. Kooskõlas kõnealuse soovitusega tuleks püügikeeluaega kohaldada Vahemere kõigil merealadel ning riimvetes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(7)

Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) võttis oma 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/42/2018/1 Vahemerel kohaldatava euroopa angerja püügi mitmeaastane majandamiskava kohta, millega kehtestati Vahemere euroopa angerja (Anguilla anguilla) varude majandamise meetmed (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–27). Nimetatud meetmete hulka kuuluvad püügi piirnormid või püügikoormuse piirangud ja iga-aastane kolme järjestikuse kuu pikkune püügikeeluaeg, mille iga liikmesriik peab kindlaks määrama kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 1100/2007 (4) sätestatud kaitse-eesmärkidega, oma angerjavarude riikliku majandamiskavaga (riiklike majandamiskavadega) ning angerja hooajalise rändega asjaomases liikmesriigis. Kui riiklikud majandamiskavad, mille tulemusel vähendatakse püügikoormust või püüki vähemalt 30 %, on kehtestatud enne kõnealuse soovituse jõustumist, ei tohiks juba kehtestatud ja rakendatud püügi piirnorme või püügikoormuse piiranguid ületada. Kooskõlas kõnealuse soovitusega tuleks püügikeeluaega kohaldada Vahemere kõigil merealadel ning riimvetes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (8) | GFCM võttis 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu ka soovituse GFCM/42/2018/8 Aadria merel kohaldatavate väikeste pelaagiliste liikide erakorraliste meetmete kohta aastatel 2019–2021 (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18). Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. Maksimaalsed püügi piirnormid on kindlaks määratud vaid üheks aastaks ning need ei piira muude tulevikus võetavate meetmete ega võimaliku liikmesriikide vahelise eraldamise kava kohaldamist. |
| --- | --- |

(8)

GFCM võttis 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu ka soovituse GFCM/42/2018/8 Aadria merel kohaldatavate väikeste pelaagiliste liikide erakorraliste meetmete kohta aastatel 2019–2021 (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18). Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. Maksimaalsed püügi piirnormid on kindlaks määratud vaid üheks aastaks ning need ei piira muude tulevikus võetavate meetmete ega võimaliku liikmesriikide vahelise eraldamise kava kohaldamist.

| (9) | GFCM võttis 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/42/2018/3 Levandi meres kohaldatava hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) säästva traalpüügi mitmeaastase majandamiskava kohta (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26 ja 27), millega kehtestati kalalaevade maksimaalne arv. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(9)

GFCM võttis 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/42/2018/3 Levandi meres kohaldatava hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) säästva traalpüügi mitmeaastase majandamiskava kohta (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26 ja 27), millega kehtestati kalalaevade maksimaalne arv. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (10) | GFCM võttis 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/42/2018/4 Joonia meres kohaldatava hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) säästva traalpüügi mitmeaastase majandamiskava kohta (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 19, 20 ja 21), millega kehtestati kalalaevade maksimaalne arv. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(10)

GFCM võttis 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/42/2018/4 Joonia meres kohaldatava hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) säästva traalpüügi mitmeaastase majandamiskava kohta (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 19, 20 ja 21), millega kehtestati kalalaevade maksimaalne arv. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (11) | GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/6 Sitsiilia väinas kohaldatavate hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) säästva traalpüügi majandamismeetmete kohta (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15 ja 16), millega kehtestati kalalaevade maksimaalne arv. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(11)

GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/6 Sitsiilia väinas kohaldatavate hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) säästva traalpüügi majandamismeetmete kohta (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15 ja 16), millega kehtestati kalalaevade maksimaalne arv. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (12) | GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/5 Aadria meres (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18) kohaldatava põhjalähedaste kalavarude säästva püügi mitmeaastase majandamiskava kohta, millega kehtestati teatavate põhjalähedaste kalavarude puhul püügikoormuse reguleerimise kord ja kalalaevastiku püügivõimsuse ülempiir. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(12)

GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/5 Aadria meres (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18) kohaldatava põhjalähedaste kalavarude säästva püügi mitmeaastase majandamiskava kohta, millega kehtestati teatavate põhjalähedaste kalavarude puhul püügikoormuse reguleerimise kord ja kalalaevastiku püügivõimsuse ülempiir. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (13) | Võttes arvesse Sloveenia laevastiku eripära ja selle marginaalset mõju väikeste pelaagilistele liikide ja põhjalähedaste liikide varudele, on asjakohane säilitada olemasolevad püügitavad ja tagada Sloveenia laevastiku jaoks juurdepääs väikeste pelaagiliste liikide miinimumkogusele ning minimaalne püügikoormuse kvoot põhjalähedaste liikide puhul. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse Sloveenia laevastiku eripära ja selle marginaalset mõju väikeste pelaagilistele liikide ja põhjalähedaste liikide varudele, on asjakohane säilitada olemasolevad püügitavad ja tagada Sloveenia laevastiku jaoks juurdepääs väikeste pelaagiliste liikide miinimumkogusele ning minimaalne püügikoormuse kvoot põhjalähedaste liikide puhul.

| (14) | GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/4 Vahemeres (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–27) kohaldatava punase vääriskoralli (Corallium rubrum) säästva kasutamise majandamiskava kohta, millega kehtestati punakoralli korjamise lubade maksimaalne arv ja korjamise piirangud. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(14)

GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/4 Vahemeres (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–27) kohaldatava punase vääriskoralli (Corallium rubrum) säästva kasutamise majandamiskava kohta, millega kehtestati punakoralli korjamise lubade maksimaalne arv ja korjamise piirangud. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (15) | GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/2 Alboráni meres (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–3) kohaldatava mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) säästva püügi majandamiskava kohta, millega kehtestati püügi piirnorm ja püügikoormuse piirang, lähtuvalt ajavahemikul 2010–2015 lubatud ja kasutatud keskmistest kogustest. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(15)

GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/2 Alboráni meres (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–3) kohaldatava mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) säästva püügi majandamiskava kohta, millega kehtestati püügi piirnorm ja püügikoormuse piirang, lähtuvalt ajavahemikul 2010–2015 lubatud ja kasutatud keskmistest kogustest. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (16) | GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/1 Vahemeres kohaldatavate hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püügil ankurdatud peibutuspüügivahendite kasutamise majandamismeetmete kohta (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–27), millega kehtestati harilikku kuldmakrelli püüdvate kalalaevade maksimaalne arv. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(16)

GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/1 Vahemeres kohaldatavate hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püügil ankurdatud peibutuspüügivahendite kasutamise majandamismeetmete kohta (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–27), millega kehtestati harilikku kuldmakrelli püüdvate kalalaevade maksimaalne arv. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (17) | GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/3, millega muudetakse soovitust GFCM/41/2017/4 Mustas meres (GFCMi geograafiline alapiirkond 29) kohaldatava hariliku kammelja püügi mitmeaastase majandamiskava kohta. Selle soovitusega võetakse kasutusele hariliku kammelja ajakohastatud piirkondlik lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodi eraldamise kava ning täiendavad kaitsemeetmed kõnealuse varu jaoks, eelkõige kahekuune püügikeeluaeg ja püügipäevade arvu piiramine 180 päevani aastas. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(17)

GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/3, millega muudetakse soovitust GFCM/41/2017/4 Mustas meres (GFCMi geograafiline alapiirkond 29) kohaldatava hariliku kammelja püügi mitmeaastase majandamiskava kohta. Selle soovitusega võetakse kasutusele hariliku kammelja ajakohastatud piirkondlik lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodi eraldamise kava ning täiendavad kaitsemeetmed kõnealuse varu jaoks, eelkõige kahekuune püügikeeluaeg ja püügipäevade arvu piiramine 180 päevani aastas. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (18) | GFCMi teadusliku nõuande kohaselt on vaja kalastussuremus hoida praegusel tasemel, et Musta mere kiluvarude kestlikkus oleks tagatud. Seepärast on asjakohane kehtestada jätkuvalt kõnealuse kalavaru autonoomne kvoot. |
| --- | --- |

(18)

GFCMi teadusliku nõuande kohaselt on vaja kalastussuremus hoida praegusel tasemel, et Musta mere kiluvarude kestlikkus oleks tagatud. Seepärast on asjakohane kehtestada jätkuvalt kõnealuse kalavaru autonoomne kvoot.

| (19) | Kalapüügivõimalused tuleks kehtestada olemasolevate teaduslike nõuannete põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades samuti silmas sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus esitatud arvamusi. |
| --- | --- |

(19)

Kalapüügivõimalused tuleks kehtestada olemasolevate teaduslike nõuannete põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades samuti silmas sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus esitatud arvamusi.

| (20) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (5) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti lisati ühest aastast teise ülekandmise paindlikkuse mehhanism kõigi selliste kalavarude jaoks, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohane lossimiskohustus. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata. |
| --- | --- |

(20)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (5) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti lisati ühest aastast teise ülekandmise paindlikkuse mehhanism kõigi selliste kalavarude jaoks, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohane lossimiskohustus. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

| (21) | Käesolevas määruses sätestatud ning liidu kalalaevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (6) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimiste kohta komisjonile andmete saatmisel. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses sätestatud ning liidu kalalaevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (6) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimiste kohta komisjonile andmete saatmisel.

| (22) | Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist.

| (23) | Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu õigusega, |
| --- | --- |

(23)

Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu õigusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2021. aastaks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade suhtes, mis püüavad järgmisi kalavarusid:

| a) | euroopa angerjas (Anguilla anguilla), punane vääriskorall (Corallium rubrum) ja harilik kuldmakrell (Coryphaena hippurus) Vahemeres, nagu on määratletud artikli 4 punktis b; |
| --- | --- |

a)

euroopa angerjas (Anguilla anguilla), punane vääriskorall (Corallium rubrum) ja harilik kuldmakrell (Coryphaena hippurus) Vahemeres, nagu on määratletud artikli 4 punktis b;

| b) | sinipunakas aadelkrevett (Aristeus antennatus), roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris), hiidlehthännak (Aristaeomorpha foliacea), euroopa merluus (Merluccius merluccius), norra salehomaar (Nephrops norvegicus) ja harilik meripoisur (Mullus barbatus) Vahemere lääneosas, nagu on määratletud artikli 4 punktis c; |
| --- | --- |

b)

sinipunakas aadelkrevett (Aristeus antennatus), roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris), hiidlehthännak (Aristaeomorpha foliacea), euroopa merluus (Merluccius merluccius), norra salehomaar (Nephrops norvegicus) ja harilik meripoisur (Mullus barbatus) Vahemere lääneosas, nagu on määratletud artikli 4 punktis c;

| c) | euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) ja sardiin (Sardina pilchardus) Aadria meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis d; |
| --- | --- |

c)

euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) ja sardiin (Sardina pilchardus) Aadria meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis d;

| d) | euroopa merluus (Merluccius merluccius), norra salehomaar (Nephrops norvegicus), harilik merikeel (Solea solea), roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris) ja harilik meripoisur (Mullus barbatus) Aadria meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis d; |
| --- | --- |

d)

euroopa merluus (Merluccius merluccius), norra salehomaar (Nephrops norvegicus), harilik merikeel (Solea solea), roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris) ja harilik meripoisur (Mullus barbatus) Aadria meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis d;

| e) | hiidlehthännak (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunakas aadelkrevett (Aristeus antennatus) Sitsiilia väinas, nagu on määratletud artikli 4 punktis e, Joonia meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis f, ja Levandi meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis g; |
| --- | --- |

e)

hiidlehthännak (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunakas aadelkrevett (Aristeus antennatus) Sitsiilia väinas, nagu on määratletud artikli 4 punktis e, Joonia meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis f, ja Levandi meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis g;

| f) | mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) Alboráni meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis h; |
| --- | --- |

f)

mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) Alboráni meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis h;

| g) | kilu (Sprattus sprattus) ja harilik kammeljas (Psetta maxima) Mustas meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis i. |
| --- | --- |

g)

kilu (Sprattus sprattus) ja harilik kammeljas (Psetta maxima) Mustas meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis i.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 sätestatud mõisteid. Peale selle kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

a)

„rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla;

| b) | „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

„harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

| c) | „lubatud kogupüük“ (TAC) –






  i) | igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest; |
| --- | --- | --- |

c)

„lubatud kogupüük“ (TAC) –

i)

igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest;

| ii) | igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul; |
| --- | --- |

ii)

igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

| d) | „kvoot“ – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

d)

„kvoot“ – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

| e) | „liidu autonoomne kvoot“ – liidu kalalaevadele autonoomselt eraldatud püügi piirnorm juhul, kui kokkulepitud lubatud kogupüük on määramata; |
| --- | --- |

e)

„liidu autonoomne kvoot“ – liidu kalalaevadele autonoomselt eraldatud püügi piirnorm juhul, kui kokkulepitud lubatud kogupüük on määramata;

| f) | „analüütiline kvoot“ – liidu autonoomne kvoot, mille puhul analüütiline hinnang on olemas; |
| --- | --- |

f)

„analüütiline kvoot“ – liidu autonoomne kvoot, mille puhul analüütiline hinnang on olemas;

| g) | „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta; |
| --- | --- |

g)

„analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

| h) | „peibutuspüügivahend“ – merepinnal hõljuv ankurseade, mille eesmärk on kalu ligi meelitada. |
| --- | --- |

h)

„peibutuspüügivahend“ – merepinnal hõljuv ankurseade, mille eesmärk on kalu ligi meelitada.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

| a) | „GFCMi geograafilised alapiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (7) I lisas määratletud alad; |
| --- | --- |

a)

„GFCMi geograafilised alapiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (7) I lisas määratletud alad;

7

| b) | „Vahemeri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1–27 veed; |
| --- | --- |

b)

„Vahemeri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1–27 veed;

| c) | „Vahemere lääneosa“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 veed; |
| --- | --- |

c)

„Vahemere lääneosa“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 veed;

| d) | „Aadria meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 veed; |
| --- | --- |

d)

„Aadria meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 veed;

| e) | „Sitsiilia väin“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 veed; |
| --- | --- |

e)

„Sitsiilia väin“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 veed;

| f) | „Joonia meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 veed; |
| --- | --- |

f)

„Joonia meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 veed;

| g) | „Levandi meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 veed; |
| --- | --- |

g)

„Levandi meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 veed;

| h) | „Alboráni meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1–3 veed; |
| --- | --- |

h)

„Alboráni meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1–3 veed;

| i) | „Must meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafilise alapiirkonna 29 veed. |
| --- | --- |

i)

„Must meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafilise alapiirkonna 29 veed.

II JAOTIS

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

I PEATÜKK

Vahemeri

Artikkel 5

Euroopa angerjas

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud euroopa angerja (Anguilla anguilla) siht-, juhu- ja harrastuskalapüügiga Vahemere kõigil merealadel, sealhulgas mageveekogudes ning ülemineku- ja riimvetes, nagu laguunid ja estuaarid.

2.   Liidu kalalaevadel on keelatud püüda euroopa angerjat Vahemere liidu ja rahvusvahelistes vetes kolme järjestikuse kuu pikkusel perioodil, mille iga liikmesriik kindlaks määrab. Püügikeeluaeg on kooskõlas määruses (EÜ) nr 1100/2007 sätestatud kaitse-eesmärkidega, riiklike majandamiskavadega ning euroopa angerja hooajalise rändega asjaomases liikmesriigis. Liikmesriigid teatavad enda poolt kindlaks määratud perioodi komisjonile hiljemalt üks kuu enne püügikeeluaja jõustumist ja igal juhul hiljemalt 31. jaanuaril 2021.

3.   Liikmesriigid ei tohi ületada euroopa angerja puhul maksimaalset püügimahtu või püügikoormust, mis on kehtestatud ja mida rakendatakse nende riiklike majandamiskavadega, mis on vastu võetud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklitega 2 ja 4.

Artikkel 6

Punane vääriskorall

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud punase vääriskoralli (Corallium rubrum) siht- ja harrastuspüügiga Vahemeres.

2.   Sihtpüügi puhul ei tohi liidu kalalaevade maksimaalne arv, liidu kalalaevade korjatud punase vääriskoralli maksimaalne kogus ja liidu püügitegevus ületada I lisas sätestatud tasemeid.

3.   Liidu kalalaevadel, mille suhtes kohaldatakse lõiget 2, on keelatud punase vääriskoralli ümberlaadimine merel.

4.   Harrastuskalapüügi puhul võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et keelata punase vääriskoralli korjamine ja pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine.

Artikkel 7

Harilik kuldmakrell

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse kaubandusliku tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mille puhul kasutatakse peibutuspüügivahendeid hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püüdmiseks Vahemere rahvusvahelistes vetes.

2.   Hariliku kuldmakrelli püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv on sätestatud II isas.

II PEATÜKK

Vahemere lääneosa

Artikkel 8

Põhjalähedased kalavarud

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud määruse (EL) 2019/1022 artikli 1 lõikes 2 osutatud põhjalähedaste kalavarude püügiga Vahemere lääneosas.

2.   Maksimaalne lubatud püügikoormus on sätestatud käesoleva määruse III lisas. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EL) 2019/1022 artiklile 9.

Artikkel 9

Andmete esitamine

Liikmesriigid registreerivad püügikoormuse andmed ja esitavad need komisjonile vastavalt määruse (EL) 2019/1022 artiklile 10.

Käesoleva artikli kohasel püügikoormuse andmete komisjonile esitamisel kasutavad liikmesriigid III lisas sätestatud püügikoormuse rühmade koode.

III PEATÜKK

Aadria meri

Artikkel 10

Väikesed pelaagilised liigid

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud sardiini (Sardina pilchardus) ja euroopa anšoovise (Engraulis encrasicolus) püügiga Aadria meres.

2.   Maksimaalne püügimaht ei tohi ületada IV lisas sätestatud püügimahtu.

3.   Aadria meres sardiini ja euroopa anšoovise sihtpüügiga tegelevate liidu kalalaevade püügipäevade arv ei tohi ületada 180 päeva aastas. Nimetatud 180 püügipäeva jooksul võib sihtliigina püüda kokku maksimaalselt 144 päeval sardiini ja 144 päeval euroopa anšoovist.

4.   Väikeste pelaagiliste liikide püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv on sätestatud IV lisas.

Artikkel 11

Põhjalähedased kalavarud

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud euroopa merluusi (Merluccius merluccius), norra salehomaari (Nephrops norvegicus), hariliku merikeele (Solea solea), roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) ja hariliku meripoisuri (Mullus barbatus) püügiga Aadria meres.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluvate põhjalähedaste kalavarude maksimaalne lubatud püügikoormus ja neid varusid püüdva laevastiku maksimaalne püügivõimsus on sätestatud IV lisas.

3.   Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

Artikkel 12

Andmete esitamine

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohasel püütud koguseid ja lossimisi käsitlevate andmete komisjonile esitamisel kasutavad liikmesriigid IV lisas esitatud kalavaru koode.

IV PEATÜKK

Joonia meri, Levandi meri ja Sitsiilia väin

Artikkel 13

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ning sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) püügiga Joonia meres, Levandi meres ja Sitsiilia väinas.

2.   Põhjalähedaste kalavarude püügi loaga põhjatraalerite maksimaalne arv on sätestatud V lisas.

V PEATÜKK

Alboráni meri

Artikkel 14

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse mustlaik-besuugot (Pagellus bogaraveo) püüdvate liidu kalalaevade õngejada ja ridvata õngega toimuva tööndusliku püügi suhtes Alboráni merel.

2.   Maksimaalne püügimaht ei tohi ületada VI lisas sätestatud püügimahtu.

VI PEATÜKK

Must meri

Artikkel 15

Kilu püügivõimaluste eraldamine

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud kilu (Sprattus sprattus) püügiga Mustas meres.

2.   Liidu autonoomne kvoot kilu jaoks, sellise kvoodi eraldamine liikmesriikidele ning sellega funktsionaalselt seotud tingimused, kui need on asjakohased, on esitatud VII lisas.

Artikkel 16

Hariliku kammelja püügivõimaluste eraldamine

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud hariliku kammelja (Scophthalmus maximus) püügiga Mustas meres.

2.   Hariliku kammelja lubatud kogupüük, mida kohaldatakse Musta mere liidu vetes püüdvate kalalaevade suhtes, selle eraldamine liikmesriikidele ning sellega funktsionaalselt seotud tingimused, kui need on asjakohased, on esitatud VII lisas.

Artikkel 17

Hariliku kammelja püügi koormuse haldamine

Liidu kalalaevad, kellel on artikli 16 kohaselt lubatud püüda Mustal merel harilikku kammeljat, tohivad püügiga tegeleda, olenemata laeva üldpikkusest, mitte rohkem kui 180 püügipäeva aastas.

Artikkel 18

Hariliku kammelja püügi keeluaeg

Liidu kalalaevadel on Musta mere liidu vetes 15. aprillist 15. juunini keelatud hariliku kammelja püük, ümberlaadimine, pardal hoidmine, lossimine ja esmamüük.

Artikkel 19

Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted Musta mere puhul

1.   Käesolevas määruse artiklites 15 ja 16 sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

| a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ja ümberjaotamist ning |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ja ümberjaotamist ning

| c) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohaseid mahaarvamisi. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.

2.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 20

Andmete esitamine

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohase, Musta mere liidu vetes püütud kilu ja kammelja koguste lossimist käsitlevate andmete komisjonile esitamisel kasutavad liikmesriigid, VII lisas esitatud kalavaru koode.

III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1022, millega kehtestatakse Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EL) nr 508/2014 (ELT L 172, 26.6.2019, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2236, millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2020. aastaks (ELT L 336, 30.12.2019, lk 14).

3

(4)  Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (ELT L 248, 22.9.2007, lk 17).

4

(5)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

5

(6)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

7

---

I LISA

LIIDU KALALAEVADELE ANTUD PÜÜGIVÕIMALUSED VASTAVALT GFCMi MITMEAASTASELE MAJANDAMISKAVALE, MIS KÄSITLEB PUNASE VÄÄRISKORALLI KORJAMIST VAHEMERES

Käesoleva lisa tabelites on sätestatud Vahemeres punase vääriskoralli korjamise lubade maksimaalne arv ja korjatud punase vääriskoralli maksimaalne kogus.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Corallium rubrum | COL | Punane vääriskorall |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Corallium rubrum

COL

Punane vääriskorall

Tabel 1

Korjamise lubade maksimaalne arv (1)

| Liikmesriik | Punane vääriskorall
  COL |
| --- | --- |
| Kreeka | 12 |
| Hispaania | 0(
   (*1) |
| Prantsusmaa | 32 |
| Horvaatia | 28 |
| Itaalia | 40 |

Liikmesriik

Punane vääriskorall

COL

Kreeka

12

Hispaania

0(
   (*1)

Prantsusmaa

32

Horvaatia

28

Itaalia

40

Tabel 2

Maksimaalne korjatud kogus väljendatuna eluskaalu tonnides

| Liik: | punane vääriskorall

  Corallium rubrum | Püügipiirkond: | Vahemere liidu veed – geograafiline alapiirkond 1–27
  COL/GF1-27 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreeka | | 1,844 | | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Hispaania | | 0 | (*2) |
| Prantsusmaa | | 1,400 | |
| Horvaatia | | 1,226 | |
| Itaalia | | 1,378 | |
| Liit | | 5,848 | |
| TAC | Ei ole asjakohane / Kokku leppimata | |

Liik:

punane vääriskorall

Corallium rubrum

Püügipiirkond:

Vahemere liidu veed – geograafiline alapiirkond 1–27

COL/GF1-27

Kreeka

1,844

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Hispaania

0

(*2)

Prantsusmaa

1,400

Horvaatia

1,226

Itaalia

1,378

Liit

5,848

TAC

Ei ole asjakohane / Kokku leppimata

---

(1)  Punase vääriskoralli korjamise loaga laevade ja/või sukeldujate arv või ühest sukeldujast ja ühest laevast koosnevate paaride arv.

(*1)  Vastavalt Hispaania vetes kehtestatud ajutisele punase vääriskoralli korjamise keelule.

(*2)  Vastavalt Hispaania vetes kehtestatud ajutisele punase vääriskoralli korjamise keelule.

---

II LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES HARILIKU KULDMAKRELLI VARUDE MAJANDAMISEGA VAHEMERE LÄÄNEOSAS

Käesoleva lisa tabelis on sätestatud Vahemere rahvusvahelistes vetes hariliku kuldmakrelli püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv.

Viide püügipiirkondadele on viide Vahemere rahvusvahelistele vetele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Coryphaena hippurus | DOL | Harilik kuldmakrell |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Coryphaena hippurus

DOL

Harilik kuldmakrell

Rahvusvahelistes vetes tegutsevatele laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv

| Liikmesriik | Harilik kuldmakrell
  DOL |
| --- | --- |
| Itaalia | 797 |
| Malta | 130 |

Liikmesriik

Harilik kuldmakrell

DOL

Itaalia

797

Malta

130

---

III LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES PÕHJALÄHEDASTE KALAVARUDE MAJANDAMISEGA VAHEMERE LÄÄNEOSAS

Käesoleva lisa tabelites on sätestatud maksimaalne lubatud püügikoormus (püügipäevades) kalavarude rühmade kaupa, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) 2019/1022 artiklis 1, ja kõigi Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügiks ette nähtud traalerite (*1) kogupikkus.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud maksimaalsete lubatud püügikoormuste suhtes kohaldatakse määruses (EL) 2019/1022 sätestatud reegleid ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Aristaeomorpha foliacea | ARS | Hiidlehthännak |
| Aristeus antennatus | ARA | Sinipunakas aadelkrevett |
| Merluccius merluccius | HKE | Euroopa merluus |
| Mullus barbatus | MUT | Harilik meripoisur |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar |
| Parapenaeus longirostris | DPS | Roosa süvahännak |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Aristaeomorpha foliacea

ARS

Hiidlehthännak

Aristeus antennatus

ARA

Sinipunakas aadelkrevett

Merluccius merluccius

HKE

Euroopa merluus

Mullus barbatus

MUT

Harilik meripoisur

Nephrops norvegicus

NEP

Norra salehomaar

Parapenaeus longirostris

DPS

Roosa süvahännak

Maksimaalne lubatud püügikoormus püügipäevades

| a) | Alboráni meri, Baleaari saared, Põhja-Hispaania ja Lioni laht (geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7)










  Kalavarude rühm | Laevade kogupikkus | Hispaania | Prantsusmaa | Itaalia | Püügikoormuse rühma kood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik meripoisur geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7; merluus geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7; roosa süvahännak geograafilistes alapiirkondades 1, 5 ja 6; norra salehomaar geograafilistes alapiirkondades 5 ja 6. | < 12 m | 2 072 | 0 | 0 | EFF1/MED1_TR1 |
| ≥ 12 m ja < 18 m | 22 260 | 0 | 0 | EFF1/MED1_TR2 |
| ≥ 18 m ja < 24 m | 41 766 | 4 715 | 0 | EFF1/MED1_TR3 |
| ≥ 24 m | 14 710 | 5 737 | 0 | EFF1/MED1_TR4 |

a)

Alboráni meri, Baleaari saared, Põhja-Hispaania ja Lioni laht (geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7)

Kalavarude rühm

Laevade kogupikkus

Hispaania

Prantsusmaa

Itaalia

Püügikoormuse rühma kood

Harilik meripoisur geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7; merluus geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7; roosa süvahännak geograafilistes alapiirkondades 1, 5 ja 6; norra salehomaar geograafilistes alapiirkondades 5 ja 6.

< 12 m

2 072

0

0

EFF1/MED1_TR1

≥ 12 m ja < 18 m

22 260

0

0

EFF1/MED1_TR2

≥ 18 m ja < 24 m

41 766

4 715

0

EFF1/MED1_TR3

≥ 24 m

14 710

5 737

0

EFF1/MED1_TR4

| Kalavarude rühm | Laevade kogupikkus | Hispaania | Prantsusmaa | Itaalia | Püügikoormuse rühma kood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sinipunakas aadelkrevett geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7. | < 12 m | 0 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR1 |
| ≥ 12 m ja < 18 m | 1 044 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR2 |
| ≥ 18 m ja < 24 m | 10 574 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR3 |
| ≥ 24 m | 8 488 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR4 |

Kalavarude rühm

Laevade kogupikkus

Hispaania

Prantsusmaa

Itaalia

Püügikoormuse rühma kood

Sinipunakas aadelkrevett geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7.

< 12 m

0

0

0

EFF2/MED1_TR1

≥ 12 m ja < 18 m

1 044

0

0

EFF2/MED1_TR2

≥ 18 m ja < 24 m

10 574

0

0

EFF2/MED1_TR3

≥ 24 m

8 488

0

0

EFF2/MED1_TR4

| b) | Korsika, Liguuria meri, Türreeni meri ja Sardiinia saar (geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11)










  Kalavarude rühm | Laevade kogupikkus | Hispaania | Prantsusmaa | Itaalia | Püügikoormuse rühma kood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik meripoisur geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; euroopa merluus geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; roosa süvahännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; norra salehomaar geograafilistes alapiirkondades 9 ja 10. | < 12 m | 0 | 191 | 2 824 | EFF1/MED2_TR1 |
| ≥ 12 m ja < 18 m | 0 | 764 | 42 487 | EFF1/MED2_TR2 |
| ≥ 18 m ja < 24 m | 0 | 191 | 28 572 | EFF1/MED2_TR3 |
| ≥ 24 m | 0 | 191 | 3 813 | EFF1/MED2_TR4 |

b)

Korsika, Liguuria meri, Türreeni meri ja Sardiinia saar (geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11)

Kalavarude rühm

Laevade kogupikkus

Hispaania

Prantsusmaa

Itaalia

Püügikoormuse rühma kood

Harilik meripoisur geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; euroopa merluus geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; roosa süvahännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; norra salehomaar geograafilistes alapiirkondades 9 ja 10.

< 12 m

0

191

2 824

EFF1/MED2_TR1

≥ 12 m ja < 18 m

0

764

42 487

EFF1/MED2_TR2

≥ 18 m ja < 24 m

0

191

28 572

EFF1/MED2_TR3

≥ 24 m

0

191

3 813

EFF1/MED2_TR4

| Kalavarude rühm | Laevade kogupikkus | Hispaania | Prantsusmaa | Itaalia | Püügikoormuse rühma kood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiidlehthännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11. | < 12 m | 0 | 0 | 467 | EFF2/MED2_TR1 |
| ≥ 12 m ja < 18 m | 0 | 0 | 3 447 | EFF2/MED2_TR2 |
| ≥ 18 m ja < 24 m | 0 | 0 | 2 776 | EFF2/MED2_TR3 |
| ≥ 24 m | 0 | 0 | 371 | EFF2/MED2_TR4 |

Kalavarude rühm

Laevade kogupikkus

Hispaania

Prantsusmaa

Itaalia

Püügikoormuse rühma kood

Hiidlehthännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11.

< 12 m

0

0

467

EFF2/MED2_TR1

≥ 12 m ja < 18 m

0

0

3 447

EFF2/MED2_TR2

≥ 18 m ja < 24 m

0

0

2 776

EFF2/MED2_TR3

≥ 24 m

0

0

371

EFF2/MED2_TR4

---

(*1)  TBB, OTB, PTB, TBN, TBS, TB, OTM, PTM, TMS, TM, OTT, OT, PT, TX, OTP, TSP.

---

IV LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED AADRIA MERES

Käesoleva lisa tabelites on sätestatud kalapüügivõimalused kalavarude või laevade püügikoormuse rühmade kaupa ning asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused, samuti väikeste pelaagiliste liikide püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Euroopa anšoovis |
| Merluccius merluccius | HKE | Euroopa merluus |
| Mullus barbatus | MUT | Harilik meripoisur |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar |
| Parapenaeus longirostris | DPS | Roosa süvahännak |
| Sardina pilchardus | PIL | Sardiin |
| Solea solea | SOL | Harilik merikeel |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Engraulis encrasicolus

ANE

Euroopa anšoovis

Merluccius merluccius

HKE

Euroopa merluus

Mullus barbatus

MUT

Harilik meripoisur

Nephrops norvegicus

NEP

Norra salehomaar

Parapenaeus longirostris

DPS

Roosa süvahännak

Sardina pilchardus

PIL

Sardiin

Solea solea

SOL

Harilik merikeel

| 1. | Väikesed pelaagilised liigid – geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18
  Maksimaalne püügimaht väljendatuna eluskaalu tonnides









  Liik: | väikesed pelaagilised liigid (euroopa anšoovis ja sardiin)

  Engraulis encrasicolus ja Sardina pilchardus | Püügipiirkond: | GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 liidu ja rahvusvahelised veed
  (SP1/GF1718) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liit | 96 625 | (1)
   (2) | Maksimaalne püügimaht
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| TAC | Ei ole asjakohane |

1.

Väikesed pelaagilised liigid – geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18

Maksimaalne püügimaht väljendatuna eluskaalu tonnides

Liik:

väikesed pelaagilised liigid (euroopa anšoovis ja sardiin)

Engraulis encrasicolus ja Sardina pilchardus

Püügipiirkond:

GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 liidu ja rahvusvahelised veed

(SP1/GF1718)

Liit

96 625

(1)
   (2)

Maksimaalne püügimaht

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

Ei ole asjakohane

Väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate traalerite ja seinnoodalaevade laevastiku maksimaalne püügivõimsus

| Liikmesriik | Püügivahend | Laevade arv | kW | GT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia | PS | 249 | 77 145,52 | 18 537,72 |
| Itaalia | PTM-OTM-PS | 685 | 134 556,7 | 25 852 |
| Sloveenia (*1) | PS | 4 | 433,7 | 38,5 |

Liikmesriik

Püügivahend

Laevade arv

kW

GT

Horvaatia

PS

249

77 145,52

18 537,72

Itaalia

PTM-OTM-PS

685

134 556,7

25 852

Sloveenia (*1)

PS

4

433,7

38,5

| 2. | Põhjalähedased kalavarud – geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18
  Maksimaalne lubatud püügikoormus (püügipäevades) põhjalähedasi kalavarusid püüdvate traalide liikide kaupa geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 (Aadria meri)









  Püügivahendi liik | Liik | Liikmesriik | Püügikoormus (püügipäevad)
  Aasta 2021 | Püügikoormuse rühma kood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Traalid (OTB) | Euroopa merluus, roosa süvahännak, norra salehomaar, harilik meripoisur | Horvaatia,
  geograafilised alapiirkonnad 17–18 | 38 148 | EFF/MED3_OTB |
| Itaalia,
  geograafilised alapiirkonnad 17–18 | 98 898 | EFF/MED3_OTB |
| Sloveenia,
  geograafiline alapiirkond 17 | (*2) | EFF/MED3_OTB |
| Piimtraalid (TBB) | Harilik merikeel | Itaalia,
  geograafiline alapiirkond 17 | 7 910 | EFF/MED3_TBB |

2.

Põhjalähedased kalavarud – geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18

Maksimaalne lubatud püügikoormus (püügipäevades) põhjalähedasi kalavarusid püüdvate traalide liikide kaupa geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 (Aadria meri)

Püügivahendi liik

Liik

Liikmesriik

Püügikoormus (püügipäevad)

Aasta 2021

Püügikoormuse rühma kood

Traalid (OTB)

Euroopa merluus, roosa süvahännak, norra salehomaar, harilik meripoisur

Horvaatia,

geograafilised alapiirkonnad 17–18

38 148

EFF/MED3_OTB

Itaalia,

geograafilised alapiirkonnad 17–18

98 898

EFF/MED3_OTB

Sloveenia,

geograafiline alapiirkond 17

(*2)

EFF/MED3_OTB

Piimtraalid (TBB)

Harilik merikeel

Itaalia,

geograafiline alapiirkond 17

7 910

EFF/MED3_TBB

Põhjalähedaste kalavarude püügi loaga põhjatraalerite ja piimtraalerite laevastiku maksimaalne püügivõimsus

| Liikmesriik | Püügivahend | Laevade arv | kW | GT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia | OTB | 495 | 79 867,99 | 13 267,99 |
| Itaalia | OTB-TBB | 1 363 | 260 618,37 | 47 148 |
| Sloveenia (*3) | OTB | 11 | 1 813,00 | 168,67 |

Liikmesriik

Püügivahend

Laevade arv

kW

GT

Horvaatia

OTB

495

79 867,99

13 267,99

Itaalia

OTB-TBB

1 363

260 618,37

47 148

Sloveenia (*3)

OTB

11

1 813,00

168,67

---

(1)  Sloveenia puhul põhinevad kogused 2014. aasta püügimahul kuni 300 tonni suuruse koguseni.

(2)  Piiratud Horvaatia, Itaalia ja Sloveeniaga.

(*1)  Soovituse GFCM/42/2018/8 punkti 15 sätet ei kohaldata selliste riikide laevastike suhtes, milles on vähem kui kümme väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevat seinnoodalaeva ja/või pelaagilise püügi traalerit. Sellisel juhul võib aktiivse laevastiku püügivõimsus laevade arvu ja kogumahutavuse (GT) ja/või brutoregistermahutavuse (GRT) ja kilovattide arvestuses suureneda kuni 50 %.

(*2)  Sloveenia lipu all sõitvad kalalaevad, mis kasutavad OTB püügivahendeid geograafilises alapiirkonnas 17, ei ületa seal püügikoormuse piirangut 3 000 püügipäeva aastas.

(*3)  Soovituse GFCM/43/2019/5 punkti 9 alapunkti c ja punkti 28 sätteid ei kohaldata selliste riikide laevastike suhtes, mis kasutavad OTB püügivahendeid ja püüavad vähem kui 1 000 päeva punkti 9 alapunktis c osutatud võrdlusperioodi jooksul. OTB püügivahendeid kasutava aktiivse laevastiku püügivõimsus ei tohi võrdlusperioodil suureneda rohkem kui 50 protsenti.

---

V LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED JOONIA MERES, LEVANDI MERES JA SITSIILIA VÄINAS

Käesoleva lisa tabelites on sätestatud Joonia meres, Levandi meres ja Sitsiilia väinas põhjalähedaste kalavarude püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Aristaeomorpha foliacea | ARS | Hiidlehthännak |
| Aristeus antennatus | ARA | Sinipunakas aadelkrevett |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Aristaeomorpha foliacea

ARS

Hiidlehthännak

Aristeus antennatus

ARA

Sinipunakas aadelkrevett

| a) | Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Joonia meres (geograafilised alapiirkonnad 19, 20 ja 21)







  Liikmesriik | Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 liidu vetes | Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 liidu vetes |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreeka | 263 | 263 |
| Itaalia | 410 | 410 |
| Malta | 15 | 15 |

a)

Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Joonia meres (geograafilised alapiirkonnad 19, 20 ja 21)

Liikmesriik

Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 liidu vetes

Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 liidu vetes

Kreeka

263

263

Itaalia

410

410

Malta

15

15

| b) | Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Levandi meres (geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26 ja 27)







  Liikmesriik | Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 liidu vetes | Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 liidu vetes |
| --- | --- | --- | --- |
| Itaalia | 80 | 80 |
| Küpros | 6 | 6 |

b)

Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Levandi meres (geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26 ja 27)

Liikmesriik

Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 liidu vetes

Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 liidu vetes

Itaalia

80

80

Küpros

6

6

| c) | Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Sitsiilia väinas (geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15 ja 16)







  Liikmesriik | Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 liidu vetes | Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 liidu vetes |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 2 | 2 |
| Itaalia | 320 | 320 |
| Küpros | 1 | 1 |
| Malta | 15 | 15 |

c)

Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Sitsiilia väinas (geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15 ja 16)

Liikmesriik

Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 liidu vetes

Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 liidu vetes

Hispaania

2

2

Itaalia

320

320

Küpros

1

1

Malta

15

15

---

VI LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED ALBORÁNI MERES

Õngejada ja ridvata õngega toimuva püügi maksimaalne püügimaht väljendatuna eluskaalu tonnides

| Liik: | mustlaik-besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | Alboráni mere liidu veed – geograafilised alapiirkonnad 1–3
  SBR/GF1-3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | | 225 | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Liit | | 225 |
| TAC | Ei ole asjakohane / Kokku leppimata |

Liik:

mustlaik-besuugo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

Alboráni mere liidu veed – geograafilised alapiirkonnad 1–3

SBR/GF1-3

Hispaania

225

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liit

225

TAC

Ei ole asjakohane / Kokku leppimata

---

VII LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED MUSTAS MERES

Käesoleva lisa tabelites esitatakse lubatud kogupüük ja kvoodid eluskaalu tonnides liikide kaupa ja asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |
| Scophthalmus maximus | TUR | Harilik kammeljas |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

Scophthalmus maximus

TUR

Harilik kammeljas

| Liik: | kilu

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | Musta mere liidu veed – geograafiline alapiirkond 29
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria | | | 8 032,50 | Analüütiline kvoot
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Rumeenia | | | 3 442,50 |
| Liit | | | 11 475 |
| TAC | Ei ole asjakohane / Kokku leppimata |

Liik:

kilu

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

Musta mere liidu veed – geograafiline alapiirkond 29

(SPR/F3742C)

Bulgaaria

8 032,50

Analüütiline kvoot

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Rumeenia

3 442,50

Liit

11 475

TAC

Ei ole asjakohane / Kokku leppimata

| Liik: | harilik kammeljas

  Scophthalmus maximus | Püügipiirkond: | Musta mere liidu veed – geograafiline alapiirkond 29
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 75 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Rumeenia | 75 | |
| Liit | 150 | (*1) |
| TAC | 857 | |

Liik:

harilik kammeljas

Scophthalmus maximus

Püügipiirkond:

Musta mere liidu veed – geograafiline alapiirkond 29

(TUR/F3742C)

Bulgaaria

75

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Rumeenia

75

Liit

150

(*1)

TAC

857

---

(*1)  Kalandustegevus, sealhulgas kala ümberlaadimine, pardal hoidmine, lossimine ja esmamüük, ei ole lubatud 15. aprillist kuni 15. juunini 2021.

---

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/20

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/91,

28. jaanuar 2021,

millega kehtestatakse 2021. ja 2022. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.

| (3) | Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks eraldada liikmesriikidele nii, et igale liikmesriigile oleks tagatud kalastustegevuse suhteline stabiilsus kõikide kalavarude ja püügiliikide puhul, võttes nõuetekohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks eraldada liikmesriikidele nii, et igale liikmesriigile oleks tagatud kalastustegevuse suhteline stabiilsus kõikide kalavarude ja püügiliikide puhul, võttes nõuetekohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (4) | Lubatud kogupüük (TAC) tuleks kehtestada Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kättesaadava teadusliku nõuande põhjal, võttes arvesse bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades seejuures eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, samuti võttes arvesse arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega, eelkõige asjaomaste nõuandekomisjonidega peetud konsultatsioonide käigus. |
| --- | --- |

(4)

Lubatud kogupüük (TAC) tuleks kehtestada Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kättesaadava teadusliku nõuande põhjal, võttes arvesse bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades seejuures eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, samuti võttes arvesse arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega, eelkõige asjaomaste nõuandekomisjonidega peetud konsultatsioonide käigus.

| (5) | Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavaid või usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi tasemete kehtestamisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ja segapüügiga seotud aspektide kohta. |
| --- | --- |

(5)

Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavaid või usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi tasemete kehtestamisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ja segapüügiga seotud aspektide kohta.

| (6) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude puhul, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada lubatud kogupüük kooskõlas sellises kavas sätestatud normidega. Läänepiirkonna vete mitmeaastane kava kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/472 (2) ning see jõustus 2019. aastal. Kuna FMSY-vahemikke ei ole võimalik kindlaks määrata ühegi määrusega (EL) 2019/472 hõlmatud kalavaru puhul, mis kuuluvad läänepiirkonna vete mitmeaastase kava kohaldamisalasse, tuleks nende varude püügivõimalused kehtestada kooskõlas kõnealuse kava eesmärkidega ning võttes arvesse parimat kättesaadavat teaduslikku nõuannet ja ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, kui piisavad teaduslikud andmed ei ole kättesaadavad, võttes samal ajal arvesse ka raskusi kõigi kalavarude samaaegsel püügil maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti olukordades, kus see toob kaasa püügi enneaegse lõpetamise. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude puhul, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada lubatud kogupüük kooskõlas sellises kavas sätestatud normidega. Läänepiirkonna vete mitmeaastane kava kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/472 (2) ning see jõustus 2019. aastal. Kuna FMSY-vahemikke ei ole võimalik kindlaks määrata ühegi määrusega (EL) 2019/472 hõlmatud kalavaru puhul, mis kuuluvad läänepiirkonna vete mitmeaastase kava kohaldamisalasse, tuleks nende varude püügivõimalused kehtestada kooskõlas kõnealuse kava eesmärkidega ning võttes arvesse parimat kättesaadavat teaduslikku nõuannet ja ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, kui piisavad teaduslikud andmed ei ole kättesaadavad, võttes samal ajal arvesse ka raskusi kõigi kalavarude samaaegsel püügil maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti olukordades, kus see toob kaasa püügi enneaegse lõpetamise.

| (7) | Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda sellele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus määrata kindlaks selle lubatud kogupüügi tase. Tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud kogupüügi taseme kindlaksmääramisel järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme. |
| --- | --- |

(7)

Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda sellele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus määrata kindlaks selle lubatud kogupüügi tase. Tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud kogupüügi taseme kindlaksmääramisel järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme.

| (8) | Teatavate lubatud kogupüükide puhul tehakse liikmesriikidele, kellele ei ole kvooti eraldatud, kättesaadavaks jagatud kvoot („muud“). Liikmesriigid, kes on seda jagatud kvooti kasutanud, võivad hiljem saada oma kvoodi, näiteks vahetuse teel. Kui liikmesriigid esitavad komisjonile saakide kohta aruande seoses sellise lubatud kogupüügiga, peaksid nad tegema vahet saagil, mis arvestatakse maha nende kvoodist, ja saagil, mis arvestatakse maha jagatud kvoodist sama lubatud kogupüügi raames. Sellise eristamise võimaldamiseks tuleks kasutusele võtta eraldi aruandluskood. |
| --- | --- |

(8)

Teatavate lubatud kogupüükide puhul tehakse liikmesriikidele, kellele ei ole kvooti eraldatud, kättesaadavaks jagatud kvoot („muud“). Liikmesriigid, kes on seda jagatud kvooti kasutanud, võivad hiljem saada oma kvoodi, näiteks vahetuse teel. Kui liikmesriigid esitavad komisjonile saakide kohta aruande seoses sellise lubatud kogupüügiga, peaksid nad tegema vahet saagil, mis arvestatakse maha nende kvoodist, ja saagil, mis arvestatakse maha jagatud kvoodist sama lubatud kogupüügi raames. Sellise eristamise võimaldamiseks tuleks kasutusele võtta eraldi aruandluskood.

| (9) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (3) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes eelkõige aluseks kalavarude bioloogilise seisundi. 2014. aastal kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise paindliku ülekandmise täiendav mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (3) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes eelkõige aluseks kalavarude bioloogilise seisundi. 2014. aastal kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise paindliku ülekandmise täiendav mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

| (10) | Vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 kohaldatakse lossimiskohustust täielikult alates 1. jaanuarist 2019 ning lossida tuleb kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile, selle asemel, et määrata kalapüügivõimalusi kindlaks vastavalt lossimisele. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ning kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ja määruse (EL) 2019/472 artikliga 13, võttis komisjon vastu mitu delegeeritud määrust, milles sätestatakse lossimiskohustuse rakendamise üksikasjad tagasiheite erikavadena. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 kohaldatakse lossimiskohustust täielikult alates 1. jaanuarist 2019 ning lossida tuleb kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile, selle asemel, et määrata kalapüügivõimalusi kindlaks vastavalt lossimisele. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ning kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ja määruse (EL) 2019/472 artikliga 13, võttis komisjon vastu mitu delegeeritud määrust, milles sätestatakse lossimiskohustuse rakendamise üksikasjad tagasiheite erikavadena.

| (11) | Selliste liikide varude püügivõimaluste kehtestamise puhul, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, tuleks arvesse võtta asjaolu, et tagasiheide ei ole enam põhimõtteliselt lubatud. Seepärast peaksid kalapüügivõimalused põhinema (ICESi nõuandel põhineval kogupüügi näitajal (mitte nõuandel põhineval soovitud püügi näitajal). Kogused, mida võib erandina lossimiskohustusest endiselt tagasi heita, tuleks lahutada nõuandel põhinevast kogupüügi näitajast. |
| --- | --- |

(11)

Selliste liikide varude püügivõimaluste kehtestamise puhul, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, tuleks arvesse võtta asjaolu, et tagasiheide ei ole enam põhimõtteliselt lubatud. Seepärast peaksid kalapüügivõimalused põhinema (ICESi nõuandel põhineval kogupüügi näitajal (mitte nõuandel põhineval soovitud püügi näitajal). Kogused, mida võib erandina lossimiskohustusest endiselt tagasi heita, tuleks lahutada nõuandel põhinevast kogupüügi näitajast.

| (12) | Kalapüügivõimaluste kehtestamine peaks olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist, (4) ning üksikasjalike majandamispõhimõtetega, mis on esitatud 2008. aastal vastu võetud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvahelistes suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusteabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- ja majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Kalapüügivõimaluste kehtestamine peaks olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist, (4) ning üksikasjalike majandamispõhimõtetega, mis on esitatud 2008. aastal vastu võetud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvahelistes suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusteabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- ja majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks.

| (13) | Mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) püük toimub Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) ja Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) asjaomastes püügipiirkondades, mis piirnevad ICESi 9. alapiirkonnaga. Arvestades, et ICESi andmed kõnealuste piirnevate alade kohta ei ole täielikud, peaks kogupüügi kohaldamisala piirduma ICESi 9. alapiirkonnaga. |
| --- | --- |

(13)

Mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) püük toimub Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) ja Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) asjaomastes püügipiirkondades, mis piirnevad ICESi 9. alapiirkonnaga. Arvestades, et ICESi andmed kõnealuste piirnevate alade kohta ei ole täielikud, peaks kogupüügi kohaldamisala piirduma ICESi 9. alapiirkonnaga.

| (14) | Kuna seni ei ole veel Ühendkuningriigiga sõlmitud kokkulepet piirialade kalavarude lubatud kogupüügi kohta, ning selleks, et kehtestada asjakohane õigusraamistik liidu püügitegevuse reguleerimiseks kuni ühist majandamist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseni, tuleks 2021. aasta esimeseks kolmeks kuuks kehtestada ajutised kalapüügivõimalused. Need ajutised kalapüügivõimalused tuleks kehtestada tasemel, mis ei mõjuta asjaomaste kolmandate riikidega peetavate konsultatsioonide tulemust ning need ei tohiks seada ohtu võimalust kehtestada alaline lubatud kogupüük kooskõlas teadusliku nõuandega. Seetõttu peaksid need üldreeglina moodustama 25 % liidu osast 2020. aasta kalapüügivõimaluste puhul. Need ajutised kalapüügivõimalused ei tohiks mingil juhul takistada lõplike kalapüügivõimaluste kehtestamist kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, (5) mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, ja konsultatsioonide tulemustega, liidu õigusraamistikuga ja teadusliku nõuandega. |
| --- | --- |

(14)

Kuna seni ei ole veel Ühendkuningriigiga sõlmitud kokkulepet piirialade kalavarude lubatud kogupüügi kohta, ning selleks, et kehtestada asjakohane õigusraamistik liidu püügitegevuse reguleerimiseks kuni ühist majandamist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseni, tuleks 2021. aasta esimeseks kolmeks kuuks kehtestada ajutised kalapüügivõimalused. Need ajutised kalapüügivõimalused tuleks kehtestada tasemel, mis ei mõjuta asjaomaste kolmandate riikidega peetavate konsultatsioonide tulemust ning need ei tohiks seada ohtu võimalust kehtestada alaline lubatud kogupüük kooskõlas teadusliku nõuandega. Seetõttu peaksid need üldreeglina moodustama 25 % liidu osast 2020. aasta kalapüügivõimaluste puhul. Need ajutised kalapüügivõimalused ei tohiks mingil juhul takistada lõplike kalapüügivõimaluste kehtestamist kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, (5) mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, ja konsultatsioonide tulemustega, liidu õigusraamistikuga ja teadusliku nõuandega.

| (15) | ICES soovitab mitte püüda oranži karekala (Hoplostethus atlanticus) enne 2024. aastat. On asjakohane jätkuvalt keelata selle liigi püüdmine, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, sest selle liigi varu on märgatavalt vähenenud ega ole taastumas. ICES märkis, et alates 2010. aastast ei ole liit tegelenud nimetatud liikide sihtpüügiga Atlandi ookeani kirdeosas. |
| --- | --- |

(15)

ICES soovitab mitte püüda oranži karekala (Hoplostethus atlanticus) enne 2024. aastat. On asjakohane jätkuvalt keelata selle liigi püüdmine, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, sest selle liigi varu on märgatavalt vähenenud ega ole taastumas. ICES märkis, et alates 2010. aastast ei ole liit tegelenud nimetatud liikide sihtpüügiga Atlandi ookeani kirdeosas.

| (16) | ICES soovitas viia süvamerehaide kalastussuremus miinimumini. Süvamerehaid on pikaealised ja madala paljunemismääraga liigid, mis on muutunud ülepüütuks. Seepärast peaks selliste liikide püük olema keelatud. |
| --- | --- |

(16)

ICES soovitas viia süvamerehaide kalastussuremus miinimumini. Süvamerehaid on pikaealised ja madala paljunemismääraga liigid, mis on muutunud ülepüütuks. Seepärast peaks selliste liikide püük olema keelatud.

| (17) | Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. Et liikmesriigid saaksid tagada käesoleva määruse õigeaegse kohaldamise, peaks see jõustuma kohe pärast avaldamist, |
| --- | --- |

(17)

Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. Et liikmesriigid saaksid tagada käesoleva määruse õigeaegse kohaldamise, peaks see jõustuma kohe pärast avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse 2021. ja 2022. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamereliikide varude püügiks liidu vetes ja teatavates väljaspool liitu asuvates vetes, kus on vaja püüki piirata.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 osutatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmiseid mõisteid:

| a) | „lubatud kogupüük“ (TAC) –






  i) | igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest; |
| --- | --- | --- |

a)

„lubatud kogupüük“ (TAC) –

i)

igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest;

| ii) | igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul; |
| --- | --- |

ii)

igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

| b) | „kvoot“ – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

b)

„kvoot“ – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

| c) | „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

c)

„rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

| d) | „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta; |
| --- | --- |

d)

„analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

| e) | „Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (6) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad; |
| --- | --- |

e)

„Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (6) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

6

| f) | „Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (7) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad; |
| --- | --- |

f)

„Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (7) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

7

| g) | „süvamerehaid“ – käesoleva määruse lisa 1. osa punktis 2 loetletud liigid. |
| --- | --- |

g)

„süvamerehaid“ – käesoleva määruse lisa 1. osa punktis 2 loetletud liigid.

Artikkel 3

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1.   Liidu vetes ja teatavates väljaspool liitu asuvates vetes liidu kalalaevade püütavate süvamereliikide lubatud kogupüük ja sellise lubatud kogupüügi jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.

2.   Liidu kalalaevadele võib anda loa püüda kala käesoleva määruse lisas ette nähtud lubatud kogupüügi piires Ühendkuningriigi kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2403 (8) ja selle rakendussätetes.

Artikkel 4

Ühendkuningriigi lipu all sõitvad, Ühendkuningriigis registreeritud ja Ühendkuningriigi kalandusametilt püügiloa saanud kalalaevad

Ühendkuningriigi lipu all sõitvatele kalalaevadele, mis on registreeritud Ühendkuningriigis ja mis on saanud Ühendkuningriigi kalandusametilt püügiloa, võib anda loa püüda kala liidu vetes käesoleva määruse lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning nende suhtes kohaldatakse määruses (EL) 2017/2403 sätestatud tingimusi.

Artikkel 5

Liikmesriikide poolt kindlaks määratav lubatud kogupüük

1.   Musta süsisaba (Aphanopus carbo) lubatud kogupüügi CECAFi 34.1.2. püügipiirkonnas määrab kindlaks Portugal. See varu on kindlaks määratud lisas.

2.   Portugal määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt:

| a) | see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja normidega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning |
| --- | --- |

a)

see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja normidega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

| b) | selle tulemusena:






  i) | analüütiliste hinnangute olemasolu korral kasutatakse varusid alates 2019. aastast võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel; |
| --- | --- | --- |

b)

selle tulemusena:

i)

analüütiliste hinnangute olemasolu korral kasutatakse varusid alates 2019. aastast võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel;

| ii) | analüütiliste hinnangute puudumisel või kui need ei ole täielikud, kasutatakse varusid vastavalt kalavarude majandamise suhtes võetavale ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile. |
| --- | --- |

ii)

analüütiliste hinnangute puudumisel või kui need ei ole täielikud, kasutatakse varusid vastavalt kalavarude majandamise suhtes võetavale ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile.

3.   Portugal esitab komisjonile iga aasta 15. märtsiks järgmise teabe:

| a) | vastuvõetud lubatud kogupüük; |
| --- | --- |

a)

vastuvõetud lubatud kogupüük;

| b) | Portugali kogutud ja hinnatud andmed, millel vastu võetud lubatud kogupüük põhineb; |
| --- | --- |

b)

Portugali kogutud ja hinnatud andmed, millel vastu võetud lubatud kogupüük põhineb;

| c) | üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastu võetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastu võetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2.

Artikkel 6

Kalapüügivõimaluste eraldamise erisätted

1.   Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimaluste liikmesriikidele eraldamine ei piira:

| a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (9) artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist; |
| --- | --- |

b)

nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (9) artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

| c) | määruse (EL) 2017/2403 artikli 12 lõike 7 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2017/2403 artikli 12 lõike 7 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

| d) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohaselt lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohaselt lubatud lisakoguste lossimist;

| e) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste peatamist; |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste peatamist;

| f) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist. |
| --- | --- |

f)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.

2.   Varud, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku või analüütilist lubatud kogupüüki, on kindlaks määratud lisas.

3.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki, kui käesoleva määruse lisas ei ole ette nähtud teisiti.

4.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 7

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 kehtestatud lossimiskohustuseta saaki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui:

| a) | selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või |
| --- | --- |

a)

selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või

| b) | see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikidele eraldatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud. |
| --- | --- |

b)

see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikidele eraldatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 8

Ajutiste lubatud kogupüükide kohaldamine

1.   Kui käesoleva määruse lisas esitatud tabelis on viidatud käesolevale artiklile, on selles tabelis esitatud kalapüügivõimalused ajutised ja neid kohaldatakse 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021. Kõnealused ajutised kalapüügivõimalused ei piira 2021. ja 2022. aastaks lõplike püügivõimaluste kindlaksmääramist kooskõlas rahvusvaheliste läbirääkimiste ja/või konsultatsioonide tulemustega, teadusliku nõuandega, määruse (EL) nr 1380/2013 kohaldatavate sätetega ning asjaomaste mitmeaastaste kavadega.

2.   Liidu kalalaevad võivad püüda kalavarusid, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud ajutisi kalapüügivõimalusi, liidu ja rahvusvahelistes vetes ning nende kolmandate riikide vetes, kes on andnud liidu kalalaevadele juurdepääsu oma vetele.

Artikkel 9

Keelustamine

Liidu kalalaevadel on keelatud:

| a) | püüda oranži karekala (Hoplostethus atlanticus) ICESi 1.–10., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning pardal hoida, ümber laadida ja lossida oranži karekala, mis on püütud kõnealustes alapiirkondades; |
| --- | --- |

a)

püüda oranži karekala (Hoplostethus atlanticus) ICESi 1.–10., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning pardal hoida, ümber laadida ja lossida oranži karekala, mis on püütud kõnealustes alapiirkondades;

Hoplostethus atlanticus

| b) | püüda süvamerehaisid ICESi 5.–9. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 10. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 12. alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ning CECAFi 34.1.1., 34.1.2. ja 34.2. piirkonna liidu vetes ning pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida süvamerehaisid, mis on püütud kõnealustes piirkondades. |
| --- | --- |

b)

püüda süvamerehaisid ICESi 5.–9. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 10. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, ICESi 12. alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ning CECAFi 34.1.1., 34.1.2. ja 34.2. piirkonna liidu vetes ning pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida süvamerehaisid, mis on püütud kõnealustes piirkondades.

Artikkel 10

Andmete esitamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, peavad nad kasutama käesoleva määruse lisas esitatud kalavaru koode.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes ja sellega piirnevates vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EL) 2016/1139 ja (EL) 2018/973 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008 (ELT L 83, 25.3.2019, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

3

(4)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16).

4

(5)  
  ELT L 444, 31.12.2020, lk 14.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

8

(9)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

9

---

LISA

1. OSA

Tavanimetuste ja teaduslike nimetuste ning määratluste vastavustabel

| 1. | Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmises vastavustabelis esitatud liikide tava- ja teaduslikke nimetusi.







  Tavanimetus | Kolmetäheline kood | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| Must süsisaba | BSF | Alphanopus carbo |
| Limapead | ALF | Beryx spp. |
| Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax |
| Mustlaik-besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo |

1.

Tavanimetus

Kolmetäheline kood

Teaduslik nimetus

Must süsisaba

BSF

Alphanopus carbo

Limapead

ALF

Beryx spp.

Kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Põhja-pikksaba

RHG

Macrourus berglax

Mustlaik-besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

| 2. | Käesolevas määruses tähendavad „süvamerehaid“ alljärgnevat.







  Tavanimetus | Kolmetäheline kood | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| Musthaid | API | Apristurus spp. |
| Harilik mantelhai | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Astelhaid | CWO | Centrophorus spp. |
| Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Pikknina-süvahai | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Must okishai | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Luits-nokkhai | DCA | Deania calcea |
| Šokolaadhai | SCK | Dalatias licha |
| Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |
| Harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax |
| Hiir-saaghai | GAM | Galeus murinus |
| Kammhai | SBL | Hexanchus griseus |
| Puriuim-vinkelhai | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Harilik nugahammashai | SYR | Scymnodon ringens |
| Atlandi polaarhai | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Tavanimetus

Kolmetäheline kood

Teaduslik nimetus

Musthaid

API

Apristurus spp.

Harilik mantelhai

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Astelhaid

CWO

Centrophorus spp.

Portugali süvahai

CYO

Centroscymnus coelolepis

Pikknina-süvahai

CYP

Centroscymnus crepidater

Must okishai

CFB

Centroscyllium fabricii

Luits-nokkhai

DCA

Deania calcea

Šokolaadhai

SCK

Dalatias licha

Suur tumehai

ETR

Etmopterus princeps

Harilik tumehai

ETX

Etmopterus spinax

Hiir-saaghai

GAM

Galeus murinus

Kammhai

SBL

Hexanchus griseus

Puriuim-vinkelhai

OXN

Oxynotus paradoxus

Harilik nugahammashai

SYR

Scymnodon ringens

Atlandi polaarhai

GSK

Somniosus microcephalus

2. OSA

Iga-aastased kalapüügivõimalused (eluskaalu tonnides)

Käesolevas lisas osutatud püügipiirkonnad on ICESi püügipiirkonnad, kui ei ole määratletud teisiti.

Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus on kalavarud esitatud liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras.

| Liik: | must süsisaba

  Alphanopus carbo | Püügipiirkond: | 5., 6., 7. ja 12. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 7 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8 |
| Eesti | 4 | |
| Iirimaa | 18 | |
| Hispaania | 35 | |
| Prantsusmaa | 494 | |
| Läti | 23 | |
| Leedu | 0 | |
| Poola | 0 | |
| Muud | 2 | (1) |
| Liit | 583 | |
| Ühendkuningriik | 35 | |
| TAC | 618 | |

Liik:

must süsisaba

Alphanopus carbo

Püügipiirkond:

5., 6., 7. ja 12. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/56712-)

Saksamaa

7

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8

Eesti

4

Iirimaa

18

Hispaania

35

Prantsusmaa

494

Läti

23

Leedu

0

Poola

0

Muud

2

(1)

Liit

583

Ühendkuningriik

35

TAC

618

| Liik: | must süsisaba

  Alphanopus carbo | Püügipiirkond: | 8., 9. ja 10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2021 | | 2022 | | Ennetuslik TAC |
| Hispaania | 7 | | 7 | |
| Prantsusmaa | 18 | | 18 | |
| Portugal | 2 241 | | 2 241 | |
| Liit | 2 266 | | 2 266 | |
| TAC | 2 266 | | 2 266 | |

Liik:

must süsisaba

Alphanopus carbo

Püügipiirkond:

8., 9. ja 10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/8910-)

Aasta

2021

2022

Ennetuslik TAC

Hispaania

7

7

Prantsusmaa

18

18

Portugal

2 241

2 241

Liit

2 266

2 266

TAC

2 266

2 266

| Liik: | must süsisaba

  Alphanopus carbo | Püügipiirkond: | CECAFi 34.1.2. piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2021 | 2022 | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 4 |
| Portugal | Kehtestatakse hiljem | | Kehtestatakse hiljem | |
| Liit | Kehtestatakse hiljem | (2) | Kehtestatakse hiljem | (2) |
| TAC | Kehtestatakse hiljem | (2) | Kehtestatakse hiljem | (2) |

Liik:

must süsisaba

Alphanopus carbo

Püügipiirkond:

CECAFi 34.1.2. piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/C3412-)

Aasta

2021

2022

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 4

Portugal

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Liit

Kehtestatakse hiljem

(2)

Kehtestatakse hiljem

(2)

TAC

Kehtestatakse hiljem

(2)

Kehtestatakse hiljem

(2)

| Liik: | limapead

  Beryx spp. | Püügipiirkond: | 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | 2 | (3) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8 |
| Hispaania | 14 | (3) |
| Prantsusmaa | 4 | (3) |
| Portugal | 41 | (3) |
| Liit | 61 | (3) |
| Ühendkuningriik | 2 | (3) |
| TAC | 63 | (3) |

Liik:

limapead

Beryx spp.

Püügipiirkond:

3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(ALF/3X14-)

Iirimaa

2

(3)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8

Hispaania

14

(3)

Prantsusmaa

4

(3)

Portugal

41

(3)

Liit

61

(3)

Ühendkuningriik

2

(3)

TAC

63

(3)

| Liik: | kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | 3. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/03-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2021 | 2022 | Ennetuslik TAC |
| Taani | 4,730 | (4)
   (5) | 4,730 | (4)
   (5) |
| Saksamaa | 0,027 | (4)
   (5) | 0,027 | (4)
   (5) |
| Rootsi | 0,243 | (4)
   (5) | 0,243 | (4)
   (5) |
| Liit | 5 | (4)
   (5) | 5 | (4)
   (5) |
| TAC | 5 | (4)
   (5) | 5 | (4)
   (5) |

Liik:

kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

Püügipiirkond:

3. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/03-)

Aasta

2021

2022

Ennetuslik TAC

Taani

4,730

(4)
   (5)

4,730

(4)
   (5)

Saksamaa

0,027

(4)
   (5)

0,027

(4)
   (5)

Rootsi

0,243

(4)
   (5)

0,243

(4)
   (5)

Liit

5

(4)
   (5)

5

(4)
   (5)

TAC

5

(4)
   (5)

5

(4)
   (5)

| Liik: | kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 1 | (6)
   (7) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8 |
| Eesti | 9 | (6)
   (7) |
| Iirimaa | 42 | (6)
   (7) |
| Hispaania | 10 | (6)
   (7) |
| Prantsusmaa | 527 | (6)
   (7) |
| Leedu | 12 | (6)
   (7) |
| Poola | 6 | (6)
   (7) |
| Muud | 1 | (6)
   (7)
   (8) |
| Liit | 608 | (6)
   (7) |
| Ühendkuningriik | 31 | (6)
   (7) |
| TAC | 639 | (6)
   (7) |

Liik:

kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

Püügipiirkond:

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/5B67-)

Saksamaa

1

(6)
   (7)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8

Eesti

9

(6)
   (7)

Iirimaa

42

(6)
   (7)

Hispaania

10

(6)
   (7)

Prantsusmaa

527

(6)
   (7)

Leedu

12

(6)
   (7)

Poola

6

(6)
   (7)

Muud

1

(6)
   (7)
   (8)

Liit

608

(6)
   (7)

Ühendkuningriik

31

(6)
   (7)

TAC

639

(6)
   (7)

| Liik: | kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/8X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 4 | (9)
   (10) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8 |
| Iirimaa | 1 | (9)
   (10) |
| Hispaania | 410 | (9)
   (10) |
| Prantsusmaa | 19 | (9)
   (10) |
| Läti | 7 | (9)
   (10) |
| Leedu | 1 | (9)
   (10) |
| Poola | 128 | (9)
   (10) |
| Liit | 570 | (9)
   (10) |
| Ühendkuningriik | 2 | (9)
   (10) |
| TAC | 572 | (9)
   (10) |

Liik:

kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

Püügipiirkond:

8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/8X14-)

Saksamaa

4

(9)
   (10)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8

Iirimaa

1

(9)
   (10)

Hispaania

410

(9)
   (10)

Prantsusmaa

19

(9)
   (10)

Läti

7

(9)
   (10)

Leedu

1

(9)
   (10)

Poola

128

(9)
   (10)

Liit

570

(9)
   (10)

Ühendkuningriik

2

(9)
   (10)

TAC

572

(9)
   (10)

| Liik: | mustlaik-besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | 1 | (11) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8 |
| Hispaania | 21 | (11) |
| Prantsusmaa | 1 | (11) |
| Muud | 1 | (11)
   (12) |
| Liit | 24 | (11) |
| Ühendkuningriik | 3 | (11) |
| TAC | 27 | (11) |

Liik:

mustlaik-besuugo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(SBR/678-)

Iirimaa

1

(11)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8

Hispaania

21

(11)

Prantsusmaa

1

(11)

Muud

1

(11)
   (12)

Liit

24

(11)

Ühendkuningriik

3

(11)

TAC

27

(11)

| Liik: | mustlaik-besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | 9. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2021 | | 2022 | | Ennetuslik TAC |
| Hispaania | 93 | | 93 | |
| Portugal | 25 | | 25 | |
| Liit | 118 | | 118 | |
| TAC | 119 | | 119 | |

Liik:

mustlaik-besuugo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

9. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(SBR/09-)

Aasta

2021

2022

Ennetuslik TAC

Hispaania

93

93

Portugal

25

25

Liit

118

118

TAC

119

119

| Liik: | mustlaik-besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | 10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 1 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8 |
| Portugal | 136 | |
| Liit | 137 | |
| Ühendkuningriik | 1 | |
| TAC | 138 | |

Liik:

mustlaik-besuugo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

10. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(SBR/10-)

Hispaania

1

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8

Portugal

136

Liit

137

Ühendkuningriik

1

TAC

138

---

(1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest kvoodist maha arvatavad püütud kogused teatatakse eraldi. (BSF/56712_AMS).

(2)  Kehtestatakse Portugali kvoodiga samal tasemel.

(3)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

(4)  Kalju-tömppeakala sihtpüük ei ole lubatud 3.a piirkonnas.

(5)  Põhja-pikksaba sihtpüük ei ole lubatud. Põhja-pikksaba (RHG/03-) kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. See ei tohi ületada 1 % kvoodist.

(6)  Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*8X14- kalju-tömppeakala puhul; RHG/*8X14 – põhja-pikksaba kaaspüügi puhul).

(7)  Põhja-pikksaba sihtpüük ei ole lubatud. Põhja-pikksaba (RHG/5B67-) kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. See ei tohi ületada 1 % kvoodist.

(8)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole lubatud. Püütud kogused, mis sellest jagatud kvoodist maha arvestatakse, teatatakse eraldi (RNG/5B67_AMS kalju-tömppeakala puhul; RHG/5B67_AMS põhja-pikksaba puhul).

(9)  Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda 5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*5B67- kalju-tömppeakala puhul; RHG/*5B67 – põhja-pikksaba kaaspüügi puhul).

(10)  Põhja-pikksaba sihtpüük ei ole lubatud. Põhja-pikksaba (RHG/8X14-) kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. See ei tohi ületada 1 % kvoodist.

(11)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

(12)  Püütud kogused, mis sellest jagatud kvoodist maha arvestatakse, teatatakse eraldi (SBR/678_AMS).

---

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/31

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/92,

28. jaanuar 2021,

millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning teiste nõuandvate organite aruandeid ja samuti nõuandekomisjonide antud mis tahes nõuandeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning teiste nõuandvate organite aruandeid ja samuti nõuandekomisjonide antud mis tahes nõuandeid.

| (3) | Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 4 tuleb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Vastavalt nimetatud määruse artikli 16 lõikele 1 tuleb liikmesriikidele kalapüügivõimaluste eraldamisel tagada iga kalavaru või püügiviisi puhul kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 4 tuleb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Vastavalt nimetatud määruse artikli 16 lõikele 1 tuleb liikmesriikidele kalapüügivõimaluste eraldamisel tagada iga kalavaru või püügiviisi puhul kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus.

| (4) | Lubatud kogupüük (TAC) tuleks seepärast kehtestada vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, ning pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(4)

Lubatud kogupüük (TAC) tuleks seepärast kehtestada vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, ning pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel nõuandekomisjonidega.

| (5) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 15 kohaldatakse lossimiskohustust täielikult alates 1. jaanuarist 2019 ning lossida tuleb kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamisel võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile, selle asemel, et määrata kalapüügivõimalusi kindlaks vastavalt lossimisele. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ning kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15, võttis komisjon vastu mitu delegeeritud määrust, milles sätestatakse lossimiskohustuse rakendamise üksikasjad tagasiheite erikavadena. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 15 kohaldatakse lossimiskohustust täielikult alates 1. jaanuarist 2019 ning lossida tuleb kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamisel võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile, selle asemel, et määrata kalapüügivõimalusi kindlaks vastavalt lossimisele. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ning kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15, võttis komisjon vastu mitu delegeeritud määrust, milles sätestatakse lossimiskohustuse rakendamise üksikasjad tagasiheite erikavadena.

| (6) | Selliste liikide varude püügivõimaluste puhul, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, tuleks arvesse võtta asjaolu, et tagasiheide ei ole enam põhimõtteliselt lubatud. Seepärast peaksid kalapüügivõimalused põhinema Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuandel põhineval kogupüügi näitajal (mitte nõuandel põhineval soovitud püügi näitajal). Kogused, mida võib erandina lossimiskohustusest endiselt tagasi heita, tuleks lahutada nõuandel põhinevast kogupüügi näitajast. |
| --- | --- |

(6)

Selliste liikide varude püügivõimaluste puhul, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, tuleks arvesse võtta asjaolu, et tagasiheide ei ole enam põhimõtteliselt lubatud. Seepärast peaksid kalapüügivõimalused põhinema Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuandel põhineval kogupüügi näitajal (mitte nõuandel põhineval soovitud püügi näitajal). Kogused, mida võib erandina lossimiskohustusest endiselt tagasi heita, tuleks lahutada nõuandel põhinevast kogupüügi näitajast.

| (7) | Teatavaid kalavarusid ei tohi ICESi teadusliku nõuande kohaselt püüda. Kui kõnealuste kalavarude lubatud kogupüük kehtestatakse teaduslikus nõuandes esitatud tasemel, võib kogu saagi, sealhulgas nende varude kaaspüügi täieliku lossimiskohustuse rakendamine tekitada segapüügi puhul püüki piiravate liikide probleemi. Selleks et saavutada õige tasakaal kalapüügi jätkumise, arvestades võimalikke ränki sotsiaalmajanduslikke tagajärgi, ning selle vahel, et vaja on saavutada kõnealuste kalavarude hea bioloogiline seisund, kuigi segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) tasemel, on asjakohane kehtestada kõnealuste kalavarude jaoks konkreetne kaaspüügi lubatud kogupüük. Kõnealuste lubatud kogupüükide tase peaks aitama vähendada kõnealuste kalavarude kalastussuremust ning pakkuma stiimuleid selektiivsuse suurendamiseks ja soovimatu saagi vältimiseks. |
| --- | --- |

(7)

Teatavaid kalavarusid ei tohi ICESi teadusliku nõuande kohaselt püüda. Kui kõnealuste kalavarude lubatud kogupüük kehtestatakse teaduslikus nõuandes esitatud tasemel, võib kogu saagi, sealhulgas nende varude kaaspüügi täieliku lossimiskohustuse rakendamine tekitada segapüügi puhul püüki piiravate liikide probleemi. Selleks et saavutada õige tasakaal kalapüügi jätkumise, arvestades võimalikke ränki sotsiaalmajanduslikke tagajärgi, ning selle vahel, et vaja on saavutada kõnealuste kalavarude hea bioloogiline seisund, kuigi segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) tasemel, on asjakohane kehtestada kõnealuste kalavarude jaoks konkreetne kaaspüügi lubatud kogupüük. Kõnealuste lubatud kogupüükide tase peaks aitama vähendada kõnealuste kalavarude kalastussuremust ning pakkuma stiimuleid selektiivsuse suurendamiseks ja soovimatu saagi vältimiseks.

| (8) | Selleks et tagada võimalikult suures ulatuses püügivõimaluste kasutamine segapüügi korral kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 2, on asjakohane luua kvootide vahetamiseks kvoodireserv nende liikmesriikide jaoks, kellel ei ole kvoote oma vältimatu kaaspüügi katmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada võimalikult suures ulatuses püügivõimaluste kasutamine segapüügi korral kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 2, on asjakohane luua kvootide vahetamiseks kvoodireserv nende liikmesriikide jaoks, kellel ei ole kvoote oma vältimatu kaaspüügi katmiseks.

| (9) | Selleks et vähendada nende kalavarude püüki, mille puhul on kehtestatud kaaspüügi lubatud kogupüük, tuleks kalapüügipiirkondades, kus kõnealuseid kalavarusid püütakse, kehtestada kalapüügivõimalused tasemel, mis aitab taastada ohustatud varude biomassi kestliku taseme. Samuti tuleks kehtestada kalapüügivõimalustega lahutamatult seotud tehnilised ja kontrollimeetmed, millega hoitakse ära ebaseaduslikku tagasiheidet. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vähendada nende kalavarude püüki, mille puhul on kehtestatud kaaspüügi lubatud kogupüük, tuleks kalapüügipiirkondades, kus kõnealuseid kalavarusid püütakse, kehtestada kalapüügivõimalused tasemel, mis aitab taastada ohustatud varude biomassi kestliku taseme. Samuti tuleks kehtestada kalapüügivõimalustega lahutamatult seotud tehnilised ja kontrollimeetmed, millega hoitakse ära ebaseaduslikku tagasiheidet.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/472 (2) kehtestatud läänepiirkonna vete mitmeaastase kava („läänepiirkonna vete mitmeaastane kava“) kohaselt tuleb nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud kalavarude puhul kalastussuremuse sihttase, mis vastab nimetatud määruse artiklis 2 määratletud FMSY-vahemikele, saavutada võimalikult kiiresti ja järk-järgult 2020. aastaks, misjärel tuleb seda kooskõlas nimetatud määruse artikliga 4 hoida FMSY-vahemikes. Hariliku huntahvena (Dicentrarchus labrax) üldine kalastussuremus ICESi 8.a ja 8.b rajoonis tuleks seetõttu kehtestada kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega, võttes arvesse töönduslikku ja harrastuskalapüüki ning tagasiheidet (vastavalt ICESi nõuandele kokku 3 108 tonni). Liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nende laevastike ja harrastuskalurite põhjustatud kalastussuremus ei ületaks FMSY väärtust, nagu on nõutud määruse (EL) 2019/472 artikli 4 lõigetes 3 ja 4. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/472 (2) kehtestatud läänepiirkonna vete mitmeaastase kava („läänepiirkonna vete mitmeaastane kava“) kohaselt tuleb nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud kalavarude puhul kalastussuremuse sihttase, mis vastab nimetatud määruse artiklis 2 määratletud FMSY-vahemikele, saavutada võimalikult kiiresti ja järk-järgult 2020. aastaks, misjärel tuleb seda kooskõlas nimetatud määruse artikliga 4 hoida FMSY-vahemikes. Hariliku huntahvena (Dicentrarchus labrax) üldine kalastussuremus ICESi 8.a ja 8.b rajoonis tuleks seetõttu kehtestada kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega, võttes arvesse töönduslikku ja harrastuskalapüüki ning tagasiheidet (vastavalt ICESi nõuandele kokku 3 108 tonni). Liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nende laevastike ja harrastuskalurite põhjustatud kalastussuremus ei ületaks FMSY väärtust, nagu on nõutud määruse (EL) 2019/472 artikli 4 lõigetes 3 ja 4.

| (11) | Hariliku huntahvena harrastuskalapüügi meetmed tuleks samuti säilitada, võttes arvesse sellise püügi märkimisväärset mõju asjaomastele varudele. Teadusliku nõuande kohaselt lubatud piirides peaks jätkuma kaasavõetava saagi päevaste piirmäärade kohaldamine. Võttes arvesse piisava selektiivsuse puudumist ja asjaolu, et tõenäoliselt püütakse kehtestatud piirmääradest rohkem isendeid, tuleks välistada seisevvõrkude kasutamine. Võttes arvesse keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke asjaolusid, eelkõige rannikuäärsete kogukondade kutseliste kalurite sõltuvust nendest kalavarudest, loodaks nende harilikku huntahvenat käsitlevate meetmetega sobiv tasakaal kutseliste ja harrastuskalurite huvide vahel. Eelkõige võimaldaksid need meetmed harrastuskaluritel tegeleda kalapüügiga, võttes arvesse selle mõju nendele kalavarudele. |
| --- | --- |

(11)

Hariliku huntahvena harrastuskalapüügi meetmed tuleks samuti säilitada, võttes arvesse sellise püügi märkimisväärset mõju asjaomastele varudele. Teadusliku nõuande kohaselt lubatud piirides peaks jätkuma kaasavõetava saagi päevaste piirmäärade kohaldamine. Võttes arvesse piisava selektiivsuse puudumist ja asjaolu, et tõenäoliselt püütakse kehtestatud piirmääradest rohkem isendeid, tuleks välistada seisevvõrkude kasutamine. Võttes arvesse keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke asjaolusid, eelkõige rannikuäärsete kogukondade kutseliste kalurite sõltuvust nendest kalavarudest, loodaks nende harilikku huntahvenat käsitlevate meetmetega sobiv tasakaal kutseliste ja harrastuskalurite huvide vahel. Eelkõige võimaldaksid need meetmed harrastuskaluritel tegeleda kalapüügiga, võttes arvesse selle mõju nendele kalavarudele.

| (12) | Euroopa angerja (Anguilla anguilla) varude puhul andis ICES nõu, et kogu inimmõjuline suremus, sh harrastus- ja töönduslikust kalapüügist tulenev suremus, tuleks vähendada nullini või hoida nullile võimalikult lähedal. Lisaks võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) vastu soovituse GFCM/42/2018/1, millega kehtestatakse Vahemere puhul kohaldatavad euroopa angerja majandamismeetmed. On asjakohane säilitada kogu liidus võrdsed tingimused ning seetõttu säilitada kolme järjestikuse kuu pikkune keeluperiood kõikides eluetappides euroopa angerja igasuguseks püügiks ka ICESi piirkonna liidu vete, samuti riimvete, nagu estuaaride, laguunide ja üleminekuvete jaoks. Kuna püügikeeluperiood peaks olema kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 1100/2007 (3) sätestatud kaitse-eesmärkidega ning euroopa angerja hooajalise rändega, on ICESi piirkonna liidu vete puhul asjakohane kehtestada see periood ajavahemikuks 1. augustist 2021 kuni 28. veebruarini 2022. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa angerja (Anguilla anguilla) varude puhul andis ICES nõu, et kogu inimmõjuline suremus, sh harrastus- ja töönduslikust kalapüügist tulenev suremus, tuleks vähendada nullini või hoida nullile võimalikult lähedal. Lisaks võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) vastu soovituse GFCM/42/2018/1, millega kehtestatakse Vahemere puhul kohaldatavad euroopa angerja majandamismeetmed. On asjakohane säilitada kogu liidus võrdsed tingimused ning seetõttu säilitada kolme järjestikuse kuu pikkune keeluperiood kõikides eluetappides euroopa angerja igasuguseks püügiks ka ICESi piirkonna liidu vete, samuti riimvete, nagu estuaaride, laguunide ja üleminekuvete jaoks. Kuna püügikeeluperiood peaks olema kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 1100/2007 (3) sätestatud kaitse-eesmärkidega ning euroopa angerja hooajalise rändega, on ICESi piirkonna liidu vete puhul asjakohane kehtestada see periood ajavahemikuks 1. augustist 2021 kuni 28. veebruarini 2022.

| (13) | Teatavate varilõpuseste (haid ja railased) varude lubatud kogupüük on mõned aastad olnud nullis ning sellega on seotud säte, mille kohaselt tuleb juhupüügiga saadud saak viivitamata vabastada. Erikohtlemise põhjus on selles, et kõnealuste kalavarude kaitsestaatus on halb ning tänu nende kõrgele ellujäämismäärale ei põhjusta tagasiheide suuremat kalastussuremust, vaid tagasiheidet peetakse nende liikide kaitsmisel kasulikuks. Alates 1. jaanuarist 2019 tuleb siiski nende liikide saak lossida, välja arvatud juhul, kui nende kohta kehtib mõni erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ettenähtud lossimiskohustusest. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti a kohaselt võib selliseid erandeid teha liikide suhtes, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis. Seetõttu on asjakohane keelata selliste liikide püük asjaomastes piirkondades. |
| --- | --- |

(13)

Teatavate varilõpuseste (haid ja railased) varude lubatud kogupüük on mõned aastad olnud nullis ning sellega on seotud säte, mille kohaselt tuleb juhupüügiga saadud saak viivitamata vabastada. Erikohtlemise põhjus on selles, et kõnealuste kalavarude kaitsestaatus on halb ning tänu nende kõrgele ellujäämismäärale ei põhjusta tagasiheide suuremat kalastussuremust, vaid tagasiheidet peetakse nende liikide kaitsmisel kasulikuks. Alates 1. jaanuarist 2019 tuleb siiski nende liikide saak lossida, välja arvatud juhul, kui nende kohta kehtib mõni erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ettenähtud lossimiskohustusest. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti a kohaselt võib selliseid erandeid teha liikide suhtes, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis. Seetõttu on asjakohane keelata selliste liikide püük asjaomastes piirkondades.

| (14) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude puhul, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas sellises kavas sätestatud normidega. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude puhul, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas sellises kavas sätestatud normidega.

| (15) | Põhjamere mitmeaastane kava kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/973 (4) ning see jõustus 2018. aastal. Läänepiirkonna vete mitmeaastane kava jõustus 2019. aastal. Kõnealuste kavade artiklis 1 loetletud varude kalapüügivõimalused tuleks kindlaks määrata kooskõlas eesmärkide (FMSY-vahemikud) ja kaitsemeetmetega vastavalt nendele kavadele. FMSY-vahemikud on kindlaks määratud vastavates ICESi nõuannetes. Kui piisavad teadusandmed ei ole kättesaadavad, tuleks kaaspüügivarude püügivõimalused kindlaks määrata ettevaatusprintsiibil põhinevast lähenemisviisist lähtuvalt, nagu on sätestatud nendes mitmeaastastes kavades. |
| --- | --- |

(15)

Põhjamere mitmeaastane kava kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/973 (4) ning see jõustus 2018. aastal. Läänepiirkonna vete mitmeaastane kava jõustus 2019. aastal. Kõnealuste kavade artiklis 1 loetletud varude kalapüügivõimalused tuleks kindlaks määrata kooskõlas eesmärkide (FMSY-vahemikud) ja kaitsemeetmetega vastavalt nendele kavadele. FMSY-vahemikud on kindlaks määratud vastavates ICESi nõuannetes. Kui piisavad teadusandmed ei ole kättesaadavad, tuleks kaaspüügivarude püügivõimalused kindlaks määrata ettevaatusprintsiibil põhinevast lähenemisviisist lähtuvalt, nagu on sätestatud nendes mitmeaastastes kavades.

| (16) | Vastavalt läänepiirkonna vete mitmeaastase kava artiklile 8, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et kõnealuse kava artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass on väiksem kui biomassi piirangu piirväärtus (Blim), tuleb võtta täiendavaid heastamismeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine MSY saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võivad kõnealused heastamismeetmed hõlmata asjaomase kalavaru sihtpüügi peatamist ning püügivõimaluste piisavat vähendamist selliste kalavarude või muude kalavarude puhul. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt läänepiirkonna vete mitmeaastase kava artiklile 8, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et kõnealuse kava artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass on väiksem kui biomassi piirangu piirväärtus (Blim), tuleb võtta täiendavaid heastamismeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine MSY saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võivad kõnealused heastamismeetmed hõlmata asjaomase kalavaru sihtpüügi peatamist ning püügivõimaluste piisavat vähendamist selliste kalavarude või muude kalavarude puhul.

| (17) | Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varu lubatud kogupüük tuleks kehtestada kooskõlas normidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1627 (5). |
| --- | --- |

(17)

Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varu lubatud kogupüük tuleks kehtestada kooskõlas normidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1627 (5).

| (18) | 17. detsembril 2018 avaldas ICES teadusliku nõuande stauriidivaru (Trachurus spp.) piirkondadevahelise paindlikkuse kohta ICESi 8.c ja 9.a rajoonide vahel. ICES soovitas, et nende kahe kalavaru piirkondadevaheline paindlikkus ei tohiks ületada kalastussuremusele Fp.05 vastava saagi ja kehtestatud lubatud kogupüügi vahet. Samuti ei tohiks lubatud kogupüüki üle kanda kalavarule, mille kudekarja biomass on väiksem kui Blim. Kõnealuse teadusliku nõuande kohaselt tuleks 2021. aastaks ICESi 9. alapiirkonna ja 8.c rajooni stauriidivaru piirkondadevaheline paindlikkus (eritingimus) kehtestada 10 % tasemel. |
| --- | --- |

(18)

17. detsembril 2018 avaldas ICES teadusliku nõuande stauriidivaru (Trachurus spp.) piirkondadevahelise paindlikkuse kohta ICESi 8.c ja 9.a rajoonide vahel. ICES soovitas, et nende kahe kalavaru piirkondadevaheline paindlikkus ei tohiks ületada kalastussuremusele Fp.05 vastava saagi ja kehtestatud lubatud kogupüügi vahet. Samuti ei tohiks lubatud kogupüüki üle kanda kalavarule, mille kudekarja biomass on väiksem kui Blim. Kõnealuse teadusliku nõuande kohaselt tuleks 2021. aastaks ICESi 9. alapiirkonna ja 8.c rajooni stauriidivaru piirkondadevaheline paindlikkus (eritingimus) kehtestada 10 % tasemel.

| (19) | Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavaid või usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi tasemete kehtestamisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ja segapüügiga seotud aspektide kohta. |
| --- | --- |

(19)

Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavaid või usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi tasemete kehtestamisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ja segapüügiga seotud aspektide kohta.

| (20) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (6) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. 2014. aastal kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise paindliku ülekandmise täiendav mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks otsustada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata. |
| --- | --- |

(20)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (6) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. 2014. aastal kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise paindliku ülekandmise täiendav mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks otsustada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

| (21) | Lisaks, võttes arvesse, et varude COD/03AS, COD/5BE6A, WHG/56-14, WHG/07A ja PLE/7HJK biomass on väiksem kui Blim ning et 2021. aastal on lubatud ainult kaaspüük ja teaduslik püük, on Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Madalmaad ja Rootsi võtnud kohustuse, et ei kohalda nende varude 2020. aastast 2021. aastasse ülekandmise suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõiget 9, nii et 2021. aasta püük ei ületaks nendele varudele kehtestatud lubatud kogupüüki. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks, võttes arvesse, et varude COD/03AS, COD/5BE6A, WHG/56-14, WHG/07A ja PLE/7HJK biomass on väiksem kui Blim ning et 2021. aastal on lubatud ainult kaaspüük ja teaduslik püük, on Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Madalmaad ja Rootsi võtnud kohustuse, et ei kohalda nende varude 2020. aastast 2021. aastasse ülekandmise suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõiget 9, nii et 2021. aasta püük ei ületaks nendele varudele kehtestatud lubatud kogupüüki.

| (22) | Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda sellele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus määrata kindlaks selle lubatud kogupüügi tase. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi taseme kindlaksmääramisel järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme. |
| --- | --- |

(22)

Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda sellele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus määrata kindlaks selle lubatud kogupüügi tase. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi taseme kindlaksmääramisel järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme.

| (23) | On vaja kehtestada 2021. aasta püügikoormuse ülemmäärad kooskõlas määruse (EL) 2016/1627 artiklitega 5, 6, 7 ja 9 ning I lisaga. |
| --- | --- |

(23)

On vaja kehtestada 2021. aasta püügikoormuse ülemmäärad kooskõlas määruse (EL) 2016/1627 artiklitega 5, 6, 7 ja 9 ning I lisaga.

| (24) | Kalapüügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks on asjakohane lubada sama bioloogilise varu puhul paindlikkust teatavate lubatud kogupüügi piirkondade vahel. |
| --- | --- |

(24)

Kalapüügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks on asjakohane lubada sama bioloogilise varu puhul paindlikkust teatavate lubatud kogupüügi piirkondade vahel.

| (25) | Teatavate liikide, näiteks mõne hailiigi kaitsmist võib tõsiselt ohustada isegi piiratud püük. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. |
| --- | --- |

(25)

Teatavate liikide, näiteks mõne hailiigi kaitsmist võib tõsiselt ohustada isegi piiratud püük. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada.

| (26) | Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni osaliste 12. konverentsil, mis toimus 23.–28. oktoobrini 2017 Manilas, lisati mitu liiki konventsiooni I ja II lisas nimetatud kaitstud liikide loetellu. Seepärast on asjakohane ette näha kõnealuste liikide kaitse seoses kõigis vetes kalastavate liidu kalalaevadega ja liidu vetes kalastavate liitu mittekuuluvate riikide kalalaevadega. |
| --- | --- |

(26)

Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni osaliste 12. konverentsil, mis toimus 23.–28. oktoobrini 2017 Manilas, lisati mitu liiki konventsiooni I ja II lisas nimetatud kaitstud liikide loetellu. Seepärast on asjakohane ette näha kõnealuste liikide kaitse seoses kõigis vetes kalastavate liidu kalalaevadega ja liidu vetes kalastavate liitu mittekuuluvate riikide kalalaevadega.

| (27) | Käesolevas määruses sätestatud ning liidu kalalaevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (7) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta komisjonile andmete saatmisel. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas määruses sätestatud ning liidu kalalaevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (7) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta komisjonile andmete saatmisel.

| (28) | ICESi nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICESi 2.a ja 3.a rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes tobiapüügi ja seotud kaaspüügi reguleerimise erisüsteem. Kuna ICESi teaduslik nõuanne peaks avaldatama alles 2021. aasta veebruaris, on asjakohane kehtestada kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük ja kvoodid ajutiselt nulltasemel kuni nõuande avaldamiseni. |
| --- | --- |

(28)

ICESi nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICESi 2.a ja 3.a rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes tobiapüügi ja seotud kaaspüügi reguleerimise erisüsteem. Kuna ICESi teaduslik nõuanne peaks avaldatama alles 2021. aasta veebruaris, on asjakohane kehtestada kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük ja kvoodid ajutiselt nulltasemel kuni nõuande avaldamiseni.

| (29) | Süvalesta lubatud kogupüük ICESi 1. ja 2. alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ei piira liidu seisukohta, mis käsitleb liidu asjakohast osa kõnealuses püügis. |
| --- | --- |

(29)

Süvalesta lubatud kogupüük ICESi 1. ja 2. alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ei piira liidu seisukohta, mis käsitleb liidu asjakohast osa kõnealuses püügis.

| (30) | Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC) võttis aastakoosolekul 2020.aastal vastu Irmingeri mere ja sellega piirnevate vete kahe meriahvenavaru kaitse meetme, millega keelatakse nende varude sihtpüük. Lisaks keelati sellega kalapüük piirkonnas, kuhu meriahven koguneb, et vähendada kaaspüüki. Kõnealust NEAFCi meedet, mis põhineb nullpüüki soovitaval ICESi nõuandel, tuleks rakendada liidu õiguses. NEAFC ei suutnud vastu võtta soovitust seoses meriahvenaga ICESi 1. ja 2. alapiirkonnas. Kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük tuleks kehtestada kooskõlas NEAFCis väljendatud liidu seisukohaga. |
| --- | --- |

(30)

Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC) võttis aastakoosolekul 2020.aastal vastu Irmingeri mere ja sellega piirnevate vete kahe meriahvenavaru kaitse meetme, millega keelatakse nende varude sihtpüük. Lisaks keelati sellega kalapüük piirkonnas, kuhu meriahven koguneb, et vähendada kaaspüüki. Kõnealust NEAFCi meedet, mis põhineb nullpüüki soovitaval ICESi nõuandel, tuleks rakendada liidu õiguses. NEAFC ei suutnud vastu võtta soovitust seoses meriahvenaga ICESi 1. ja 2. alapiirkonnas. Kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük tuleks kehtestada kooskõlas NEAFCis väljendatud liidu seisukohaga.

| (31) | COVID-19 pandeemia tõttu asendati Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) aastakoosolek 2020. aastal kirjavahetuse teel toimuva otsustusprotsessiga, mis algas 2020. aasta oktoobris ja peaks lõppema 2021. aasta jaanuari alguses. Üks selle otsustusprotsessi peamisi eesmärke oli võimaldada kehtivate 2020. aastal lõppevate meetmete pikendamist, tehes vajaduse korral väiksemaid tehnilisi kohandusi. |
| --- | --- |

(31)

COVID-19 pandeemia tõttu asendati Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) aastakoosolek 2020. aastal kirjavahetuse teel toimuva otsustusprotsessiga, mis algas 2020. aasta oktoobris ja peaks lõppema 2021. aasta jaanuari alguses. Üks selle otsustusprotsessi peamisi eesmärke oli võimaldada kehtivate 2020. aastal lõppevate meetmete pikendamist, tehes vajaduse korral väiksemaid tehnilisi kohandusi.

| (32) | Hariliku tuuni majandamiskava käsitlevas ICCATi soovituses [19-04] kehtestatakse lubatud kogupüük üksnes 2019. ja 2020. aastaks. Seepärast tuleb ICCATil vastu võtta veel otsus 2021. aasta lubatud kogupüügi kohta. 2020. aasta otsustusprotsessi arvesse võttes on tehtud ettepanek järgida teaduslikku nõuannet, milles soovitatakse säilitada lubatud kogupüük 36 000 tonni. Kuigi tundub, et lubatud kogupüügi taseme suhtes ollakse üksmeelel, on oht, et ICCAT ei võta seda ametlikult vastu enne käesoleva määruse vastuvõtmist. Seetõttu tuleks lubatud kogupüük kehtestada sellel tasemel, kuid see tuleks võimalikult kiiresti läbi vaadata, kui ICCAT võtab vastu teistsuguse lubatud kogupüügi. |
| --- | --- |

(32)

Hariliku tuuni majandamiskava käsitlevas ICCATi soovituses [19-04] kehtestatakse lubatud kogupüük üksnes 2019. ja 2020. aastaks. Seepärast tuleb ICCATil vastu võtta veel otsus 2021. aasta lubatud kogupüügi kohta. 2020. aasta otsustusprotsessi arvesse võttes on tehtud ettepanek järgida teaduslikku nõuannet, milles soovitatakse säilitada lubatud kogupüük 36 000 tonni. Kuigi tundub, et lubatud kogupüügi taseme suhtes ollakse üksmeelel, on oht, et ICCAT ei võta seda ametlikult vastu enne käesoleva määruse vastuvõtmist. Seetõttu tuleks lubatud kogupüük kehtestada sellel tasemel, kuid see tuleks võimalikult kiiresti läbi vaadata, kui ICCAT võtab vastu teistsuguse lubatud kogupüügi.

| (33) | 2020. aasta ICCATi otsustusprotsessi käigus esitas liit laiaulatusliku kava, mis sisaldab lubatud kogupüüki, et viivitamata lõpetada lühiuim-makohai ülepüük Põhja-Atlandil, ning rida meetmeid suremuse edasiseks vähendamiseks. Kuna ICCATis konsensus puudub ja asjaomase kalavaru olukord on väga halb ning liit püüab kaks kolmandikku sellest püügitasemest, peaks liit kehtestama kõnealuse liigi puhul ühepoolse püügi piirnormi. Nimetatud püügi piirnorm vastaks liidu osale teaduskomitee poolt ICCATi tasandil nõutud piirnormist. |
| --- | --- |

(33)

2020. aasta ICCATi otsustusprotsessi käigus esitas liit laiaulatusliku kava, mis sisaldab lubatud kogupüüki, et viivitamata lõpetada lühiuim-makohai ülepüük Põhja-Atlandil, ning rida meetmeid suremuse edasiseks vähendamiseks. Kuna ICCATis konsensus puudub ja asjaomase kalavaru olukord on väga halb ning liit püüab kaks kolmandikku sellest püügitasemest, peaks liit kehtestama kõnealuse liigi puhul ühepoolse püügi piirnormi. Nimetatud püügi piirnorm vastaks liidu osale teaduskomitee poolt ICCATi tasandil nõutud piirnormist.

| (34) | ICCATi soovituses [17-04] Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni püügikontrolli eeskirja kohta kehtestatakse lubatud kogupüük üksnes ajavahemikuks 2018–2020. Seepärast tuleb ICCATil vastu võtta veel otsus 2021. aasta kohta. 2020. aasta otsustusprotsessi arvesse võttes on tehtud ettepanek järgida teaduslikku nõuannet, milles soovitatakse kehtestada praegusel ajutisel püügikontrolli eeskirjal põhinev uus lubatud kogupüük, ning rakendada püügi ja muude piirnormide proportsionaalset suurendamist ainult üheks aastaks. Kuigi tundub, et lubatud kogupüügi taseme suhtes ollakse üksmeelel, on oht, et ICCAT ei võta seda ametlikult vastu enne käesoleva määruse vastuvõtmist. Seetõttu tuleks lubatud kogupüük kehtestada sellel tasemel, kuid see tuleks võimalikult kiiresti läbi vaadata, kui ICCAT võtab vastu teistsuguse lubatud kogupüügi. |
| --- | --- |

(34)

ICCATi soovituses [17-04] Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni püügikontrolli eeskirja kohta kehtestatakse lubatud kogupüük üksnes ajavahemikuks 2018–2020. Seepärast tuleb ICCATil vastu võtta veel otsus 2021. aasta kohta. 2020. aasta otsustusprotsessi arvesse võttes on tehtud ettepanek järgida teaduslikku nõuannet, milles soovitatakse kehtestada praegusel ajutisel püügikontrolli eeskirjal põhinev uus lubatud kogupüük, ning rakendada püügi ja muude piirnormide proportsionaalset suurendamist ainult üheks aastaks. Kuigi tundub, et lubatud kogupüügi taseme suhtes ollakse üksmeelel, on oht, et ICCAT ei võta seda ametlikult vastu enne käesoleva määruse vastuvõtmist. Seetõttu tuleks lubatud kogupüük kehtestada sellel tasemel, kuid see tuleks võimalikult kiiresti läbi vaadata, kui ICCAT võtab vastu teistsuguse lubatud kogupüügi.

| (35) | 2020. aasta otsustusprotsessi arvesse võttes ei ole ICCAT suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, sinise marliini ja valge piikkoonu lubatud kogupüüki veel ametlikult vastu võtnud. Kuigi tundub, et TACi taseme suhtes ollakse üksmeelel, on oht, et ICCAT ei võta seda ametlikult vastu enne käesoleva määruse vastuvõtmist. Seetõttu tuleks lubatud kogupüük kehtestada sellel tasemel, kuid see tuleks võimalikult kiiresti läbi vaadata, kui ICCAT võtab vastu teistsuguse lubatud kogupüügi. |
| --- | --- |

(35)

2020. aasta otsustusprotsessi arvesse võttes ei ole ICCAT suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, sinise marliini ja valge piikkoonu lubatud kogupüüki veel ametlikult vastu võtnud. Kuigi tundub, et TACi taseme suhtes ollakse üksmeelel, on oht, et ICCAT ei võta seda ametlikult vastu enne käesoleva määruse vastuvõtmist. Seetõttu tuleks lubatud kogupüük kehtestada sellel tasemel, kuid see tuleks võimalikult kiiresti läbi vaadata, kui ICCAT võtab vastu teistsuguse lubatud kogupüügi.

| (36) | Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid oma aastakoosolekul 2020. aastal vastu siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid ajavahemikuks 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021. Kvootide täituvust 2020. aastal tuleks 2021. aastaks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(36)

Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid oma aastakoosolekul 2020. aastal vastu siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid ajavahemikuks 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021. Kvootide täituvust 2020. aastal tuleks 2021. aastaks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse võtta.

| (37) | India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) säilitas oma aastakoosolekul 2020. aastal varasemalt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmed. Neid meetmeid tuleks liidu õiguses jätkuvalt rakendada. |
| --- | --- |

(37)

India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) säilitas oma aastakoosolekul 2020. aastal varasemalt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmed. Neid meetmeid tuleks liidu õiguses jätkuvalt rakendada.

| (38) | Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) aastakoosolek peetakse 21. jaanuarist kuni 1. veebruarini 2021. Praegused meetmed peaksid jääma SPRFMO konventsiooni alal ajutiselt kehtima kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni. |
| --- | --- |

(38)

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) aastakoosolek peetakse 21. jaanuarist kuni 1. veebruarini 2021. Praegused meetmed peaksid jääma SPRFMO konventsiooni alal ajutiselt kehtima kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni.

| (39) | Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) ei jõudnud oma aastakoosolekul 2020. aastal kokkuleppele pikendada kõige viimast troopikatuunide meedet, mis lõppes 31. detsembril 2020. Selle tulemusena ei reguleerita troopikatuuni püüki Vaikse ookeani idaosas alates 1. jaanuarist 2021. Võttes arvesse ühise kalanduspoliitika ettevaatusprintsiipi on asjakohane, et liit jätkab troopikatuuni käsitlevate sätete kohaldamist vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2020/123 (8) kuni IATTC on uue troopikatuuni käsitleva meetme suhtes kokku leppinud. |
| --- | --- |

(39)

Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) ei jõudnud oma aastakoosolekul 2020. aastal kokkuleppele pikendada kõige viimast troopikatuunide meedet, mis lõppes 31. detsembril 2020. Selle tulemusena ei reguleerita troopikatuuni püüki Vaikse ookeani idaosas alates 1. jaanuarist 2021. Võttes arvesse ühise kalanduspoliitika ettevaatusprintsiipi on asjakohane, et liit jätkab troopikatuuni käsitlevate sätete kohaldamist vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2020/123 (8) kuni IATTC on uue troopikatuuni käsitleva meetme suhtes kokku leppinud.

| (40) | Ringhoovuse tuuni kaitse komisjon (CCSBT) kinnitas oma aastakoosolekul 2020. aastal ringhoovuse tuuni lubatud kogupüügi 2021. aastaks 2016. aastal peetud aastakoosolekul vastu võetud tasemel. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(40)

Ringhoovuse tuuni kaitse komisjon (CCSBT) kinnitas oma aastakoosolekul 2020. aastal ringhoovuse tuuni lubatud kogupüügi 2021. aastaks 2016. aastal peetud aastakoosolekul vastu võetud tasemel. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (41) | Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) otsustas oma aastakoosolekul 2020. aastal peamiste oma pädevusvaldkonda kuuluvate liikide osas, et 2021. aastal kohaldatakse 2020. aasta lubatud kogupüüki kuni järgmise, st 2021. aastal peetava aastakoosolekuni. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(41)

Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) otsustas oma aastakoosolekul 2020. aastal peamiste oma pädevusvaldkonda kuuluvate liikide osas, et 2021. aastal kohaldatakse 2020. aasta lubatud kogupüüki kuni järgmise, st 2021. aastal peetava aastakoosolekuni. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (42) | Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) pikendas 2020. aastal peetud aastakoosolekul troopikatuuni kaitse- ja majandamismeetmeid. Selles täpsustati ka suursilm-tuuni püüdvatele liidu õngejadalaevadele kohaldatavaid püügi piirnorme. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(42)

Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) pikendas 2020. aastal peetud aastakoosolekul troopikatuuni kaitse- ja majandamismeetmeid. Selles täpsustati ka suursilm-tuuni püüdvatele liidu õngejadalaevadele kohaldatavaid püügi piirnorme. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (43) | Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis 2020. aastal peetud 42. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2021. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooni ala 1.–4. alapiirkonnas. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(43)

Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis 2020. aastal peetud 42. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2021. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooni ala 1.–4. alapiirkonnas. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (44) | India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA) osalisriikide 2020. aastal peetud 7. koosolekul säilitati kokkuleppe kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude 2019. aastal vastuvõetud lubatud kogupüügid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(44)

India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA) osalisriikide 2020. aastal peetud 7. koosolekul säilitati kokkuleppe kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude 2019. aastal vastuvõetud lubatud kogupüügid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

| (45) | Seoses lumekrabi püügivõimalustega Svalbardi ümbruses tagab 9. veebruari 1920. aasta Teravmägede (Svalbardi) kokkulepe („1920. aasta Pariisi leping“) kõigile selle lepingu osalistele võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu ressurssidele, sealhulgas seoses püügitegevusega. Liidu seisukoht nimetatud juurdepääsu kohta seoses lumekrabi püügivõimalustega Svalbardi ümbritseval mandrilaval on esitatud kahes verbaalnoodis Norrale, vastavalt 25. oktoobril 2016 ja 24. veebruaril 2017. Et tagada lumekrabi varude kasutamine Svalbardi ümbruses viisil, mis on kooskõlas nimetatud lepingu piires selles piirkonnas suveräänseid õigusi ja jurisdiktsiooni omava Norra kehtestatud mittediskrimineerivate majandamisnormidega, on asjakohane määrata kindlaks selliste laevade arv, kellel on selline püük lubatud. Nimetatud püügivõimaluste eraldamine liikmesriikidele on piiratud 2021. aastaga. Tuletatakse meelde, et liidu esmavastutus kohaldatava õiguse järgimise tagamise eest lasub lipuliikmesriikidel. |
| --- | --- |

(45)

Seoses lumekrabi püügivõimalustega Svalbardi ümbruses tagab 9. veebruari 1920. aasta Teravmägede (Svalbardi) kokkulepe („1920. aasta Pariisi leping“) kõigile selle lepingu osalistele võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu ressurssidele, sealhulgas seoses püügitegevusega. Liidu seisukoht nimetatud juurdepääsu kohta seoses lumekrabi püügivõimalustega Svalbardi ümbritseval mandrilaval on esitatud kahes verbaalnoodis Norrale, vastavalt 25. oktoobril 2016 ja 24. veebruaril 2017. Et tagada lumekrabi varude kasutamine Svalbardi ümbruses viisil, mis on kooskõlas nimetatud lepingu piires selles piirkonnas suveräänseid õigusi ja jurisdiktsiooni omava Norra kehtestatud mittediskrimineerivate majandamisnormidega, on asjakohane määrata kindlaks selliste laevade arv, kellel on selline püük lubatud. Nimetatud püügivõimaluste eraldamine liikmesriikidele on piiratud 2021. aastaga. Tuletatakse meelde, et liidu esmavastutus kohaldatava õiguse järgimise tagamise eest lasub lipuliikmesriikidel.

| (46) | Vastavalt liidu tehtud avaldusele, mis käsitleb liidu vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis (EEZ), (9) on vaja määrata kindlaks Venezuela Bolívari Vabariigile liidu vetes riffahvena püügi võimalused. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt liidu tehtud avaldusele, mis käsitleb liidu vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis (EEZ), (9) on vaja määrata kindlaks Venezuela Bolívari Vabariigile liidu vetes riffahvena püügi võimalused.

| (47) | Arvestades, et teatavaid sätteid tuleb kohaldada järjepidevalt, ning selleks, et vältida õiguskindlusetust ajavahemikul 2021. aasta lõpust kuni 2022. aastaks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist käsitleva määruse jõustumise kuupäevani, tuleks püügi keelamist ja püügikeeluaegasid käsitlevaid käesoleva määruse sätteid kohaldada jätkuvalt 2022. aasta alguses kuni selle määruse jõustumiseni, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2022. aastaks. |
| --- | --- |

(47)

Arvestades, et teatavaid sätteid tuleb kohaldada järjepidevalt, ning selleks, et vältida õiguskindlusetust ajavahemikul 2021. aasta lõpust kuni 2022. aastaks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist käsitleva määruse jõustumise kuupäevani, tuleks püügi keelamist ja püügikeeluaegasid käsitlevaid käesoleva määruse sätteid kohaldada jätkuvalt 2022. aasta alguses kuni selle määruse jõustumiseni, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2022. aastaks.

| (48) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses konkreetsele liikmesriigile loa andmisega eraldatud püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi alusel. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(48)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses konkreetsele liikmesriigile loa andmisega eraldatud püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi alusel. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10).

| (49) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses täiendavate merepäevade andmisega püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning seoses tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, ning seoses selliste tabelivormide kehtestamisega, mis on vajalikud liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(49)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses täiendavate merepäevade andmisega püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning seoses tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, ning seoses selliste tabelivormide kehtestamisega, mis on vajalikud liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (50) | Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2021, ning teatavad konkreetseid piirkondi käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2021, ning teatavad konkreetseid piirkondi käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist.

| (51) | Teatavad rahvusvahelised meetmed, millega luuakse liidu kalapüügivõimalused või piiratakse neid, võetakse asjakohastes piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastu aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja, et sätteid, millega neid meetmeid rakendatakse liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi konventsiooni alal kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alal kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2020, on asjakohane kohaldada käesoleva määruse asjakohaseid sätteid alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alal kala ilma loata püüda. |
| --- | --- |

(51)

Teatavad rahvusvahelised meetmed, millega luuakse liidu kalapüügivõimalused või piiratakse neid, võetakse asjakohastes piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastu aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja, et sätteid, millega neid meetmeid rakendatakse liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi konventsiooni alal kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alal kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2020, on asjakohane kohaldada käesoleva määruse asjakohaseid sätteid alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alal kala ilma loata püüda.

| (52) | Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu muutub suur hulk kalavarusid ühisteks kalavarudeks. Komisjon peab kahepoolseid konsultatsioone Ühendkuningriigiga, kahepoolseid konsultatsioone Norraga ning kolmepoolseid konsultatsioone Ühendkuningriigi ja Norraga, tuginedes liidu seisukoha eelnõule, mille nõukogu peab kinnitama. Kuna nimetatud konsultatsioonid ei ole veel lõppenud, peaks nõukogu, austades täielikult Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), rannikuriikide õigusi ja kohustusi ning nende suveräänsust ja jurisdiktsiooni, määrama kindlaks ajutised lubatud kogupüügid, mida võib püüda liidu ja rahvusvahelistes vetes ning nende kolmandate riikide vetes, kes on andnud liidu laevadele juurdepääsu oma vetele. |
| --- | --- |

(52)

Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu muutub suur hulk kalavarusid ühisteks kalavarudeks. Komisjon peab kahepoolseid konsultatsioone Ühendkuningriigiga, kahepoolseid konsultatsioone Norraga ning kolmepoolseid konsultatsioone Ühendkuningriigi ja Norraga, tuginedes liidu seisukoha eelnõule, mille nõukogu peab kinnitama. Kuna nimetatud konsultatsioonid ei ole veel lõppenud, peaks nõukogu, austades täielikult Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), rannikuriikide õigusi ja kohustusi ning nende suveräänsust ja jurisdiktsiooni, määrama kindlaks ajutised lubatud kogupüügid, mida võib püüda liidu ja rahvusvahelistes vetes ning nende kolmandate riikide vetes, kes on andnud liidu laevadele juurdepääsu oma vetele.

| (53) | Esialgsete lubatud kogupüükide eesmärk peaks olema tagada liidu säästva püügitegevuse jätkumine kuni nimetatud konsultatsioonide lõpuleviimiseni kooskõlas liidu õigusraamistiku ja rahvusvaheliste kohustustega või, kui neid ei ole võimalik edukalt lõpule viia, siis enne, kui nõukogu kehtestab 2021. aastal ühepoolsed liidu lubatud kogupüügid. Need ajutised kalapüügivõimalused ei tohiks mingil juhul takistada lõplike kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige kooskõlas ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (11), mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanauarist 2021 (12), konsultatsioonide tulemustega, liidu õigusraamistikuga ning teadusliku nõuandega. Üldreeglina peaksid need moodustama 25 % liidu osast 2020. aasta kalapüügivõimaluste puhul. Liidu osa neist kalapüügivõimalustest arvutati vastavalt suhtelise stabiilsuse põhimõttele ja Haagi sooduskohtlemise süsteemile. See reegel ei piira lähenemisviisi, mida võidakse kasutada tulevaste rahvusvaheliste lepingute puhul. Väga piiratud arvul juhtudel tuleks kasutada erinevat protsendimäära, kui kalavarusid püütakse valdavalt aasta alguses või kui teaduslikus nõuandes nõutakse kalapüügivõimaluste olulist vähendamist. Liit on ajutiste lubatud kogupüükide kehtestamiseks kasutatava lähenemisviisi suhtes konsulteerinud asjaomaste kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(53)

Esialgsete lubatud kogupüükide eesmärk peaks olema tagada liidu säästva püügitegevuse jätkumine kuni nimetatud konsultatsioonide lõpuleviimiseni kooskõlas liidu õigusraamistiku ja rahvusvaheliste kohustustega või, kui neid ei ole võimalik edukalt lõpule viia, siis enne, kui nõukogu kehtestab 2021. aastal ühepoolsed liidu lubatud kogupüügid. Need ajutised kalapüügivõimalused ei tohiks mingil juhul takistada lõplike kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige kooskõlas ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (11), mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanauarist 2021 (12), konsultatsioonide tulemustega, liidu õigusraamistikuga ning teadusliku nõuandega. Üldreeglina peaksid need moodustama 25 % liidu osast 2020. aasta kalapüügivõimaluste puhul. Liidu osa neist kalapüügivõimalustest arvutati vastavalt suhtelise stabiilsuse põhimõttele ja Haagi sooduskohtlemise süsteemile. See reegel ei piira lähenemisviisi, mida võidakse kasutada tulevaste rahvusvaheliste lepingute puhul. Väga piiratud arvul juhtudel tuleks kasutada erinevat protsendimäära, kui kalavarusid püütakse valdavalt aasta alguses või kui teaduslikus nõuandes nõutakse kalapüügivõimaluste olulist vähendamist. Liit on ajutiste lubatud kogupüükide kehtestamiseks kasutatava lähenemisviisi suhtes konsulteerinud asjaomaste kolmandate riikidega.

| (54) | Teaduslike nõuannete kohaselt on hariliku huntahvena kudekarja biomass Keldi meres, La Manche’is, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi 4.b, 4.c, 7.a ja 7.d–7.h rajoonid) alates 2009. aastast vähenenud ja on praegu väiksem kui MSY Btrigger ja ainult veidi suurem kui Blim. Tänu liidu võetud meetmetele on kalastussuremus vähenenud ja on praegu väiksem kui FMSY väärtus. Juurdekasv on siiski väike, kõikudes alates 2008. aastast ilma selge suundumuseta. Seepärast tuleks ajutiselt jätkata püügi piirnormide kohaldamist kuni peetakse konsultatsioone kolmandate riikidega, tagades samas, et kõnealuse varu kalastussuremuse sihttase ei ületaks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust. Kuna harilik huntahven on selles piirkonnas kolmandate riikidega ühine kalavaru, tuleks selle kalavaru suhtes kehtestada ajutised meetmed 2021. aasta esimeseks kvartaliks, oodates rahvusvaheliste läbirääkimiste ja konsultatsioonide tulemusi. |
| --- | --- |

(54)

Teaduslike nõuannete kohaselt on hariliku huntahvena kudekarja biomass Keldi meres, La Manche’is, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi 4.b, 4.c, 7.a ja 7.d–7.h rajoonid) alates 2009. aastast vähenenud ja on praegu väiksem kui MSY Btrigger ja ainult veidi suurem kui Blim. Tänu liidu võetud meetmetele on kalastussuremus vähenenud ja on praegu väiksem kui FMSY väärtus. Juurdekasv on siiski väike, kõikudes alates 2008. aastast ilma selge suundumuseta. Seepärast tuleks ajutiselt jätkata püügi piirnormide kohaldamist kuni peetakse konsultatsioone kolmandate riikidega, tagades samas, et kõnealuse varu kalastussuremuse sihttase ei ületaks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust. Kuna harilik huntahven on selles piirkonnas kolmandate riikidega ühine kalavaru, tuleks selle kalavaru suhtes kehtestada ajutised meetmed 2021. aasta esimeseks kvartaliks, oodates rahvusvaheliste läbirääkimiste ja konsultatsioonide tulemusi.

| (55) | ICESi 2021. aastat puudutavas nõuandess osutatakse asjaolule, et Keldi mere tursa ja erlangi varud on väiksemad kui Blim. Nende varude jaoks sätestati konkreetsed heastamismeetmed juba vastavalt määrusele (EL) 2020/123. Nende meetmete eesmärk oli aidata kaasa asjaomaste varude taastumisele. Tursaga seotud meetmete eesmärk on parandada selektiivsust, muutes tursa väiksema kaaspüügi tasemega püügivahendite kasutamise kohustuslikuks nendes piirkondades, kus tursapüük on märkimisväärne, vähendades seeläbi kõnealuse varu kalastussuremust segapüügil. Merlangiga seotud meetmed seisnevad püügivahendite omaduste tehnilises muutmises eesmärgiga vähendada merlangi kaaspüüki. Vastavalt läänepiirkonna vete mitmeaastase kava artiklile 8, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et kõnealuse kava artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass on väiksem kui Blim, tuleb võtta täiendavaid heastamismeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võivad kõnealused heastamismeetmed hõlmata asjaomase kalavaru sihtpüügi peatamist ning püügivõimaluste piisavat vähendamist selliste kalavarude puhul või muude kalavarude puhul, mille püügiga piirkonnas kaasneb tursa või merlangi kaaspüük. |
| --- | --- |

(55)

ICESi 2021. aastat puudutavas nõuandess osutatakse asjaolule, et Keldi mere tursa ja erlangi varud on väiksemad kui Blim. Nende varude jaoks sätestati konkreetsed heastamismeetmed juba vastavalt määrusele (EL) 2020/123. Nende meetmete eesmärk oli aidata kaasa asjaomaste varude taastumisele. Tursaga seotud meetmete eesmärk on parandada selektiivsust, muutes tursa väiksema kaaspüügi tasemega püügivahendite kasutamise kohustuslikuks nendes piirkondades, kus tursapüük on märkimisväärne, vähendades seeläbi kõnealuse varu kalastussuremust segapüügil. Merlangiga seotud meetmed seisnevad püügivahendite omaduste tehnilises muutmises eesmärgiga vähendada merlangi kaaspüüki. Vastavalt läänepiirkonna vete mitmeaastase kava artiklile 8, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et kõnealuse kava artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass on väiksem kui Blim, tuleb võtta täiendavaid heastamismeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võivad kõnealused heastamismeetmed hõlmata asjaomase kalavaru sihtpüügi peatamist ning püügivõimaluste piisavat vähendamist selliste kalavarude puhul või muude kalavarude puhul, mille püügiga piirkonnas kaasneb tursa või merlangi kaaspüük.

| (56) | Tursklaste kaaspüügi vähendamise meetmed on funktsionaalselt seotud nende liikide lubatud kogupüügiga, mida püütakse koos tursklastega segapüügil (nt kilttursk, kenakammeljad, euroopa merikurat ja norra salehomaar), kuna ilma nende meetmete kehtestamiseta tuleks sihtliikide lubatud kogupüügi taset vähendada tagamaks, et tursklaste varud saavad taastuda. Seetõttu tehakse ettepanek võtta nimetatud meetmed vastu ka 2021. aasta jaoks, võttes arvesse nende meetmete edasist hindamist ja loodepiirkonna vetega seotud liikmesriikide tehtud tööd. |
| --- | --- |

(56)

Tursklaste kaaspüügi vähendamise meetmed on funktsionaalselt seotud nende liikide lubatud kogupüügiga, mida püütakse koos tursklastega segapüügil (nt kilttursk, kenakammeljad, euroopa merikurat ja norra salehomaar), kuna ilma nende meetmete kehtestamiseta tuleks sihtliikide lubatud kogupüügi taset vähendada tagamaks, et tursklaste varud saavad taastuda. Seetõttu tehakse ettepanek võtta nimetatud meetmed vastu ka 2021. aasta jaoks, võttes arvesse nende meetmete edasist hindamist ja loodepiirkonna vetega seotud liikmesriikide tehtud tööd.

| (57) | Kooskõlas ühise kalanduspoliitika piirkonnapõhiseks muutmise protsessiga on loodepiirkonna vetega seotud liikmesriigid esitanud ühise soovituse, mis käsitleb suuremat hulka erimeetmeid tursa ja merlangi kaaspüügi vähendamiseks Keldi meres ja sellega piirnevates vetes, lähtuvalt 2020. aastal kehtinud heastamismeetmest. Nimetatud ühine soovitus hõlmab ka täiendavaid selektiivsusega seotud meetmeid, mille eesmärk on vähendada tursklaste kaaspüüki Iiri meres ja Šotimaast läänes asuvates vetes ja mis põhinevad sarnastel meetmetel, mis kehtisid 2020. aastal |
| --- | --- |

(57)

Kooskõlas ühise kalanduspoliitika piirkonnapõhiseks muutmise protsessiga on loodepiirkonna vetega seotud liikmesriigid esitanud ühise soovituse, mis käsitleb suuremat hulka erimeetmeid tursa ja merlangi kaaspüügi vähendamiseks Keldi meres ja sellega piirnevates vetes, lähtuvalt 2020. aastal kehtinud heastamismeetmest. Nimetatud ühine soovitus hõlmab ka täiendavaid selektiivsusega seotud meetmeid, mille eesmärk on vähendada tursklaste kaaspüüki Iiri meres ja Šotimaast läänes asuvates vetes ja mis põhinevad sarnastel meetmetel, mis kehtisid 2020. aastal

| (58) | STECF leiab, et kavandatavad meetmed on üldjoontes selektiivsemad või vähemalt sama selektiivsed, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/1241 (13) sätestatud tehnilised meetmed ning komisjon kaalub praegu nende meetmete lisamist loodepiirkonna vetes otsest majandamishuvi omavate liikmesriikide esitatud ühisel soovitusel põhinevasse delegeeritud õigusakti. |
| --- | --- |

(58)

STECF leiab, et kavandatavad meetmed on üldjoontes selektiivsemad või vähemalt sama selektiivsed, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/1241 (13) sätestatud tehnilised meetmed ning komisjon kaalub praegu nende meetmete lisamist loodepiirkonna vetes otsest majandamishuvi omavate liikmesriikide esitatud ühisel soovitusel põhinevasse delegeeritud õigusakti.

| (59) | Kuna need meetmed on terviklikumad ja neid kohaldatakse stabiilsemalt, tuleks funktsionaalselt seotud tehnilisi meetmeid kohaldada üksnes juhul, kui puudub delegeeritud õigusakt, mis on võetud vastu määruse (EL) 2019/2041 artikli 15 lõike 2 kohaselt ja millega muudetakse nimetatud määruse VI lisa, kehtestades vastavad tehnilised meetmed seoses loodepiirkonna vetega. |
| --- | --- |

(59)

Kuna need meetmed on terviklikumad ja neid kohaldatakse stabiilsemalt, tuleks funktsionaalselt seotud tehnilisi meetmeid kohaldada üksnes juhul, kui puudub delegeeritud õigusakt, mis on võetud vastu määruse (EL) 2019/2041 artikli 15 lõike 2 kohaselt ja millega muudetakse nimetatud määruse VI lisa, kehtestades vastavad tehnilised meetmed seoses loodepiirkonna vetega.

| (60) | Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu õigusega, |
| --- | --- |

(60)

Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu õigusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused liidu vetes ning liidu kalalaevadele teatavates vetes väljaspool liitu.

2.   Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

| a) | 2021. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2022. aasta püügi piirnormid; |
| --- | --- |

a)

2021. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2022. aasta püügi piirnormid;

| b) | 2021. aasta püügikoormuse piirangud, välja arvatud II lisas esitatud püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022; |
| --- | --- |

b)

2021. aasta püügikoormuse piirangud, välja arvatud II lisas esitatud püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022;

| c) | teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021. |
| --- | --- |

c)

teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

| a) | liidu kalalaevad; |
| --- | --- |

a)

liidu kalalaevad;

| b) | liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad. |
| --- | --- |

b)

liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on käesoleva määruse asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud, ja |
| --- | --- |

a)

harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on käesoleva määruse asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud, ja

| b) | kaldalt toimuva tööndusliku püügi suhtes. |
| --- | --- |

b)

kaldalt toimuva tööndusliku püügi suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kolmanda riigi laev“ – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev; |
| --- | --- |

a)

„kolmanda riigi laev“ – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

| b) | „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

„harrastuskalapüük“ – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

| c) | „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

c)

„rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

| d) | „lubatud kogupüük“ (TAC) –






  i) | igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest; |
| --- | --- | --- |

d)

„lubatud kogupüük“ (TAC) –

i)

igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest;

| ii) | igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul; |
| --- | --- |

ii)

igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

| e) | „kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

e)

„kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

| f) | „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta; |
| --- | --- |

f)

„analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

| g) | „võrgusilma suurus“ – kalavõrgu silmasuurus, mis on määratletud määruse (EL) 2019/1241 artikli 6 punktis 34; |
| --- | --- |

g)

„võrgusilma suurus“ – kalavõrgu silmasuurus, mis on määratletud määruse (EL) 2019/1241 artikli 6 punktis 34;

| h) | „liidu kalalaevade register“ – register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3; |
| --- | --- |

h)

„liidu kalalaevade register“ – register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3;

| i) | „püügipäevik“ – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik; |
| --- | --- |

i)

„püügipäevik“ – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik;

| j) | „mõõtevahenditega varustatud poi“ – poi, mis on selgelt tähistatud kordumatu viitenumbriga, mis võimaldab tuvastada selle omaniku, ja on varustatud satelliitseiresüsteemiga selle asukoha jälgimiseks; |
| --- | --- |

j)

„mõõtevahenditega varustatud poi“ – poi, mis on selgelt tähistatud kordumatu viitenumbriga, mis võimaldab tuvastada selle omaniku, ja on varustatud satelliitseiresüsteemiga selle asukoha jälgimiseks;

| k) | „toimiv poi“ – mis tahes eelnevalt aktiveeritud, sisselülitatud ja merel triivival peibutuspüügivahendil või triivival alusel kasutatav mõõtevahenditega varustatud poi, mis edastab asukohti ja mis tahes muud kättesaadavat teavet, näiteks kajaloodi prognoose. |
| --- | --- |

k)

„toimiv poi“ – mis tahes eelnevalt aktiveeritud, sisselülitatud ja merel triivival peibutuspüügivahendil või triivival alusel kasutatav mõõtevahenditega varustatud poi, mis edastab asukohti ja mis tahes muud kättesaadavat teavet, näiteks kajaloodi prognoose.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

| a) | „ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (14) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad; |
| --- | --- |

a)

„ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (14) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

14

| b) | „Skagerrak“ – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

b)

„Skagerrak“ – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

| c) | „Kattegat“ – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

c)

„Kattegat“ – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

| d) | „ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 53°30' N 15°00' W, |
| --- | --- | --- |

d)

„ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

53°30' N 15°00' W,

| — | 53°30' N 11°00' W, |
| --- | --- |

—

53°30' N 11°00' W,

| — | 51°30' N 11°00' W, |
| --- | --- |

—

51°30' N 11°00' W,

| — | 51°30' N 13°00' W, |
| --- | --- |

—

51°30' N 13°00' W,

| — | 51°00' N 13°00' W, |
| --- | --- |

—

51°00' N 13°00' W,

| — | 51°00' N 15°00' W; |
| --- | --- |

—

51°00' N 15°00' W;

| e) | „ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 25“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 43°00' N 9°00' W, |
| --- | --- | --- |

e)

„ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 25“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

43°00' N 9°00' W,

| — | 43°00' N 10°00' W, |
| --- | --- |

—

43°00' N 10°00' W,

| — | 43°30' N 10°00' W, |
| --- | --- |

—

43°30' N 10°00' W,

| — | 43°30' N 9°00' W, |
| --- | --- |

—

43°30' N 9°00' W,

| — | 44°00' N 9°00' W, |
| --- | --- |

—

44°00' N 9°00' W,

| — | 44°00' N 8°00' W, |
| --- | --- |

—

44°00' N 8°00' W,

| — | 43°30' N 8°00' W; |
| --- | --- |

—

43°30' N 8°00' W;

| f) | „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 26“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 43°00' N 8°00' W, |
| --- | --- | --- |

f)

„ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 26“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

43°00' N 8°00' W,

| — | 43°00' N 10°00' W, |
| --- | --- |

—

43°00' N 10°00' W,

| — | 42°00' N 10°00' W, |
| --- | --- |

—

42°00' N 10°00' W,

| — | 42°00' N 8°00' W; |
| --- | --- |

—

42°00' N 8°00' W;

| g) | „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 27“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 42°00' N 8°00' W, |
| --- | --- | --- |

g)

„ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 27“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

42°00' N 8°00' W,

| — | 42°00' N 10°00' W, |
| --- | --- |

—

42°00' N 10°00' W,

| — | 38°30' N 10°00' W, |
| --- | --- |

—

38°30' N 10°00' W,

| — | 38°30' N 9°00' W, |
| --- | --- |

—

38°30' N 9°00' W,

| — | 40°00' N 9°00' W, |
| --- | --- |

—

40°00' N 9°00' W,

| — | 40°00' N 8°00' W; |
| --- | --- |

—

40°00' N 8°00' W;

| h) | „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 30“ – geograafiline ala, mis asub Cádizi lahes ja sellega piirnevates 9.a rajooni vetes ning kuulub Hispaania jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

h)

„ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 30“ – geograafiline ala, mis asub Cádizi lahes ja sellega piirnevates 9.a rajooni vetes ning kuulub Hispaania jurisdiktsiooni alla;

| i) | „ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 31“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 43°30' N 6°00' W, |
| --- | --- | --- |

i)

„ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 31“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

43°30' N 6°00' W,

| — | 44°00' N 6°00' W, |
| --- | --- |

—

44°00' N 6°00' W,

| — | 44°00' N 2°00' W, |
| --- | --- |

—

44°00' N 2°00' W,

| — | 43°30' N 2°00' W; |
| --- | --- |

—

43°30' N 2°00' W;

| j) | „Cádizi laht“ – ICESi 9.a rajooni geograafiline ala, mis jääb 7o23'48′′ läänepikkusest ida poole; |
| --- | --- |

j)

„Cádizi laht“ – ICESi 9.a rajooni geograafiline ala, mis jääb 7o23'48′′ läänepikkusest ida poole;

o

| k) | „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni) konventsiooni ala“ – nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 (15) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala; |
| --- | --- |

k)

„CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni) konventsiooni ala“ – nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 (15) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

15

| l) | „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (16) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad; |
| --- | --- |

l)

„CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (16) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

16

| m) | „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis (17) kindlaks määratud geograafiline ala; |
| --- | --- |

m)

„IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis (17) kindlaks määratud geograafiline ala;

17

| n) | „ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni) konventsiooni ala“ – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis (18) kindlaks määratud geograafiline ala; |
| --- | --- |

n)

„ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni) konventsiooni ala“ – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis (18) kindlaks määratud geograafiline ala;

18

| o) | „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjoni) pädevusalasse kuuluv ala“ – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus (19) kindlaks määratud geograafiline ala; |
| --- | --- |

o)

„IOTC (India Ookeani Tuunikomisjoni) pädevusalasse kuuluv ala“ – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus (19) kindlaks määratud geograafiline ala;

19

| p) | „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 (20) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad; |
| --- | --- |

p)

„NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 (20) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

20

| q) | „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (21) kindlaks määratud geograafiline ala; |
| --- | --- |

q)

„SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (21) kindlaks määratud geograafiline ala;

21

| r) | „SIOFA (India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe) kokkuleppega hõlmatud piirkond“ – India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes (22) kindlaks määratud geograafiline ala; |
| --- | --- |

r)

„SIOFA (India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe) kokkuleppega hõlmatud piirkond“ – India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes (22) kindlaks määratud geograafiline ala;

22

| s) | „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (23) kindlaks määratud geograafiline ala; |
| --- | --- |

s)

„SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (23) kindlaks määratud geograafiline ala;

23

| t) | „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (24) kindlaks määratud geograafiline ala; |
| --- | --- |

t)

„WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (24) kindlaks määratud geograafiline ala;

24

| u) | „Beringi mere avameri“ – Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust; |
| --- | --- |

u)

„Beringi mere avameri“ – Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust;

| v) | „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond“ – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala:






  — | 150o läänepikkust, |
| --- | --- | --- |

v)

„IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond“ – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala:

—

150o läänepikkust,

o

| — | 130o läänepikkust, |
| --- | --- |

—

130o läänepikkust,

o

| — | 4o lõunalaiust, |
| --- | --- |

—

4o lõunalaiust,

o

| — | 50o lõunalaiust. |
| --- | --- |

—

50o lõunalaiust.

o

II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle eraldamine

1.   Liidu kalalaevadele liidu vetes või teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle eraldamine liikmesriikidele ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2.   Liidu kalalaevadele võib anda loa kala püüda käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi ulatuses Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 22 ja V lisa A osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2403 (25) ja selle rakendussätetes esitatud tingimustele.

3.   Liidu kalalaevadele võib anda loa püüda kala käesoleva määruse I lisas ette nähtud lubatud kogupüügi piires Ühendkuningriigi kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes vastavalt tingimustele, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklis 22 ning määruses (EL) 2017/2403 ja selle rakendussätetes.

Artikkel 6

Liikmesriikide poolt kindlaks määratav lubatud kogupüük

1.   Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Need kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2.   Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt:

| a) | see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning |
| --- | --- |

a)

see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

| b) | selle tulemusena:






  i) | kasutatakse varusid võimalikult suure tõenäosusega MSY tasemel, kui analüütiline hinnang on olemas, või |
| --- | --- | --- |

b)

selle tulemusena:

i)

kasutatakse varusid võimalikult suure tõenäosusega MSY tasemel, kui analüütiline hinnang on olemas, või

| ii) | kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt kalavarude majandamise suhtes võetavale ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile. |
| --- | --- |

ii)

kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt kalavarude majandamise suhtes võetavale ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile.

3.   Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2021 järgmise teabe:

| a) | vastuvõetud lubatud kogupüügid; |
| --- | --- |

a)

vastuvõetud lubatud kogupüügid;

| b) | asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad; |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;

| c) | üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

Artikkel 7

Ajutiste lubatud kogupüükide kohaldamine

1.   Kui käesoleva määruse IA lisas või IB lisas esitatud kalapüügivõimaluste tabelis on viidatud käesolevale lõikele, on selles tabelis esitatud kalapüügivõimalused ajutised ja neid kohaldatakse 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021. Kõnealused ajutised kalapüügivõimalused ei piira 2021. aastaks lõplike püügivõimaluste kindlaksmääramist kooskõlas rahvusvaheliste läbirääkimiste või konsultatsioonide tulemustega, teadusliku nõuandega, määruse (EL) nr 1380/2013 kohaldatavate sätetega ning asjaomaste mitmeaastaste kavadega.

2.   Liidu laevad võivad püüda kalavarusid vastavaltlõikes 1 osutatud ajutistele kalapüügivõimalustele, liidu ja rahvusvahelistes vetes ning nende kolmandate riikide vetes, kes on andnud liidu laevadele juurdepääsu oma vetele.

Artikkel 8

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustuseta saaki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui:

| a) | selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või |
| --- | --- |

a)

selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või

| b) | see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikidele eraldatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud. |
| --- | --- |

b)

see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikidele eraldatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohane sihtliiki mittekuuluva liigi varu, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjakohasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 9

Kvootide vahetamise mehhanism lubatud kogupüükide puhul vältimatu kaaspüügi korral seoses lossimiskohustusega

1.   Selleks et võtta arvesse lossimiskohustuse kehtestamist ja teha teatavate kaaspüükide kvoodid kättesaadavaks nende liikmesriikide jaoks, kellel neid kvoote ei ole, kohaldatakse IA lisas kindlaks määratud lubatud kogupüükide suhtes lõigetes 2–5 kindlaks määratud kvootide vahetamise mehhanismi.

2.   Igale liikmesriigile eraldatud kvootidest tehakse 6 % tursa ajutisest lubatud kogupüügist Keldi meres ja Šotimaast läände jäävates vetes, merlangi ajutisest lubatud kogupüügist Iiri meres ning atlandi merilesta ajutisest lubatud kogupüügist ICESi 7.h, 7.j ja 7.k rajoonis ning 3 % merlangi ajutisest lubatud kogupüügist Šotimaast läände jäävates vetes kättesaadavaks kvootide vahetamise reservi jaoks, mis avatakse 1. jaanuarist 2021. Ilma kvootideta liikmesriikidel on kvoodireservile ainujuurdepääs kuni 31. märtsini 2021.

3.   Reservist võetud koguseid ei või vahetada ega järgmisesse aastasse üle kanda. Kõik kasutamata kogused antakse pärast 31. märtsi 2021 tagasi neile liikmesriikidele, kes algselt kvootide vahetamise reservi panustasid.

4.   Vastu antavad kvoodid võetakse eelistatavalt lubatud kogupüükide loetelust, mille iga reservi panustanud liikmesriik kindlaks määrab ning mis on esitatud IA lisa liites.

5.   Lõikes 4 osutatud kvootidel on samaväärne kaubanduslik väärtus turul kehtiva vahetuskursi või muu vastastikku vastuvõetava vahetuskursi alusel. Alternatiivide puudumise korral kasutatakse Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuse esitatud samaväärset majanduslikku väärtust kooskõlas liidu keskmiste hindadega eelmisel aastal.

6.   Juhul kui käesoleva artikli lõigetes 2–5 osutatud kvootide vahetamise mehhanism ei võimalda liikmesriikidel oma vältimatut kaaspüüki sarnases ulatuses katta, püüavad liikmesriigid leppida kokku kvootide vahetamises määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel, tagades et vahetatavad kvoodid oleksid sama kaubandusliku väärtusega.

Artikkel 10

Püügikoormuse piirangud ICESi 7.e rajoonis

1.   Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemikeks on II lisa kohaste õiguste ja kohustuste tehnilised aspektid, mis on seotud hariliku merikeele varu majandamisega ICESi 7.e rajoonis, sätestatud II lisas.

2.   Komisjon võib rakendusaktidega eraldada taotluse esitanud liikmesriigile II lisa punktis 5 osutatud päevadele lisaks täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik anda laevale loa viibida ICESi 7.e rajoonis, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahend, lähtudes kõnealuse liikmesriigi asjaomasest taotlusest vastavalt nimetatud lisa punktile 7.4. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Komisjon võib rakendusaktidega eraldada taotluse esitanud liikmesriigile ajavahemikul 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022 lisaks II lisa punktis 5 osutatud päevadele kuni kolm päeva, mille jooksul võib laev viibida ICESi 7.e rajoonis tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, nagu on osutatud nimetatud lisa punktis 8.1. Kõnealune eraldis põhineb nimetatud liikmesriigi poolt II lisa punkti 8.3 kohaselt esitatud kirjeldusel ning selle esitamisele järgneval konsultatsioonil STECFiga. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 11

Hariliku huntahvena püüki käsitlevad meetmed

1.   Keelatud on liidu kalalaevade teostatav ja igasugune kaldalt toimuv töönduslik hariliku huntahvena püük ICESi 4.b ja 4.c rajoonis ning 7. alapiirkonnas. Keelatud on kõnealuses piirkonnas püütud harilikku huntahvenat endale jätta, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida.

2.   Erandina lõikest 1 võivad liidu kalalaevad 2021. aasta jaanuaris ICESi 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f ja 7.h rajoonis püüda harilikku huntahvenat ning endale jätta, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida harilikku huntahvenat, mis on kõnealuses piirkonnas püütud järgmiste püügivahendite abil ja järgmistes kogustes:

| a) | põhjatraalidega püügi korral (26) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 520 kg kahe kuu kohta ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust; |
| --- | --- |

a)

põhjatraalidega püügi korral (26) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 520 kg kahe kuu kohta ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

| b) | nootadega püügi korral (27) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 520 kg kahe kuu kohta ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust; |
| --- | --- |

b)

nootadega püügi korral (27) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 520 kg kahe kuu kohta ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

| c) | õngekonksude ja -nööridega püügi korral (28) mitte rohkem kui 1,43 tonni laeva kohta; |
| --- | --- |

c)

õngekonksude ja -nööridega püügi korral (28) mitte rohkem kui 1,43 tonni laeva kohta;

| d) | vainakkevõrkudega püügi korral (29) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 0,35 tonni laeva kohta. |
| --- | --- |

d)

vainakkevõrkudega püügi korral (29) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 0,35 tonni laeva kohta.

Esimeses lõigus sätestatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud hariliku huntahvena püük: punktis c õngekonksude ja -nööridega ning punktis d vainakkevõrkudega. Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandi kohaldamist teise kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes erandit kohaldatakse, ja nende kogupüügivõimsus ei suurene.

3.   Lõikes 2 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühelt laevalt teisele ning kuuajalise piirangu kohaldamise korral ühest kuust teise. Liidu kalalaevadele, mis kasutavad ühes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 2 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kogu püütud hariliku huntahvena saagi püügivahendite kaupa hiljemalt 15 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

4.   Prantsusmaa ja Hispaania tagavad, et nende töönduslikust ja harrastuskalapüügist põhjustatud hariliku huntahvena kalastussuremus ICESi 8.a ja 8.b rajoonis ei ületa FMSY väärtust, mille tulemuseks on kogupüük 3 108 tonni, nagu on nõutud määruse (EL) 2019/472 artikli 4 lõikes 3.

5.   Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt püügi korral ICESi 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajoonis:

| a) | on hariliku huntahvena puhul lubatud 1. jaanuarist 28. veebruarini kasutada ainult püüa-ja-vabasta kalastamisviisi ritvõnge või ridvata õngega. Sel ajal on kõnealuses piirkonnas püütud harilikku huntahvenat keelatud endale jätta, ümber paigutada, ümber laadida või lossida; |
| --- | --- |

a)

on hariliku huntahvena puhul lubatud 1. jaanuarist 28. veebruarini kasutada ainult püüa-ja-vabasta kalastamisviisi ritvõnge või ridvata õngega. Sel ajal on kõnealuses piirkonnas püütud harilikku huntahvenat keelatud endale jätta, ümber paigutada, ümber laadida või lossida;

| b) | on 1. märtsist kuni 31. märtsini lubatud püüda ja endale jätta kõige rohkem kaks harilikku huntahvenat kaluri kohta päevas; endale jäetava hariliku huntahvena alammõõt on 42 cm. |
| --- | --- |

b)

on 1. märtsist kuni 31. märtsini lubatud püüda ja endale jätta kõige rohkem kaks harilikku huntahvenat kaluri kohta päevas; endale jäetava hariliku huntahvena alammõõt on 42 cm.

Esimese lõigu punkti b ei kohaldata seisevvõrkudega püügi suhtes, sest nimetatud punktis osutatud ajavahemikul on keelatud seisevvõrkudega harilikku huntahvenat püüda ja kinni hoida.

6.   Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt toimuva püügi puhul ICESi 8.a ja 8.b rajoonis on lubatud püüda ja endale jätta kõige rohkem kaks harilikku huntahvenat kaluri kohta päevas. Käesolevat lõiget ei kohaldata seisevvõrkudega püügi suhtes, sest seisevvõrkudega on keelatud huntahvenat püüda ja kinni hoida.

7.   Lõiked 5 ja 6 ei piira rangemate riiklike meetmete kohaldamist harrastuskalapüügi suhtes.

Artikkel 12

Euroopa angerja püüki käsitlevad meetmed ICESi piirkonna liidu vetes

Igasugune euroopa angerja siht-, juhu- ja harrastuspüük keelatakse ICESi piirkonna liidu vetes, sealhulgas riimvetes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed, kolme järjestikuse kuu pikkuseks ajavahemikuks, mille iga asjaomane liikmesriik määrab kindlaks vahemikus 1. augustist 2021 kuni 28. veebruarini 2022. Liikmesriigid teatavad kindlaksmääratud ajavahemiku komisjonile hiljemalt 1. juunil 2021.

Artikkel 13

Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted

1.   Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimaluste eraldamine liikmesriikidele ei piira:

| a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

| c) | määruse (EL) 2017/2403 artiklite 12 ja 47 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2017/2403 artiklite 12 ja 47 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

| d) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist;

| e) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste peatamist; |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste peatamist;

| f) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist; |
| --- | --- |

f)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist;

| g) | käesoleva määruse artikli 23 kohast kvootide ülekandmist ega omavahel vahetamist. |
| --- | --- |

g)

käesoleva määruse artikli 23 kohast kvootide ülekandmist ega omavahel vahetamist.

2.   Varud, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3.   Kui käesoleva määruse I lisaga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 14

Tobiapüügi keeluajad

ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püünistega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.

Artikkel 15

Keldi mere puhul seoses tursa ja merlangiga kohaldatavad tehnilised meetmed

1.   Alljärgnevaid meetmeid kohaldatakse liidu kalalaevade suhtes, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega ICESi 7.f ja 7.g rajoonis, ICESi 7.h rajooni osas, mis asub 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ning ICESi 7.j rajooni osas, mis asub 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 11° läänepikkusest ida pool:

| a) | põhjatraalide või nootadega püüdvad liidu kalalaevad kasutavad järgmise suurusega võrgusilmadega püügivahendeid:






  i) | 110 mm noodapära, millel on 120 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; |
| --- | --- | --- |

a)

põhjatraalide või nootadega püüdvad liidu kalalaevad kasutavad järgmise suurusega võrgusilmadega püügivahendeid:

i)

110 mm noodapära, millel on 120 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken;

| ii) | 100 mm T90-tüüpi noodapära; |
| --- | --- |

ii)

100 mm T90-tüüpi noodapära;

| iii) | 120 mm noodapära; |
| --- | --- |

iii)

120 mm noodapära;

| iv) | 100 mm noodapära, millel on 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; |
| --- | --- |

iv)

100 mm noodapära, millel on 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken;

| b) | lisaks punktis a osutatud meetmetele kasutavad põhjatraalidega püüdvad liidu kalalaevad, mille saak mõõdetuna enne tagasiheidet koosneb vähemalt 20 % ulatuses kilttursast:






  i) | püügivahendit, mille õngeliini ja selisekaitse vahe on vähemalt üks meeter; |
| --- | --- | --- |

b)

lisaks punktis a osutatud meetmetele kasutavad põhjatraalidega püüdvad liidu kalalaevad, mille saak mõõdetuna enne tagasiheidet koosneb vähemalt 20 % ulatuses kilttursast:

i)

püügivahendit, mille õngeliini ja selisekaitse vahe on vähemalt üks meeter;

| ii) | mis tahes vahendit, mis on ICESi või STECFi hinnangul tursapüügi vältimiseks tõendatult vähemalt sama selektiivne ja mille komisjon on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

ii)

mis tahes vahendit, mis on ICESi või STECFi hinnangul tursapüügi vältimiseks tõendatult vähemalt sama selektiivne ja mille komisjon on heaks kiitnud.

2.   Liikmesriigid võivad loobuda lõike 1 punkti b kohaldamisest selliste põhjatraalidega püüdvate kalalaevade suhtes, mille saak mõõdetuna enne tagasiheidet koosneb vähem kui 1,5 % ulatuses tursast, tingimusel et nende laevade puhul suurendatakse järk-järgult vaatlemist merel vähemalt 20 %-ni kõigist püügireisidest alates 1. juulist 2021.

3.   Liidu kalalaevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega ICESi 7.f – 7.k rajoonis ning lääne pool 5° läänepikkust ICESi 7.e rajoonis, on kalapüük keelatud, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad noodapära, mille võrgusilma miinimumsuurus on vähemalt 100 mm. Nimetatud võrgusilma miinimumsuuruse nõuet ei kohaldata siiski laevade suhtes, mille tursa kaaspüük ei ole STECFi hinnangul suurem kui 1,5 %, väljaspool lõikes 1 osutatud piirkondi toimuval kalapüügil.

4.   Lõikes 3 osutatud meetmeid kohaldatakse ICESi 7.b ja 7.c rajoonis põhjatraalide ja nootadega püüdvate liidu kalalaevade suhtes alates 1. juunist 2021. Nimetatud piirkondades kala püüdvad liidu kalalaevad võivad kasutada ka muid püügivahendeid, mis on STECFi hinnangul põhjalähedaste liikide segapüügil samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega kui noodapära, mille võrgusilma miinimumsuurus on vähemalt 100 mm, ja mille komisjoni on heaks kiitnud.

5.   Erandina lõikest 1 kasutavad ICESi 7.f ja 7.g rajoonis, ICESi 7.h rajooni osas, mis asub 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ning ICESi 7.j rajooni osas, mis asub 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 11° läänepikkusest ida pool:

| a) | põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille puhul üle 30 % püügist moodustab norra salehomaari püük, üht järgmistest püügivahenditest:






  i) | 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; laevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri, võib siiski kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent; |
| --- | --- | --- |

a)

põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille puhul üle 30 % püügist moodustab norra salehomaari püük, üht järgmistest püügivahenditest:

i)

300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; laevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri, võib siiski kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent;

| ii) | selektiivtraali paneel; |
| --- | --- |

ii)

selektiivtraali paneel;

| iii) | kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osas või sarnane sortimisrestiga sortimisseade; |
| --- | --- |

iii)

kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osas või sarnane sortimisrestiga sortimisseade;

| iv) | 100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; |
| --- | --- |

iv)

100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken;

| v) | kahekordne noodapära, mille kõige ülemine noodapära on T90-tüüpi võrgusilma suurusega vähemalt 90 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 300 mm; |
| --- | --- |

v)

kahekordne noodapära, mille kõige ülemine noodapära on T90-tüüpi võrgusilma suurusega vähemalt 90 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 300 mm;

| b) | põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille puhul üle 55 % püügist moodustab merlangi püük või euroopa merikuradi, euroopa merluusi ja megrimi püük kokku, üht järgmistest püügivahenditest:






  i) | 100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; |
| --- | --- | --- |

b)

põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille puhul üle 55 % püügist moodustab merlangi püük või euroopa merikuradi, euroopa merluusi ja megrimi püük kokku, üht järgmistest püügivahenditest:

i)

100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken;

| ii) | 90 mm T90-tüüpi noodapära ja pikendus. |
| --- | --- |

ii)

90 mm T90-tüüpi noodapära ja pikendus.

6.   Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 15 ja määruse (EL) 2019/1241 artikli 27 lõikele 2 arvutatakse saagi protsendimäär suhtarvuna kõikide pärast iga püügireisi lossitud mere bioloogiliste ressursside eluskaalust.

Artikkel 16

Iiri mere puhul kohaldatavad tehnilised meetmed

ICESi 7.a rajoonis (Iiri merel) põhjatraalide või nootadega püüdvate liidu kalalaevade suhtes rakendatakse alljärgnevaid meetmeid:

| a) | laevad, mis püüavad põhjatraalide või nootadega, mille noodapära võrgusilm on 70 mm või suurem, kuid väiksem kui 100 mm ja mille püügist üle 30 % moodustab norra salehomaari püük, kasutavad üht järgmistest püügivahenditest:






  i) | 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; laevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri, võib kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent; |
| --- | --- | --- |

a)

laevad, mis püüavad põhjatraalide või nootadega, mille noodapära võrgusilm on 70 mm või suurem, kuid väiksem kui 100 mm ja mille püügist üle 30 % moodustab norra salehomaari püük, kasutavad üht järgmistest püügivahenditest:

i)

300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; laevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri, võib kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent;

| ii) | selektiivtraali paneel; |
| --- | --- |

ii)

selektiivtraali paneel;

| iii) | 35 mm võresammuga sortimisvõre; |
| --- | --- |

iii)

35 mm võresammuga sortimisvõre;

| iv) | keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (CEFASi) sortimisrest; |
| --- | --- |

iv)

keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (CEFASi) sortimisrest;

| v) | üles-alla veetavate võrgutrossidega traal; |
| --- | --- |

v)

üles-alla veetavate võrgutrossidega traal;

| b) | põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille kogupikkus on 12 meetrit või üle selle ja mille kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutavad 120 mm noodapära; |
| --- | --- |

b)

põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille kogupikkus on 12 meetrit või üle selle ja mille kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutavad 120 mm noodapära;

| c) | põhjatraalide või nootadega püüdvad kalalaevad, mille kogupikkus on 12 meetrit või üle selle ja mille kogupüügist alla 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutavad 100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken. |
| --- | --- |

c)

põhjatraalide või nootadega püüdvad kalalaevad, mille kogupikkus on 12 meetrit või üle selle ja mille kogupüügist alla 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutavad 100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken.

Esimese lõigu punkti c ei kohaldata nende laevade suhtes, mille püügist moodustab üle 30 % norra salehomaari või üle 85 % väikese sugakarbi (Aequipecten opercularis) püük.

Aequipecten opercularis)

Artikkel 17

Šotimaa lääneranniku vete puhul kohaldatavad tehnilised meetmed

ICESi 6.a ja 5.b rajoonis liidu vetes ida pool 12° läänepikkust (Šotimaa lääneranniku veed) põhjatraalide või nootadega püüdvate liidu kalalaevade suhtes rakendatakse norra salehomaari (Nephrops norvegicus) püügil alljärgnevaid meetmeid:

Nephrops norvegicus

| a) | laevad, mis kasutavad noodapära, mille võrgusilma suurus on alla 100 mm, kasutavad vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent (fikseeritud paigutusega); laevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 m või mille mootori võimsus on kuni 200 kW, võib selektiivsusakna kogupikkus olla 2 m ja selle võrgusilma suurus 200 mm; |
| --- | --- |

a)

laevad, mis kasutavad noodapära, mille võrgusilma suurus on alla 100 mm, kasutavad vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent (fikseeritud paigutusega); laevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 m või mille mootori võimsus on kuni 200 kW, võib selektiivsusakna kogupikkus olla 2 m ja selle võrgusilma suurus 200 mm;

| b) | laevad, mis kasutavad noodapära, mille võrgusilma suurus on 100–119 mm, ja mille püügist moodustab üle 30 % norra salehomaar, kasutavad vähemalt 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent (fikseeritud paigutusega). |
| --- | --- |

b)

laevad, mis kasutavad noodapära, mille võrgusilma suurus on 100–119 mm, ja mille püügist moodustab üle 30 % norra salehomaar, kasutavad vähemalt 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent (fikseeritud paigutusega).

Artikkel 18

Põhjamere puhul seoses tursaga kohaldatavad heastamismeetmed

1.   Püügikeelualad, välja arvatud pelaagiliste püügivahendite jaoks (seinnoodad ja traalid), ning keeluajad on sätestatud IV lisas.

2.   Laevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega, mille väikseim võrgusilma suurus on ICESi 4.a ja 4.b rajooni puhul vähemalt 70 mm ning ICESi 3.a rajooni puhul vähemalt 90 mm, ning õngejadadega, (30) on keelatud püüda kala ICESi 4.a rajooni liidu vetes 58° 30′ 00′′ põhjalaiusest põhja pool ja 61° 30′ 00′′ põhjalaiusest lõuna pool ning ICESi 3a.20 rajooni (Skagerrak), 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes, 57° 00′ 00′′ põhjalaiusest põhja pool ja 5 00′ 00′′ idapikkusest ida pool.

3.   Erandina lõikest 2 võivad nimetatud lõikes osutatud kalalaevad püüda kala nimetatud lõikes osutatud piirkondades, tingimusel et nad vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

| a) | tursapüügi osakaal ei ületa 5 % kogupüügist püügireisi kohta; laevad, mille tursapüügi osakaal ajavahemikul 2017–2019 ei ületanud 5 % kogupüügist, loetakse sellele kriteeriumile vastavaks, kui nad kasutavad ka edaspidi kõnealusel ajavahemikul kasutatud püügivahendit; selle eelduse võib ümber lükata; |
| --- | --- |

a)

tursapüügi osakaal ei ületa 5 % kogupüügist püügireisi kohta; laevad, mille tursapüügi osakaal ajavahemikul 2017–2019 ei ületanud 5 % kogupüügist, loetakse sellele kriteeriumile vastavaks, kui nad kasutavad ka edaspidi kõnealusel ajavahemikul kasutatud püügivahendit; selle eelduse võib ümber lükata;

| b) | kasutatakse reguleeritud ja väga selektiivset põhjatraali või noota, mille tulemusena väheneb tursapüük teadusliku uuringu kohaselt vähemalt 30 % võrreldes laevadega, mis püüavad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 määratletud standardsuuruses võrgusilmaga veetavate püünistega; STECF võib selliseid uuringuid hinnata; STECFi negatiivse hinnangu korral ei peeta neid püügivahendeid enam kasutuskõlbulikeks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud piirkondades; |
| --- | --- |

b)

kasutatakse reguleeritud ja väga selektiivset põhjatraali või noota, mille tulemusena väheneb tursapüük teadusliku uuringu kohaselt vähemalt 30 % võrreldes laevadega, mis püüavad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 määratletud standardsuuruses võrgusilmaga veetavate püünistega; STECF võib selliseid uuringuid hinnata; STECFi negatiivse hinnangu korral ei peeta neid püügivahendeid enam kasutuskõlbulikeks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud piirkondades;

| c) | laevadel, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm (TR1), kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid:






  i) | pauntraalid (belly trawls), mille väikseim võrgusilma suurus on 600 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

laevadel, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm (TR1), kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid:

i)

pauntraalid (belly trawls), mille väikseim võrgusilma suurus on 600 mm;

| ii) | traali tõstetud põhjatross (0,6 m); |
| --- | --- |

ii)

traali tõstetud põhjatross (0,6 m);

| iii) | horisontaalne eralduspaneel suure võrgusilmaga selektiivsusaknaga; |
| --- | --- |

iii)

horisontaalne eralduspaneel suure võrgusilmaga selektiivsusaknaga;

| d) | laevade puhul, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on ICESi 4.a rajoonis vähemalt 70 mm ja ICESi 3.a rajoonis vähemalt 90 mm, kuid alla 100 mm (TR2), kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid:






  i) | lapikkalu ja ümarkalu eraldav horisontaalne sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava ümarkala jaoks; |
| --- | --- | --- |

d)

laevade puhul, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on ICESi 4.a rajoonis vähemalt 70 mm ja ICESi 3.a rajoonis vähemalt 90 mm, kuid alla 100 mm (TR2), kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid:

i)

lapikkalu ja ümarkalu eraldav horisontaalne sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava ümarkala jaoks;

| ii) | selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; |
| --- | --- |

ii)

selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm;

| iii) | sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele; |
| --- | --- |

iii)

sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele;

| e) | laevade suhtes kohaldatakse tursapüügi vältimise riiklikku kava, et ruumiliste või tehniliste meetmete või nende kombinatsiooni abil hoida tursapüük jätkuvalt kooskõlas kalastussuremuse määraga, mis vastab kindlaksmääratud püügivõimalustele, mis põhinevad teaduslikus nõuandes esitatud tasemetel; STECF (liikmesriikide puhul) ja asjaomane riiklik teadusasutus (kolmandate riikide puhul) peaksid selliseid kavasid hindama hiljemalt kaks kuud pärast kava rakendamist ning vajaduse korral neid täiendavalt muutma, kui sellistes hinnangutes leitakse, et tursapüügi vältimise riiklik kava eesmärki ei saavutata. |
| --- | --- |

e)

laevade suhtes kohaldatakse tursapüügi vältimise riiklikku kava, et ruumiliste või tehniliste meetmete või nende kombinatsiooni abil hoida tursapüük jätkuvalt kooskõlas kalastussuremuse määraga, mis vastab kindlaksmääratud püügivõimalustele, mis põhinevad teaduslikus nõuandes esitatud tasemetel; STECF (liikmesriikide puhul) ja asjaomane riiklik teadusasutus (kolmandate riikide puhul) peaksid selliseid kavasid hindama hiljemalt kaks kuud pärast kava rakendamist ning vajaduse korral neid täiendavalt muutma, kui sellistes hinnangutes leitakse, et tursapüügi vältimise riiklik kava eesmärki ei saavutata.

4.   Liikmesriigid tõhustavad lõikes 2 osutatud laevade seiret, kontrolli ja järelevalvet, et kontrollida lõike 3 punktides a–e sätestatud tingimuste täitmist.

5.   Käesolevas artiklis sätestatud meetmeid ei kohaldata üksnes teadusuuringute eesmärgil toimuvate püügitoimingute suhtes, tingimusel et uuringud toimuvad täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

Artikkel 19

Kattegatis seoses tursaga kohaldatavad heastamismeetmed

1.   Liidu laevad, mis püüavad Kattegatis põhjatraalidega (püügivahendite koodid: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX ja PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm, kasutavad ühte järgmistest selektiivsetest püügivahenditest:

| a) | sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele; |
| --- | --- |

a)

sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele;

| b) | lapikkalu ja ümarkalu eraldav sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava ümarkala jaoks; |
| --- | --- |

b)

lapikkalu ja ümarkalu eraldav sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava ümarkala jaoks;

| c) | selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; |
| --- | --- |

c)

selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm;

| d) | kindlaksmääratud väga selektiivne püügivahend, mille tehnilised omadused võimaldavad vastavalt STECFi poolt hinnatud teadusuuringule püüda turska vähem kui 1,5 % saagist, kui see on ainuke püügivahend laeva pardal. |
| --- | --- |

d)

kindlaksmääratud väga selektiivne püügivahend, mille tehnilised omadused võimaldavad vastavalt STECFi poolt hinnatud teadusuuringule püüda turska vähem kui 1,5 % saagist, kui see on ainuke püügivahend laeva pardal.

2.   Need asjaomase liikmesriigi projektis osalevad liidu laevad, millel on täielikult dokumenteeritud kalapüügiks vajalik toimiv varustus, võivad püügivahendit kasutada vastavalt määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osale. Asjaomased liikmesriigid edastavad kõnealuste laevade nimekirja komisjonile.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud meetmeid ei kohaldata üksnes teadusuuringute eesmärgil toimuvate püügitoimingute suhtes, tingimusel et uuringud toimuvad täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

Artikkel 20

Keelatud liigid

1.   Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

| a) | täht-sünkrai (Raja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

a)

täht-sünkrai (Raja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes;

| b) | harilik limapea (Beryx splendens) NAFO 6. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

b)

harilik limapea (Beryx splendens) NAFO 6. alapiirkonnas;

| c) | soomus-astelhai (Centrophorus squamosus) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; |
| --- | --- |

c)

soomus-astelhai (Centrophorus squamosus) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

| d) | portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; |
| --- | --- |

d)

portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

| e) | šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; |
| --- | --- |

e)

šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

| f) | luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; |
| --- | --- |

f)

luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

| g) | sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

g)

sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

| h) | suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; |
| --- | --- |

h)

suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

| i) | õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; |
| --- | --- |

i)

õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

| j) | harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes; |
| --- | --- |

j)

harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

| k) | ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes; |
| --- | --- |

k)

ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes;

| l) | laineline rai (Raja undulata) ICESi 6. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

l)

laineline rai (Raja undulata) ICESi 6. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

| m) | vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes; |
| --- | --- |

m)

vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes;

| n) | harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres; |
| --- | --- |

n)

harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres;

| o) | harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes, välja arvatud kaaspüügi vältimise programmi puhul, nagu on ette nähtud IA lisas. |
| --- | --- |

o)

harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes, välja arvatud kaaspüügi vältimise programmi puhul, nagu on ette nähtud IA lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 21

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise ja püügikoormuse kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas esitatud kalavarukoode.

II PEATÜKK

Load kalapüügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 22

Kalapüügiload

1.   Kolmanda riigi vetes viibivatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud V lisa A osas.

2.   Kui üks liikmesriik kannab vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 8 kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse V lisa A osas kindlaks määratud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased kalapüügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse V lisa A osas esitatud kalapüügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.

III PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 23

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1.   Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2.   Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel annab komisjon piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomasele osalisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3.   Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4.   Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kehtivat kalapüügivõimaluste jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

5.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2022, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt liidule ja nende kvootide edasise liikmesriikidele eraldamisega.

2. jagu

NEAFCi konventsiooni ala

Artikkel 24

Meriahvena püügi keelud Irmingeri mere puhul

Kogu püügitegevus on keelatud järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega piiratud alal:

| Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- |
| 63°00' | -30°00' |
| 61°30' | -27°35' |
| 60°45' | -28°45' |
| 62°00' | -31°35' |
| 63°00' | -30°00' |

Laiuskraad

Pikkuskraad

63°00'

-30°00'

61°30'

-27°35'

60°45'

-28°45'

62°00'

-31°35'

63°00'

-30°00'

3. jagu

ICCATi konventsiooni ala

Artikkel 25

Püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1.   Selliste liidu söödaga õngelaevade ja lantpüügipaatide arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 1 kohaselt.

2.   Selliste rannalähedase väikesemahulise kalapüügiga tegelevate liidu kalalaevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 2 kohaselt.

3.   Selliste liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni ja millel on lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 3 kohaselt.

4.   Selliste kalalaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse VI lisa punkti 4 kohaselt.

5.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püüdmiseks kasutatavate lõkspüüniste arvu piiratakse VI lisa punkti 5 kohaselt.

6.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise koguvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni suurimat kogust piiratakse VI lisa punkti 6 kohaselt.

7.   Maksimaalset liidu kalalaevade arvu, millel on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 520/2007 (31) artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, piiratakse käesoleva määruse VI lisa punkti 7 kohaselt.

8.   ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade maksimaalset arvu piiratakse VI lisa punkti 8 kohaselt.

Artikkel 26

Harrastuskalapüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuskalapüügiks.

Artikkel 27

Haid

1.   Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2.   Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3.   Sugukonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluvate vasarhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimunud püügi korral.

4.   Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5.   Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.

4. jagu

CCAMLRi konventsiooni ala

Artikkel 28

Kihvkalade uurimuslikust püügist teavitamine

Liikmesriigid võivad 2021. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) uurimuslikus õngejadapüügis FAO 88.1. ja 88.2. alapiirkonnas ning FAO 58.4.1., 58.4.2. ja 58.4.3.a rajoonis väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Sellises uurimuslikus püügis osaleda kavatsev liikmesriik teavitab sellest CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juunil 2021.

Dissostichus

Artikkel 29

Kihvkalade uurimusliku püügi piirangud

1.   Kihvkalade püük on 2020.–2021. aasta püügihooajal VII lisa tabelis B sätestatud liikide, lubatud kogupüügi ja kaaspüügi piirnormide puhul piiratud nimetatud lisa tabelis A sätestatud liikmesriikide, alapiirkondade ja laevade arvuga.

2.   Hailiikide sihtpüük muudel eesmärkidel kui teadusuuringud on keelatud. Kihvkalade püügil juhusliku kaaspüügina püütud haid, eriti noorkalad ja marja heitmiseks valmis emaskalad, lastakse elusana vette tagasi.

3.   Kui see on kohaldatav, siis kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas (SSRU) lõpeb niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning asjaomases uurimisalas keelatakse püük püügihooaja lõpuni.

4.   Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. Kuid kui FAO 88.1. ja 88.2. alapiirkonnas ning FAO 58.4.1., 58.4.2. ja 58.4.3.a rajoonis on püük artikli 28 kohaselt lubatud, siis on see keelatud 550 meetri sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 30

Tavalise hiilgevähi püük 2020.–2021. aasta püügihooajal

1.   CCAMLRi konventsiooni alal 2020.–2021. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) püüda kavatsev liikmesriik teavitab komisjoni hiljemalt 1. mail 2021 oma kavatsusest tavalist hiilgevähki püüda, kasutades selleks käesoleva määruse VII lisa liite B osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teated CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. mail 2021.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab.

3.   CCAMLRi konventsiooni alal tavalist hiilgevähki püüda kavatsev liikmesriik teatab oma kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4.   Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

| a) | täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave; |
| --- | --- |

a)

täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

| b) | põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning asjakohased täiendavad dokumendid või viited. |
| --- | --- |

b)

põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5.   Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva kalalaevana.

5. jagu

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

Artikkel 31

IOTC pädevusalasse kuuluval alal kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1.   IOTC pädevusalasse kuuluval alal troopikatuune püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VIII lisa punktile 1.

2.   IOTC pädevusalasse kuuluval alal mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VIII lisa punktile 2.

3.   Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4.   Liikmesriigid tagavad, et kui kavandatakse püügivõimsuse ülekandmist nende laevastikku, on ülekantavad laevad IOTC poolt lubatud laevade registris või mõne muu tuunipüüki käsitleva piirkondliku kalandusorganisatsiooni laevaregistris. Üle ei tohi kanda selliseid laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5.   Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 32

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1.   Triivivad peibutuspüügivahendid peavad olema varustatud mõõtevahenditega varustatud poidega. Muude poide, näiteks raadiopoide kasutamine on keelatud.

2.   Seinnoodalaev ei tohi korraga jälgida rohkem kui 300 toimivat poid.

3.   Igale seinnoodalaevale aastas hangitavate mõõtevahenditega varustatud poide maksimumarv on 500. Ühelgi seinnoodalaeval ei tohi kunagi olla üle 500 mõõtevahenditega varustatud poi (varus olev poi ja toimiv poi).

4.   Varustuslaevade maksimumarv on kaks varustuslaeva vähemalt viie seinnoodalaeva kohta, mis kõik sõidavad ühe liikmesriigi lipu all. Käesolevat sätet ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes kasutavad ainult ühte varustuslaeva.

5.   Ühte seinnoodalaeva ei toeta ühelgi ajal rohkem kui üks liikmesriigi lipu all sõitev varustuslaev.

6.   Liit ei kanna ühtegi uut või täiendavat varustuslaeva IOTC püügiluba omavate laevade registrisse.

Artikkel 33

Haid

1.   Kõigi sugukonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2.   Kõigi pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille kogupikkus on alla 24 meetri ning mis teevad püügitoiminguid üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ja püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud liikide juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 34

Merisarviklased

1.   Liidu kalalaevadel, välja arvatud elatuskalapüügiga tegelevad kalalaevad (nt kui püütud kala tarbivad otse kalurite perekonnad), on keelatud püüda merisarviklasi (Mobulidae sugukond, sh perekonnad Manta ja Mobula) ning pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi.

Erandina esimesest lõigust võib väikesemahulisel kalapüügil (nt muu kui õngejada- või pinnapüük, st püük seinnootade, ritvõngede, nakkevõrkude, ridvata õnge- ja lantpüügipaatidega, mis on IOTC püügiluba omavate laevade registris) tahtmatult püütud merisarviklasi lossida üksnes kohalikuks tarbimiseks.

2.   Kõik kalalaevad, välja arvatud elatuskalapüügiga tegelevad kalalaevad, peavad kohe, kui võrgus, konksu otsas või tekil märgatakse merisarviklasi, need võimaluse korral viivitamata elusana ja vigastamata vette tagasi laskma ning tegema seda nii, et see tekitaks püütud isenditele võimalikult vähe kahju.

6. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 35

Pelaagiline kalapüük

1.   Üksnes need liikmesriigid, kes tegelesid 2007., 2008. või 2009. aastal SPRFMO konventsiooni alal aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad selles piirkonnas püüda pelaagilisi liike kooskõlas IH lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügiga.

2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid kehtestavad 2021. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse taseme piirmäärana kõnealusel alal kehtiva liidu kogumahutavuse taseme 78 600 GT.

3.   IH lisas kindlaks määratud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alal aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta eesmärgiga edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 36

Põhjapüük

1.   Liikmesriigid piiravad 2021. aastal oma laevade põhjapüüki või põhjapüügi koormust SPRFMO konventsiooni alal, piirdudes selle ala nende osadega, kus põhjapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi ja püügikoormuse tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda üksnes siis, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2.   Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjapüügiga või kellel ei ole olnud selle püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.

Artikkel 37

Uurimuslik kalapüük

1.   Liikmesriigid võivad 2021. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus kalapüügis SPRFMO konventsiooni alal üksnes siis, kui SPRFMO on kinnitanud nende vastava püügi taotluse koos kalapüügi tegevuskavaga ja võetud kohustusega rakendada andmekogumiskava.

2.   Kala püütakse üksnes SPRFMO poolt täpsustatud uurimisjaotistes. Kalapüük on keelatud 750 meetri sügavusjoonest kõrgemal ja 2 000 meetri sügavusjoonest madalamal.

3.   Lubatud kogupüük määratakse kindlaks IH lisas. Kala püütakse ühe, maksimaalselt 21 järjestikkuse päeva pikkuse püügireisi jooksul, kusjuures ühe loomuse kohta on maksimaalselt 5 000 õngekonksu ja ühe uurimisjaotise kohta on maksimaalselt 20 loomust. Püük tuleb lõpetada lubatud kogupüügi ammendumisel või kui 100 loomust on vette lastud ja pardale hiivatud, olenevalt sellest, kumb juhtub varem.

7. jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 38

Seinnoodapüük

1.   Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja triiptuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoodalaevadega on keelatud järgmiselt:

| a) | 29. juulist 2021 (kell 00.00) kuni 8. oktoobrini 2021 (kell 24.00) või 9. novembrist 2021 (kell 00.00) kuni 19. jaanuarini 2022 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal:






  — | Vaikse ookeani Ameerika rannik, |
| --- | --- | --- |

a)

29. juulist 2021 (kell 00.00) kuni 8. oktoobrini 2021 (kell 24.00) või 9. novembrist 2021 (kell 00.00) kuni 19. jaanuarini 2022 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal:

—

Vaikse ookeani Ameerika rannik,

| — | 150o läänepikkust, |
| --- | --- |

—

150o läänepikkust,

| — | 40o põhjalaiust, |
| --- | --- |

—

40o põhjalaiust,

| — | 40o lõunalaiust; |
| --- | --- |

—

40o lõunalaiust;

| b) | 9. oktoobrist 2021 (kell 00.00) kuni 8. novembrini 2021 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal:






  — | 96o läänepikkust, |
| --- | --- | --- |

b)

9. oktoobrist 2021 (kell 00.00) kuni 8. novembrini 2021 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal:

—

96o läänepikkust,

| — | 110o läänepikkust, |
| --- | --- |

—

110o läänepikkust,

| — | 4o põhjalaiust, |
| --- | --- |

—

4o põhjalaiust,

| — | 3o lõunalaiust. |
| --- | --- |

—

3o lõunalaiust.

2.   Asjaomased liikmesriigid teatavad iga laeva kohta komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõike 1 punktile a enne 1. aprilli 2021. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 kindlaks määratud aladel valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3.   IATTC konventsiooni alal tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja triiptuuni saagi.

4.   Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või |
| --- | --- |

a)

kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

| b) | kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi. |
| --- | --- |

b)

kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 39

Triivivad peibutuspüügivahendid

1.   Seinnoodalaev ei tohi IATTC konventsiooni alal korraga kasutada rohkem kui 450 aktiivset peibutuspüügivahendit. Peibutuspüügivahend loetakse aktiivseks, kui see on merel kasutusele võetud, hakkab edastama oma asukoha kohta teavet ja seda jälgib laev, selle omanik või käitaja. Peibutuspüügivahendi võib aktiveerida üksnes seinnoodalaeva pardal.

2.   Seinnoodalaev ei tohi peibutuspüügivahendeid kasutada 15 päeva jooksul enne artikli 38 lõike 1 punktis a osutatud valitud keeluaja algust ja laev korjab 15 päeva jooksul enne keeluaja algust merest välja sama arvu peibutuspüügivahendeid, kui ta algselt vette lasi.

3.   Liikmesriik esitab komisjonile igakuiselt päevade kaupa IATTC nõutud aruande kõigi aktiivsete peibutuspüügivahendite kohta. Aruanded esitatakse vähemalt 60 päeva hiljem, aga mitte rohkem kui 75 päeva hiljem. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

Artikkel 40

Suursilm-tuuni püügi piirnormid õngejadapüügil

Kõigi liikmesriikide suursilm-tuuni aastane kogupüük õngejadalaevadega IATTC konventsiooni alal on ette nähtud IL lisas.

Artikkel 41

Pikkuim-hallhaide püügi keeld

1.   IATTC konventsiooni alal on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning nimetatud alal püütud pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa.

2.   Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Laeva käitajad peavad need isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3.   Laeva käitajad peavad

| a) | registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus); |
| --- | --- |

a)

registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

| b) | edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks. |
| --- | --- |

b)

edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks.

Artikkel 42

Merisarviklaste püügi keeld

IATTC konventsiooni alal on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi (Mobulidae sugukond, sh perekonnad Manta ja Mobula) ning pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui nad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad nad need kalad võimaluse korral viivitamata vette tagasi laskma elusana ja vigastamata.

Mobulidae

Manta

Mobula

8. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 43

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alal on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

| a) | tont-musthai (Apristurus manis), |
| --- | --- |

a)

tont-musthai (Apristurus manis),

Apristurus manis

| b) | sile tumehai (Etmopterus bigelowi), |
| --- | --- |

b)

sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

Etmopterus bigelowi

| c) | lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus), |
| --- | --- |

c)

lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

Etmopterus brachyurus

| d) | suur tumehai (Etmopterus princeps), |
| --- | --- |

d)

suur tumehai (Etmopterus princeps),

Etmopterus princeps

| e) | ühtlane tumehai (Etmopterus pusillus), |
| --- | --- |

e)

ühtlane tumehai (Etmopterus pusillus),

Etmopterus pusillus

| f) | railased (Rajidae), |
| --- | --- |

f)

railased (Rajidae),

Rajidae

| g) | harilik samethai (Scymnodon squamulosus), |
| --- | --- |

g)

harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

Scymnodon squamulosus

| h) | Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid, |
| --- | --- |

h)

Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

Selachimorpha

| i) | harilik ogahai (Squalus acanthias). |
| --- | --- |

i)

harilik ogahai (Squalus acanthias).

Squalus acanthias

9. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 44

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni püügi tingimused

1.   Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja triiptuuni (Katsuwonus pelamis) püügiks eraldatud päevade arv ei ületa 403 päeva.

2.   Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3.   Liikmesriigid tagavad, et 2021. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega rohkem, kui IG lisa tabelis sätestatud piirnormid.

Artikkel 45

Peibutuspüügivahenditega toimuvat püüki käsitlevad meetmed

1.   WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on seinnoodalaevadel keelatud kasutada või üles seada peibutuspüügivahendeid vahemikus 1. juulist 2021 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2021 (kell 24.00).

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud keelule on 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel asuva WCPFC konventsiooni ala avamerel keelatud üles seada peibutuspüügivahendeid veel kahe lisakuu jooksul: kas siis 1. aprillist 2021 (kell 00.00) kuni 31. maini 2021 (kell 24.00) või 1. novembrist 2021 (kell 00.00) kuni 31. detsembrini 2021 (kell 24.00).

3.   Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks; |
| --- | --- |

a)

reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

| b) | kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või |
| --- | --- |

b)

kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

| c) | kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike. |
| --- | --- |

c)

kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

4.   Liikmesriigid tagavad, et ükski nende seinnoodalaev ei kasutaks ühelgi ajal merel rohkem kui 350 peibutuspüügivahendit, millel on mõõtevahenditega varustatud aktiveeritud poi. Poi aktiveeritakse ainult laeva pardal.

5.   Kõik lõike 1 kohases WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning laadivad ümber ja lossivad kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

Artikkel 46

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade suurim arv on esitatud IX lisas.

Xiphias gladius

Artikkel 47

Mõõkkala püügi piirnormid õngejadapüügil 20° lõunalaiusest lõuna pool

Liikmesriigid tagavad, et mõõkkala (Xiphias gladius) püük õngejadadega 20° lõunalaiusest lõuna pool ei ületa 2021. aastal IG lisas sätestatud piirmäära. Samuti tagavad liikmesriigid, et selle meetme tulemusel ei kandu mõõkkala püügikoormus 20° lõunalaiusest põhja poole.

Xiphias gladius

Artikkel 48

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1.   WCPFC konventsiooni alal on keelatud pardal hoida, ümber laadida, lossida või ladustada järgmiste liikide rümpasid või nende osi:

| a) | siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis), |
| --- | --- |

a)

siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis),

| b) | pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus). |
| --- | --- |

b)

pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2.   Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 49

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1.   Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

2.   Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad järgima artikli 38 lõike 1 punktis a, artikli 38 lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 39, 40 ja 41 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

10. jagu

Beringi meri

Artikkel 50

Kalapüügikeeld Beringi mere avamerel

Beringi mere avamerel on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Gadus chalcogrammus).

Gadus chalcogrammus

11. jagu

SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond

Artikkel 51

Põhjapüügi piirangud

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis püüavad kala SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas:

| a) | piiravad oma iga-aastast põhjapüügi koormust ja saaki nende aastate keskmisele aastasele tasemele, mil nende laevad kõnealuses SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas tegutsesid, vaatlusperioodi jooksul, mille kohta on olemas komisjonile deklareeritud andmed; |
| --- | --- |

a)

piiravad oma iga-aastast põhjapüügi koormust ja saaki nende aastate keskmisele aastasele tasemele, mil nende laevad kõnealuses SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas tegutsesid, vaatlusperioodi jooksul, mille kohta on olemas komisjonile deklareeritud andmed;

| b) | ei laienda põhjapüügi koormuse ruumilist jaotust, välja arvatud õngejadade ja mõrdade kasutamise meetodid, kaugemale piirkondadest, kus viimastel aastatel püük toimus; |
| --- | --- |

b)

ei laienda põhjapüügi koormuse ruumilist jaotust, välja arvatud õngejadade ja mõrdade kasutamise meetodid, kaugemale piirkondadest, kus viimastel aastatel püük toimus;

| c) | ei tohi kalastada IK lisas kindlaks määratud Atlantis Banki, Corali, Fools Flati, Middle of Whati, Walter’s Shoali ajutistel kaitsealadel, välja arvatud püük õngejadade ja lõkspüünistega ning tingimusel, et kõnealustes piirkondades kala püüdes peab alati pardal olema teadusvaatleja. |
| --- | --- |

c)

ei tohi kalastada IK lisas kindlaks määratud Atlantis Banki, Corali, Fools Flati, Middle of Whati, Walter’s Shoali ajutistel kaitsealadel, välja arvatud püük õngejadade ja lõkspüünistega ning tingimusel, et kõnealustes piirkondades kala püüdes peab alati pardal olema teadusvaatleja.

III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 52

Norra lipu all sõitvad kalalaevad ja Fääri saartel registreeritud kalalaevad

Norra lipu all sõitvatele kalalaevadele ja Fääri saartel registreeritud kalalaevadele võib anda loa püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning nende suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

Artikkel 53

Ühendkuningriigi lipu all sõitvad, Ühendkuningriigis registreeritud ja Ühendkuningriigi kalandusametilt püügiloa saanud kalalaevad

Ühendkuningriigi lipu all sõitvatele kalalaevadele, mis on registreeritud Ühendkuningriigis ja mis on saanud Ühendkuningriigi kalandusametilt püügiloa, võib anda loa püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning nende suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

Artikkel 54

Venezuela lipu all sõitvad kalalaevad

Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

Artikkel 55

Kalapüügiload

Liidu vetes kala püüdvatele kolmandate riikide kalalaevadele antavate kalapüügilubade suurim arv on esitatud V lisa B osas.

Artikkel 56

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 8 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 55 osutatud lubade alusel.

Artikkel 57

Keelatud liigid

1.   Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

| a) | täht-sünkrai (Raja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

a)

täht-sünkrai (Raja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes;

| b) | sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

b)

sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

| c) | õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

c)

õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

| d) | šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), soomus-astelhai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4. ja 14. alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

d)

šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), soomus-astelhai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

| e) | harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes; |
| --- | --- |

e)

harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

| f) | ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes; |
| --- | --- |

f)

ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes;

| g) | laineline rai (Raja undulata) ICESi 6., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

g)

laineline rai (Raja undulata) ICESi 6., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

| h) | harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres; |
| --- | --- |

h)

harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres;

| i) | vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes; |
| --- | --- |

i)

vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes;

| j) | harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes. |
| --- | --- |

j)

harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes.

2.   Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 58

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 59

Üleminekusäte

Artikleid 11, 19, 20, 27, 33, 34, 41, 42, 43, 48, 50 ja 57 kohaldatakse mutatis mutandis ka 2022. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2022. aastaks.

mutatis mutandis

Artikleid 15, 16 ja 17 kohaldatakse kuupäevani, mil hakatakse kohaldama määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõike 2 kohast delegeeritud õigusakti, millega muudetakse nimetatud määruse VI lisa, kehtestades vastavad tehnilised meetmed seoses loodepiirkonna vetega.

Artikkel 60

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Artikli 11 lõikeid 1, 2, 3 ja 5 ning artikleid 14 ja 18 kohaldatakse 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.

Artiklite 28, 29 ja 30 ning VII lisa sätteid selles lisas osutatud kalavarude püügi võimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. detsembrist 2020.

II lisas esitatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid kohaldatakse alates 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes ja sellega piirnevates vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EL) 2016/1139 ja (EL) 2018/973 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008 (ELT L 83, 25.3.2019, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (ELT L 248, 22.9.2007, lk 17).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (ELT L 179, 16.7.2018, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1627, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009 (ELT L 252, 16.9.2016, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

6

(7)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 27. jaanuari 2020. aasta määrus (EL) 2020/123, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 25, 30.1.2020, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1565, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks avaldus, mis käsitleb ELi vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis (ELT L 244, 19.9.2015, lk 55).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

10

(11)  
  ELT L 444, 31.12.2020, lk 14.

11

(12)  Nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2252 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (ELT L 444, 31.12.2020, lk 2).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

14

(15)  Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) nr 1721/1999 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 16).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

16

(17)  Sõlmitud nõukogu 22. mai 2006. aasta otsusega 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).

17

(18)  Liit ühines selle konventsiooniga nõukogu 9. juuni 1986. aasta otsusega 86/238/EMÜ ühenduse ühinemise kohta rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooniga, mida muudeti Pariisis 10. juulil 1984. aastal alla kirjutatud konventsiooni osalisriikide täievoliliste esindajate konverentsi lõppaktile lisatud protokolliga (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).

18

(19)  Liit ühines selle lepinguga nõukogu 18. septembri 1995. aasta otsusega 95/399/EÜ ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepinguga (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 217/2009 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 42).

20

(21)  Sõlmitud nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega 2002/738/EÜ Euroopa Ühenduse Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise kohta (EÜT L 234, 31.8.2002, lk 39).

21

(22)  Liit ühines selle kokkuleppega nõukogu 29. septembri 2008. aasta otsusega 2008/780/EÜ India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 268, 9.10.2008, lk 27).

22

(23)  Liit ühines selle konventsiooniga nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta otsusega 2012/130/EL Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (ELT L 67, 6.3.2012, lk 1).

23

(24)  Liit ühines selle konventsiooniga nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsusega 2005/75/EÜ ühenduse ühinemise kohta Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (ELT L 32, 4.2.2005, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

25

(26)  Kõik põhjatraali liigid (OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS ja TB).

26

(27)  Kõik noodaliigid (SSC, SDN, SPR, SV, SB ja SX).

27

(28)  Kogu õngejadade või ritvõngedega kalapüük (LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX ja LLS).

28

(29)  Kõik vainakkevõrgud ja lõkspüünised (GTR, GNS, GNC, FYK, FPN ja FIX).

29

(30)  Püügivahendite koodid: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS.

30

(31)  Nõukogu 7. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 520/2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 973/2001 (ELT L 123, 12.5.2007, lk 3).

31

---

LISA

LISADE NIMEKIRI

| I LISA: | Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa |
| --- | --- |
| IA LISA: | Skagerrak, Kattegat, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed |
| IB LISA: | Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi 1., 2., 5., 12. ja 14. alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed |
| IC LISA: | Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala |
| ID LISA: | ICCATi konventsiooni ala |
| IE LISA: | Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala |
| IF LISA: | Ringhoovuse tuun – levikualad |
| IG LISA: | WCPFC konventsiooni ala |
| IH LISA: | SPRFMO konventsiooni ala |
| IJ LISA: | IOTC pädevusalasse kuuluv ala |
| IK LISA: | SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond |
| IL LISA: | IATTC konventsiooni ala |
| II LISA: | Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi 7.e rajoonis |
| III LISA: | Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas |
| IV LISA: | Kudeva tursa kaitseks kehtestatud hooajalised püügikeelud |
| V LISA: | Kalapüügiload |
| VI LISA: | ICCATi konventsiooni ala |
| VII LISA: | CCAMLRi konventsiooni ala |
| VIII LISA: | IOTC pädevusalasse kuuluv ala |
| IX LISA: | WCPFC konventsiooni ala |

I LISA:

Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa

IA LISA:

Skagerrak, Kattegat, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed

IB LISA:

Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi 1., 2., 5., 12. ja 14. alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed

IC LISA:

Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala

ID LISA:

ICCATi konventsiooni ala

IE LISA:

Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala

IF LISA:

Ringhoovuse tuun – levikualad

IG LISA:

WCPFC konventsiooni ala

IH LISA:

SPRFMO konventsiooni ala

IJ LISA:

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

IK LISA:

SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond

IL LISA:

IATTC konventsiooni ala

II LISA:

Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi 7.e rajoonis

III LISA:

Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas

IV LISA:

Kudeva tursa kaitseks kehtestatud hooajalised püügikeelud

V LISA:

Kalapüügiload

VI LISA:

ICCATi konventsiooni ala

VII LISA:

CCAMLRi konventsiooni ala

VIII LISA:

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

IX LISA:

WCPFC konventsiooni ala

---

I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

Lisade tabelites esitatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud tingimused.

Kõigi lisades esitatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud norme, eelkõige selle artikleid 33 ja 34.

Lisades toodud viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi teadusliku nimetuse tähestikulises järjekorras. Regulatiivsetel eesmärkidel identifitseeritakse liike ainult teaduslike nimetuste alusel. Tavanimetused on antud selguse huvides.

IA–IL lisa kuuluvad I lisa alla.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist liikide teaduslike nimetuste ja tavanimetuste vastavuse tabelit:

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Ammodytes spp. | SAN | Tobiad |
| Argentina silus | ARU | Põhjaatlandi hõbekala |
| Beryx spp. | ALF | Limapead |
| Brosme brosme | USK | Meriluts |
| Caproidae | BOR | Hirvkalalased |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Soomus-astelhai |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugali süvahai |
| Chaceon spp. | GER | Kuldkrabid |
| Chaenocephalus aceratus | SSI | Krokodilljääkala |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Gunnari haugjääkala |
| Channichthys rhinoceratus | LIC | Kerguéleni jääkala |
| Chionoecetes spp. | PCR | Lumekrabid |
| Clupea harengus | HER | Heeringas |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Kalju-tömppeakala |
| Dalatias licha | SCK | Šokolaadhai |
| Deania calcea | DCA | Luits-nokkhai |
| Dicentrarchus labrax | BSS | Harilik huntahven |
| Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) | RJB | Sileda tiibrai kompleks |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoonia kihvkala |
| Dissostichus mawsoni | TOA | Antarktika kihvkala |
| Dissostichus spp. | TOT | Kihvkalad |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Euroopa anšoovis |
| Etmopterus princeps | ETR | Suur tumehai |
| Etmopterus pusillus | ETP | Ühtlane tumehai |
| Euphausia superba | KRI | Tavaline hiilgevähk |
| Gadus morhua | COD | Tursk |
| Galeorhinus galeus | GAG | Supi-nugishai |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Harilik pikklest |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Harilik karelest |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Oranž karekala |
| Illex illecebrosus | SQI | Lühiuimkalmaar |
| Lamna nasus | POR | Harilik heeringahai |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Kenakammeljad |
| Leucoraja naevus | RJN | Kägu-helerai |
| Limanda ferruginea | YEL | Ruske soomuslest |
| Lophiidae | ANF | Merikuratlased |
| Macrourus spp. | GRV | Pikksabad |
| Makaira nigricans | BUM | Sinine marliin |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Manta birostris | RMB | Hiid-sarvikrai |
| Martialia hyadesi | SQS | Tähtkalmaar |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kilttursk |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlang |
| Merluccius | HKE | Euroopa merluus |
| Micromesistius poutassou | WHB | Põhjaputassuu |
| Microstomus kitt | LEM | Väikesuulest |
| Molva dypterygia | BLI | Sinine molva |
| Molva molva | LIN | Harilik molva |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar |
| Notothenia gibberifrons | NOG | Küürlaup-rüntnototeen |
| Notothenia rossii | NOR | Marmornototeenia |
| Notothenia squamifrons | NOS | Hall soomusnototeen |
| Pandalus borealis | PRA | Harilik süvameregarneel |
| Paralomis spp. | PAI | Ogakrabid |
| Penaeus spp. | PEN | Viburhännakud |
| Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |
| Pleuronectiformes | FLX | Lestalised |
| Pollachius pollachius | POL | Pollak |
| Pollachius virens | POK | Põhjaatlandi süsikas |
| Scophthalmus maximus | TUR | Harilik kammeljas |
| Pseudochaenichthys georgianus | SGI | Tume ebajääkala |
| Pseudopentaceros spp. | EDW | Kultkala |
| Raja alba | RJA | Valgerai |
| Raja brachyura | RJH | Valgetäpp-rai |
| Raja circularis | RJI | Ümar helerai |
| Raja clavata | RJC | Ogarai |
| Raja fullonica | RJF | Šagrään-helerai |
| Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Mustkõht-tiibrai |
| Raja microocellata | RJE | Peentäpp-rai |
| Raja montagui | RJM | Täpiline rai |
| Raja radiata | RJR | Täht-sünkrai |
| Raja undulata | RJU | Musterrai |
| Rajiformes | SRX | Railised |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Süvalest |
| Sardina pilchardus | PIL | Sardiin |
| Scomber scombrus | MAC | Harilik makrell |
| Scophthalmus rhombus | BLL | Sile kammeljas |
| Sebastes spp. | RED | Meriahvenad |
| Solea solea | SOL | Harilik merikeel |
| Solea spp. | SOO | Merikeeled |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |
| Squalus acanthias | DGS | Harilik ogahai |
| Tetrapturus albidus | WHM | Valge piikkoon |
| Thunnus alalunga | ALB | Pikkuim-tuun |
| Thunnus maccoyii | SBF | Ringhoovuse tuun |
| Thunnus obesus | BET | Suursilm-tuun |
| Thunnus thynnus | BFT | Harilik tuun |
| Trachurus murphyi | CJM | Tšiili stauriid |
| Trachurus spp. | JAX | Stauriidid |
| Trisopterus esmarkii | NOP | Norra tursik |
| Urophycis tenuis | HKW | Valge ameerikaluts |
| Xiphias gladius | SWO | Mõõkkala |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Ammodytes spp.

SAN

Tobiad

Argentina silus

ARU

Põhjaatlandi hõbekala

Beryx spp.

ALF

Limapead

Brosme brosme

USK

Meriluts

Caproidae

BOR

Hirvkalalased

Centrophorus squamosus

GUQ

Soomus-astelhai

Centroscymnus coelolepis

CYO

Portugali süvahai

Chaceon spp.

GER

Kuldkrabid

Chaenocephalus aceratus

SSI

Krokodilljääkala

Champsocephalus gunnari

ANI

Gunnari haugjääkala

Channichthys rhinoceratus

LIC

Kerguéleni jääkala

Chionoecetes spp.

PCR

Lumekrabid

Clupea harengus

HER

Heeringas

Coryphaenoides rupestris

RNG

Kalju-tömppeakala

Dalatias licha

SCK

Šokolaadhai

Deania calcea

DCA

Luits-nokkhai

Dicentrarchus labrax

BSS

Harilik huntahven

Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia)

RJB

Sileda tiibrai kompleks

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagoonia kihvkala

Dissostichus mawsoni

TOA

Antarktika kihvkala

Dissostichus spp.

TOT

Kihvkalad

Engraulis encrasicolus

ANE

Euroopa anšoovis

Etmopterus princeps

ETR

Suur tumehai

Etmopterus pusillus

ETP

Ühtlane tumehai

Euphausia superba

KRI

Tavaline hiilgevähk

Gadus morhua

COD

Tursk

Galeorhinus galeus

GAG

Supi-nugishai

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Harilik pikklest

Hippoglossoides platessoides

PLA

Harilik karelest

Hoplostethus atlanticus

ORY

Oranž karekala

Illex illecebrosus

SQI

Lühiuimkalmaar

Lamna nasus

POR

Harilik heeringahai

Lepidorhombus spp.

LEZ

Kenakammeljad

Leucoraja naevus

RJN

Kägu-helerai

Limanda ferruginea

YEL

Ruske soomuslest

Lophiidae

ANF

Merikuratlased

Macrourus spp.

GRV

Pikksabad

Makaira nigricans

BUM

Sinine marliin

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Manta birostris

RMB

Hiid-sarvikrai

Martialia hyadesi

SQS

Tähtkalmaar

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Kilttursk

Merlangius merlangus

WHG

Merlang

Merluccius

HKE

Euroopa merluus

Micromesistius poutassou

WHB

Põhjaputassuu

Microstomus kitt

LEM

Väikesuulest

Molva dypterygia

BLI

Sinine molva

Molva molva

LIN

Harilik molva

Nephrops norvegicus

NEP

Norra salehomaar

Notothenia gibberifrons

NOG

Küürlaup-rüntnototeen

Notothenia rossii

NOR

Marmornototeenia

Notothenia squamifrons

NOS

Hall soomusnototeen

Pandalus borealis

PRA

Harilik süvameregarneel

Paralomis spp.

PAI

Ogakrabid

Penaeus spp.

PEN

Viburhännakud

Pleuronectes platessa

PLE

Atlandi merilest

Pleuronectiformes

FLX

Lestalised

Pollachius pollachius

POL

Pollak

Pollachius virens

POK

Põhjaatlandi süsikas

Scophthalmus maximus

TUR

Harilik kammeljas

Pseudochaenichthys georgianus

SGI

Tume ebajääkala

Pseudopentaceros spp.

EDW

Kultkala

Raja alba

RJA

Valgerai

Raja brachyura

RJH

Valgetäpp-rai

Raja circularis

RJI

Ümar helerai

Raja clavata

RJC

Ogarai

Raja fullonica

RJF

Šagrään-helerai

Raja (Dipturus) nidarosiensis

JAD

Mustkõht-tiibrai

Raja microocellata

RJE

Peentäpp-rai

Raja montagui

RJM

Täpiline rai

Raja radiata

RJR

Täht-sünkrai

Raja undulata

RJU

Musterrai

Rajiformes

SRX

Railised

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Süvalest

Sardina pilchardus

PIL

Sardiin

Scomber scombrus

MAC

Harilik makrell

Scophthalmus rhombus

BLL

Sile kammeljas

Sebastes spp.

RED

Meriahvenad

Solea solea

SOL

Harilik merikeel

Solea spp.

SOO

Merikeeled

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

Squalus acanthias

DGS

Harilik ogahai

Tetrapturus albidus

WHM

Valge piikkoon

Thunnus alalunga

ALB

Pikkuim-tuun

Thunnus maccoyii

SBF

Ringhoovuse tuun

Thunnus obesus

BET

Suursilm-tuun

Thunnus thynnus

BFT

Harilik tuun

Trachurus murphyi

CJM

Tšiili stauriid

Trachurus spp.

JAX

Stauriidid

Trisopterus esmarkii

NOP

Norra tursik

Urophycis tenuis

HKW

Valge ameerikaluts

Xiphias gladius

SWO

Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja teaduslike nimetuste vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks:

| Tavanimetus | Kolmetäheline kood | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- |
| Antarktika kihvkala | TOA | Dissostichus mawsoni |
| Atlandi merilest | PLE | Pleuronectes platessa |
| Euroopa anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Euroopa merluus | HKE | Merluccius |
| Gunnari haugjääkala | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Hall soomusnototeen | NOS | Notothenia squamifrons |
| Harilik heeringahai | POR | Lamna nasus |
| Harilik huntahven | BSS | Dicentrarchus labrax |
| Harilik kammeljas | TUR | Scophthalmus maximus |
| Harilik karelest | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Harilik makrell | MAC | Scomber scombrus |
| Harilik merikeel | SOL | Solea solea |
| Harilik molva | LIN | Molva molva |
| Harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias |
| Harilik pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Harilik süvameregarneel | PRA | Pandalus borealis |
| Harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus |
| Heeringas | HER | Clupea harengus |
| Hiid-sarvikrai | RMB | Manta birostris |
| Hirvkalalased | BOR | Caproidae |
| Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Kenakammeljad | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Kerguéleni jääkala | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Kihvkalad | TOT | Dissostichus spp. |
| Kilttursk | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Kilu | SPR | Sprattus sprattus |
| Krokodilljääkala | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Kuldkrabid | GER | Chaceon spp. |
| Kultkala | EDW | Pseudopentaceros spp. |
| Kägu-helerai | RJN | Leucoraja naevus |
| Küürlaup-rüntnototeen | NOG | Notothenia gibberifrons |
| Lestalised | FLX | Pleuronectiformes |
| Limapead | ALF | Beryx spp. |
| Luits-nokkhai | DCA | Deania calcea |
| Lumekrabid | PCR | Chionoecetes spp. |
| Lühiuimkalmaar | SQI | Illex illecebrosus |
| Marmornototeenia | NOR | Notothenia rossii |
| Meriahvenad | RED | Sebastes spp. |
| Merikeeled | SOO | Solea spp. |
| Merikuratlased | ANF | Lophiidae |
| Meriluts | USK | Brosme brosme |
| Merlang | WHG | Merlangius merlangus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Musterrai | RJU | Raja undulata |
| Mustkõht-tiibrai | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |
| Mõõkkala | SWO | Xiphias gladius |
| Norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus |
| Norra tursik | NOP | Trisopterus esmarkii |
| Ogakrabid | PAI | Paralomis spp. |
| Ogarai | RJC | Raja clavata |
| Oranž karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Patagoonia kihvkala | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Peentäpp-rai | RJE | Raja microocellata |
| Pikksabad | GRV | Macrourus spp. |
| Pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga |
| Pollak | POL | Pollachius pollachius |
| Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Põhjaatlandi hõbekala | ARU | Argentina silus |
| Põhjaatlandi süsikas | POK | Pollachius virens |
| Põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Railised | SRX | Rajiformes |
| Ringhoovuse tuun | SBF | Thunnus maccoyii |
| Ruske soomuslest | YEL | Limanda ferruginea |
| Sardiin | PIL | Sardina pilchardus |
| Sile kammeljas | BLL | Scophthalmus rhombus |
| Sileda tiibrai kompleks | RJB | Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) |
| Sinine marliin | BUM | Makaira nigricans |
| Sinine molva | BLI | Molva dypterygia |
| Soomus-astelhai | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Stauriidid | JAX | Trachurus spp. |
| Supi-nugishai | GAG | Galeorhinus galeus |
| Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |
| Suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus |
| Süvalest | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Šagrään-helerai | RJF | Raja fullonica |
| Šokolaadhai | SCK | Dalatias licha |
| Tavaline hiilgevähk | KRI | Euphausia superba |
| Tobiad | SAN | Ammodytes spp. |
| Tšiili stauriid | CJM | Trachurus murphyi |
| Tume ebajääkala | SGI | Pseudochaenichthys georgianus |
| Tursk | COD | Gadus morhua |
| Tähtkalmaar | SQS | Martialia hyadesi |
| Täht-sünkrai | RJR | Raja radiata |
| Täpiline rai | RJM | Raja montagui |
| Valge ameerikaluts | HKW | Urophycis tenuis |
| Valge piikkoon | WHM | Tetrapturus albidus |
| Valgerai | RJA | Raja alba |
| Valgetäpp-rai | RJH | Raja brachyura |
| Viburhännakud | PEN | Penaeus spp. |
| Väikesuulest | LEM | Microstomus kitt |
| Ühtlane tumehai | ETP | Etmopterus pusillus |
| Ümar helerai | RJI | Raja circularis |

Tavanimetus

Kolmetäheline kood

Teaduslik nimetus

Antarktika kihvkala

TOA

Dissostichus mawsoni

Atlandi merilest

PLE

Pleuronectes platessa

Euroopa anšoovis

ANE

Engraulis encrasicolus

Euroopa merluus

HKE

Merluccius

Gunnari haugjääkala

ANI

Champsocephalus gunnari

Hall soomusnototeen

NOS

Notothenia squamifrons

Harilik heeringahai

POR

Lamna nasus

Harilik huntahven

BSS

Dicentrarchus labrax

Harilik kammeljas

TUR

Scophthalmus maximus

Harilik karelest

PLA

Hippoglossoides platessoides

Harilik makrell

MAC

Scomber scombrus

Harilik merikeel

SOL

Solea solea

Harilik molva

LIN

Molva molva

Harilik ogahai

DGS

Squalus acanthias

Harilik pikklest

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Harilik süvameregarneel

PRA

Pandalus borealis

Harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Heeringas

HER

Clupea harengus

Hiid-sarvikrai

RMB

Manta birostris

Hirvkalalased

BOR

Caproidae

Kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Kenakammeljad

LEZ

Lepidorhombus spp.

Kerguéleni jääkala

LIC

Channichthys rhinoceratus

Kihvkalad

TOT

Dissostichus spp.

Kilttursk

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Kilu

SPR

Sprattus sprattus

Krokodilljääkala

SSI

Chaenocephalus aceratus

Kuldkrabid

GER

Chaceon spp.

Kultkala

EDW

Pseudopentaceros spp.

Kägu-helerai

RJN

Leucoraja naevus

Küürlaup-rüntnototeen

NOG

Notothenia gibberifrons

Lestalised

FLX

Pleuronectiformes

Limapead

ALF

Beryx spp.

Luits-nokkhai

DCA

Deania calcea

Lumekrabid

PCR

Chionoecetes spp.

Lühiuimkalmaar

SQI

Illex illecebrosus

Marmornototeenia

NOR

Notothenia rossii

Meriahvenad

RED

Sebastes spp.

Merikeeled

SOO

Solea spp.

Merikuratlased

ANF

Lophiidae

Meriluts

USK

Brosme brosme

Merlang

WHG

Merlangius merlangus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Musterrai

RJU

Raja undulata

Mustkõht-tiibrai

JAD

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Norra salehomaar

NEP

Nephrops norvegicus

Norra tursik

NOP

Trisopterus esmarkii

Ogakrabid

PAI

Paralomis spp.

Ogarai

RJC

Raja clavata

Oranž karekala

ORY

Hoplostethus atlanticus

Patagoonia kihvkala

TOP

Dissostichus eleginoides

Peentäpp-rai

RJE

Raja microocellata

Pikksabad

GRV

Macrourus spp.

Pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Pollak

POL

Pollachius pollachius

Portugali süvahai

CYO

Centroscymnus coelolepis

Põhjaatlandi hõbekala

ARU

Argentina silus

Põhjaatlandi süsikas

POK

Pollachius virens

Põhjaputassuu

WHB

Micromesistius poutassou

Railised

SRX

Rajiformes

Ringhoovuse tuun

SBF

Thunnus maccoyii

Ruske soomuslest

YEL

Limanda ferruginea

Sardiin

PIL

Sardina pilchardus

Sile kammeljas

BLL

Scophthalmus rhombus

Sileda tiibrai kompleks

RJB

Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia)

Sinine marliin

BUM

Makaira nigricans

Sinine molva

BLI

Molva dypterygia

Soomus-astelhai

GUQ

Centrophorus squamosus

Stauriidid

JAX

Trachurus spp.

Supi-nugishai

GAG

Galeorhinus galeus

Suur tumehai

ETR

Etmopterus princeps

Suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Süvalest

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Šagrään-helerai

RJF

Raja fullonica

Šokolaadhai

SCK

Dalatias licha

Tavaline hiilgevähk

KRI

Euphausia superba

Tobiad

SAN

Ammodytes spp.

Tšiili stauriid

CJM

Trachurus murphyi

Tume ebajääkala

SGI

Pseudochaenichthys georgianus

Tursk

COD

Gadus morhua

Tähtkalmaar

SQS

Martialia hyadesi

Täht-sünkrai

RJR

Raja radiata

Täpiline rai

RJM

Raja montagui

Valge ameerikaluts

HKW

Urophycis tenuis

Valge piikkoon

WHM

Tetrapturus albidus

Valgerai

RJA

Raja alba

Valgetäpp-rai

RJH

Raja brachyura

Viburhännakud

PEN

Penaeus spp.

Väikesuulest

LEM

Microstomus kitt

Ühtlane tumehai

ETP

Etmopterus pusillus

Ümar helerai

RJI

Raja circularis

---

IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. JA 14. ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED

| Liik: | tobiad ja seotud kaaspüük

  Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 0 | (2) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Saksamaa | 0 | (2) |
| Rootsi | 0 | (2) |
| Liit | 0 | (2) |
| |
| Ühendkuningriik | 0 | (2) | |
| |
| TAC | 0 | | |
| (1) | Välja arvatud veed, mis asuvad kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula juures. |
| (2) | Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4X). Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. |

Liik:

tobiad ja seotud kaaspüük

Ammodytes spp.

Püügipiirkond:

2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (1)

Taani

0

(2)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

0

(2)

Rootsi

0

(2)

Liit

0

(2)

Ühendkuningriik

0

(2)

TAC

0

(1)

Välja arvatud veed, mis asuvad kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula juures.

(2)

Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4X). Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes III lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades:

Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed

| | 1r | 2r | 3r | 4 | 5r | 6 | 7r |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (SAN/234_1R) | (SAN/234_2R) | (SAN/234_3R) | (SAN/234_4) | (SAN/234_5R) | (SAN/234_6) | (SAN/234_7R) |
| Taani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Saksamaa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Rootsi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Liit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | | | | | | | |
| Kokku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1r

2r

3r

4

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Taani

0

0

0

0

0

0

0

Saksamaa

0

0

0

0

0

0

0

Rootsi

0

0

0

0

0

0

0

Liit

0

0

0

0

0

0

0

Ühendkuningriik

0

0

0

0

0

0

0

Kokku

0

0

0

0

0

0

0

| Liik: | põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (ARU/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 6 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 2 | |
| Madalmaad | 5 | |
| Liit | 13 | |
| Ühendkuningriik | 10 | |
| |
| TAC | 23 | |

Liik:

põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(ARU/1/2.)

Saksamaa

6

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

2

Madalmaad

5

Liit

13

Ühendkuningriik

10

TAC

23

| Liik: | põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus | Püügipiirkond: | 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (ARU/3A4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 273 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 3 | |
| Prantsusmaa | 2 | |
| Iirimaa | 2 | |
| Madalmaad | 13 | |
| Rootsi | 11 | |
| Liit | 304 | |
| Ühendkuningriik | 5 | |
| |
| TAC | 309 | |

Liik:

põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

Püügipiirkond:

3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(ARU/3A4-C)

Taani

273

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

3

Prantsusmaa

2

Iirimaa

2

Madalmaad

13

Rootsi

11

Liit

304

Ühendkuningriik

5

TAC

309

| Liik: | põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus | Püügipiirkond: | 5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (ARU/567.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 71 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 2 | |
| Iirimaa | 66 | |
| Madalmaad | 742 | |
| Liit | 881 | |
| Ühendkuningriik | 52 | |
| |
| TAC | 933 | |

Liik:

põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

Püügipiirkond:

5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(ARU/567.)

Saksamaa

71

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

2

Iirimaa

66

Madalmaad

742

Liit

881

Ühendkuningriik

52

TAC

933

| Liik: | meriluts

  Brosme brosme | Püügipiirkond: | 1., 2. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (USK/1214EI) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 2 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 2 | (1) |
| Muud | 1 | (1) |
| Liit | 5 | (1) |
| Ühendkuningriik | 2 | (1) |
| |
| TAC | 7 | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/1214EI_AMS). |

Liik:

meriluts

Brosme brosme

Püügipiirkond:

1., 2. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(USK/1214EI)

Saksamaa

2

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

2

(1)

Muud

1

(1)

Liit

5

(1)

Ühendkuningriik

2

(1)

TAC

7

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/1214EI_AMS).

| Liik: | meriluts

  Brosme brosme | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna liidu veed
  (USK/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 17 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 5 | |
| Prantsusmaa | 12 | |
| Rootsi | 2 | |
| Muud | 2 | (1) |
| Liit | 38 | |
| Ühendkuningriik | 26 | |
| |
| TAC | 64 | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/04-C_AMS). |

Liik:

meriluts

Brosme brosme

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna liidu veed

(USK/04-C.)

Taani

17

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

5

Prantsusmaa

12

Rootsi

2

Muud

2

(1)

Liit

38

Ühendkuningriik

26

TAC

64

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/04-C_AMS).

| Liik: | meriluts

  Brosme brosme | Püügipiirkond: | 5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (USK/567EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 4 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. |
| Hispaania | 15 | |
| Prantsusmaa | 176 | |
| Iirimaa | 17 | |
| Muud | 4 | (1) |
| Liit | 216 | |
| Norra | 731 | (2) (3) (4) (5) |
| Ühendkuningriik | 85 | |
| |
| TAC | 1 032 | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/567EI_AMS). |
| (2) | Võib püüda 2.a, 4., 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). |
| (3) | Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*5B67-). Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. |
| 750 | | |
| (4) | Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas: |
| | | | |
| | Harilik molva (LIN/*5B67-) | 2 000 | |
| | Meriluts (USK/*5B67-) | 731 | |
| (5) | Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmistes kogustes (tonnides): |
| 500 | | |

Liik:

meriluts

Brosme brosme

Püügipiirkond:

5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(USK/567EI.)

Saksamaa

4

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Hispaania

15

Prantsusmaa

176

Iirimaa

17

Muud

4

(1)

Liit

216

Norra

731

(2) (3) (4) (5)

Ühendkuningriik

85

TAC

1 032

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/567EI_AMS).

(2)

Võib püüda 2.a, 4., 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C).

(3)

Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*5B67-). Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %.

750

(4)

Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas:

Harilik molva (LIN/*5B67-)

2 000

Meriluts (USK/*5B67-)

731

(5)

Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmistes kogustes (tonnides):

500

| Liik: | meriluts

  Brosme brosme | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna Norra veed
  (USK/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 41 | |
| Saksamaa | 0 | |
| Prantsusmaa | 0 | |
| Madalmaad | 0 | |
| Liit | 41 | |
| Ühendkuningriik | 1 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

meriluts

Brosme brosme

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna Norra veed

(USK/04-N.)

Belgia

0

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

41

Saksamaa

0

Prantsusmaa

0

Madalmaad

0

Liit

41

Ühendkuningriik

1

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | hirvkalalased

  Caproidae | Püügipiirkond: | 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BOR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 1 175 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Iirimaa | 3 309 | |
| Liit | 4 484 | |
| Ühendkuningriik | 304 | |
| |
| TAC | 4 788 | |

Liik:

hirvkalalased

Caproidae

Püügipiirkond:

6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BOR/678-)

Taani

1 175

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Iirimaa

3 309

Liit

4 484

Ühendkuningriik

304

TAC

4 788

| Liik: | heeringas (1)

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 3a
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 2 577 | (2) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 41 | (2) |
| Rootsi | 2 696 | (2) |
| Liit | 5 314 | (2) |
| Norra | 818 | |
| Fääri saared | 0 | (3) |
| |
| TAC | 6 132 | |
| (1) | Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. |
| (2) | Eritingimus: kuni 50 % sellest kogusest võib püüda 4. püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.). |
| (3) | Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.) |

Liik:

heeringas (1)

Clupea harengus

Püügipiirkond:

3a

(HER/03A.)

Taani

2 577

(2)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

41

(2)

Rootsi

2 696

(2)

Liit

5 314

(2)

Norra

818

Fääri saared

0

(3)

TAC

6 132

(1)

Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm.

(2)

Eritingimus: kuni 50 % sellest kogusest võib püüda 4. püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.).

(3)

Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.)

| Liik: | heeringas (1)

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed 53o30′ põhjalaiusest põhja pool
  (HER/4AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 14 867 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 9 851 | |
| Prantsusmaa | 5 168 | |
| Madalmaad | 12 929 | |
| Rootsi | 978 | |
| Liit | 43 793 | |
| Fääri saared | 63 | |
| Norra | 27 913 | (2) |
| Ühendkuningriik | 13 896 | |
| TAC | 96 252 | |
| (1) | Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. |
| (2) | Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi 4.a ja 4.b püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda suuremaid koguseid tonnides kui järgnevalt esitatud. Kuni 10 000 tonni suurune lisakogus antakse juhul, kui Norra taotleb sellist suurendamist. |
| 12 500 | | | |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi liit Norra vetes 62° põhjalaiusest lõuna pool püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. Kui liit taotleb sellist suurendamist, eraldatakse kuni 2 500 tonni suurune lisakogus. |
| Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool (HER/*4N-S62) | | | |
| Liit | 12 500 | | | |

Liik:

heeringas (1)

Clupea harengus

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed 53o30′ põhjalaiusest põhja pool

(HER/4AB.)

Taani

14 867

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

9 851

Prantsusmaa

5 168

Madalmaad

12 929

Rootsi

978

Liit

43 793

Fääri saared

63

Norra

27 913

(2)

Ühendkuningriik

13 896

TAC

96 252

(1)

Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm.

(2)

Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi 4.a ja 4.b püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda suuremaid koguseid tonnides kui järgnevalt esitatud. Kuni 10 000 tonni suurune lisakogus antakse juhul, kui Norra taotleb sellist suurendamist.

12 500

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi liit Norra vetes 62° põhjalaiusest lõuna pool püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. Kui liit taotleb sellist suurendamist, eraldatakse kuni 2 500 tonni suurune lisakogus.

Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool (HER/*4N-S62)

Liit

12 500

| Liik: | heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool
  (HER/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rootsi | 237 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 237 | |
| |
| TAC | 96 252 | |
| (1) | Tursa, kilttursa, pollaki ning merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvatakse nende kalaliikide kvoodist maha. |

Liik:

heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool

(HER/4N-S62)

Rootsi

237

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

237

TAC

96 252

(1)

Tursa, kilttursa, pollaki ning merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

| Liik: | heeringas (1)

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 3a
  (HER/03A-BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 1 423 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 13 | |
| Rootsi | 229 | |
| Liit | 1 665 | |
| |
| TAC | 1 665 | |
| (1) | Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm. |

Liik:

heeringas (1)

Clupea harengus

Püügipiirkond:

3a

(HER/03A-BC)

Taani

1 423

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

13

Rootsi

229

Liit

1 665

TAC

1 665

(1)

Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.

| Liik: | heeringas (1)

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed
  (HER/2A47DX) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 11 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 2 143 | |
| Saksamaa | 11 | |
| Prantsusmaa | 11 | |
| Madalmaad | 11 | |
| Rootsi | 11 | |
| Liit | 2 198 | |
| Ühendkuningriik | 41 | |
| |
| TAC | 2 239 | |
| (1) | Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm. |

Liik:

heeringas (1)

Clupea harengus

Püügipiirkond:

4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed

(HER/2A47DX)

Belgia

11

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

2 143

Saksamaa

11

Prantsusmaa

11

Madalmaad

11

Rootsi

11

Liit

2 198

Ühendkuningriik

41

TAC

2 239

(1)

Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.

| Liik: | heeringas (1)

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 4.c, 7.d (2)
  (HER/4CXB7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 2 158 | (3) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 200 | (3) |
| Saksamaa | 133 | (3) |
| Prantsusmaa | 2 569 | (3) |
| Madalmaad | 4 541 | (3) |
| Liit | 9 601 | (3) |
| Ühendkuningriik | 988 | (3) |
| |
| TAC | 96 252 | |
| (1) | Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. |
| (2) | Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) 51°33′ põhjalaiuseni ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. |
| (3) | Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda 4.b püügipiirkonnas (HER/*04B.). |

Liik:

heeringas (1)

Clupea harengus

Püügipiirkond:

4.c, 7.d (2)

(HER/4CXB7D)

Belgia

2 158

(3)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

200

(3)

Saksamaa

133

(3)

Prantsusmaa

2 569

(3)

Madalmaad

4 541

(3)

Liit

9 601

(3)

Ühendkuningriik

988

(3)

TAC

96 252

(1)

Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm.

(2)

Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) 51°33′ põhjalaiuseni ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini.

(3)

Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda 4.b püügipiirkonnas (HER/*04B.).

| Liik: | heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 5.b, 6.b ja 6.aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (1)
  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 97 | (2) | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 19 | (2) |
| Iirimaa | 132 | (2) |
| Madalmaad | 97 | (2) |
| Liit | 345 | (2) |
| Ühendkuningriik | 526 | (2) |
| |
| TAC | 871 | |
| (1) | Viide heeringavarudele ICESi 6.a püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55°põhjalaiusest põhja pool või 7°läänepikkusest lääne pool ja 56°põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond. |
| (2) | Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° põhjalaiust ja 57°30′ põhjalaiust, välja arvatud kuue meremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest. |

Liik:

heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

5.b, 6.b ja 6.aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (1)

(HER/5B6ANB)

Saksamaa

97

(2)

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

19

(2)

Iirimaa

132

(2)

Madalmaad

97

(2)

Liit

345

(2)

Ühendkuningriik

526

(2)

TAC

871

(1)

Viide heeringavarudele ICESi 6.a püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55°põhjalaiusest põhja pool või 7°läänepikkusest lääne pool ja 56°põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond.

(2)

Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° põhjalaiust ja 57°30′ põhjalaiust, välja arvatud kuue meremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.

| Liik: | heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 6.aS (1), 7.b ja 7.c
  (HER/6AS7BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | 309 | | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Madalmaad | 31 | |
| Liit | 340 | |
| |
| TAC | 340 | |
| (1) | Viide heeringavarudele 6.a püügipiirkonnas, 56°00′ põhjalaiusest lõuna pool ja 07°00′ läänepikkusest lääne pool. |

Liik:

heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

6.aS (1), 7.b ja 7.c

(HER/6AS7BC)

Iirimaa

309

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Madalmaad

31

Liit

340

TAC

340

(1)

Viide heeringavarudele 6.a püügipiirkonnas, 56°00′ põhjalaiusest lõuna pool ja 07°00′ läänepikkusest lääne pool.

| Liik: | heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 7a (1)
  (HER/07A/MM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | 525 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 525 | |
| Ühendkuningriik | 1 491 | |
| |
| TAC | 2 016 | |
| (1) | Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega:






  — | põhjas laiuskraad 52o30' N, |

Liik:

heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

7a (1)

(HER/07A/MM)

Iirimaa

525

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

525

Ühendkuningriik

1 491

TAC

2 016

(1)

Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega:

—

põhjas laiuskraad 52o30' N,

| — | lõunas laiuskraad 52o00' N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraad 52o00' N,

| — | läänes Iirimaa rannik, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannik,

| — | idas Ühendkuningriigi rannik. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannik.

| Liik: | heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 7.e ja 7.f
  (HER/7EF.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 116 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 116 | |
| Ühendkuningriik | 116 | |
| |
| TAC | 232 | |

Liik:

heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

7.e ja 7.f

(HER/7EF.)

Prantsusmaa

116

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

116

Ühendkuningriik

116

TAC

232

| Liik: | heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 7.g (1), 7.h (1), 7.j (1) ja 7.k (1)
  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 3 | (2) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 14 | (2) |
| Iirimaa | 188 | (2) |
| Madalmaad | 14 | (2) |
| Liit | 219 | (2) |
| Ühendkuningriik | 0 | (2) |
| |
| TAC | 219 | (2) |
| (1) | Käesolevat püügipiirkonda on suurendatud järgmiste piiridega:






  — | põhjas laiuskraad 52o30' N, |

Liik:

heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

7.g (1), 7.h (1), 7.j (1) ja 7.k (1)

(HER/7G-K.)

Saksamaa

3

(2)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

14

(2)

Iirimaa

188

(2)

Madalmaad

14

(2)

Liit

219

(2)

Ühendkuningriik

0

(2)

TAC

219

(2)

(1)

Käesolevat püügipiirkonda on suurendatud järgmiste piiridega:

—

põhjas laiuskraad 52o30' N,

| — | lõunas laiuskraad 52o00' N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraad 52o00' N,

| — | läänes Iirimaa rannik, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannik,

| — | idas Ühendkuningriigi rannik. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannik.

(2)

Seda kvooti võib eraldada üksnes kontrollpüüki tegevatele laevadele, et võimaldada kõnealuse kalavaru kohta ICESi hinnangu koostamiseks vajalike kalandusandmete kogumist. Asjaomased liikmesriigid peavad enne püügi lubamist teatama komisjonile laeva(de) nime(d).

| Liik: | euroopa anšoovis

  Engraulis encrasicolus | Püügipiirkond: | 8
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 29 700 | | Analüütiline TAC |
| Prantsusmaa | 3 300 | |
| Liit | 33 000 | |
| |
| TAC | 33 000 | |

Liik:

euroopa anšoovis

Engraulis encrasicolus

Püügipiirkond:

8

(ANE/08.)

Hispaania

29 700

Analüütiline TAC

Prantsusmaa

3 300

Liit

33 000

TAC

33 000

| Liik: | euroopa anšoovis

  Engraulis encrasicolus | Püügipiirkond: | 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 0 | (1) | Ennetuslik TAC |
| Portugal | 0 | (1) |
| Liit | 0 | (1) |
| |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022. |

Liik:

euroopa anšoovis

Engraulis encrasicolus

Püügipiirkond:

9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(ANE/9/3411)

Hispaania

0

(1)

Ennetuslik TAC

Portugal

0

(1)

Liit

0

(1)

TAC

0

(1)

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | Skagerrak
  (COD/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 421 | |
| Saksamaa | 11 | |
| Madalmaad | 3 | |
| Rootsi | 74 | |
| Liit | 510 | |
| |
| TAC | 526 | |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

Skagerrak

(COD/03AN.)

Belgia

1

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

421

Saksamaa

11

Madalmaad

3

Rootsi

74

Liit

510

TAC

526

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | Kattegat
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 75 | (1) | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |
| Saksamaa | 2 | (1) |
| Rootsi | 46 | (1) |
| Liit | 123 | (1) |
| |
| TAC | 123 | (1) |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

Kattegat

(COD/03AS.)

Taani

75

(1)

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Saksamaa

2

(1)

Rootsi

46

(1)

Liit

123

(1)

TAC

123

(1)

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | 4; 2.a püügipiirkonna liidu vetes; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 109 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 625 | |
| Saksamaa | 396 | |
| Prantsusmaa | 134 | (1) |
| Madalmaad | 353 | (1) |
| Rootsi | 4 | |
| Liit | 1 621 | |
| Norra | 626 | (2) |
| Ühendkuningriik | 1 433 | (1) |
| |
| TAC | 3 680 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 7.d püügipiirkonnas (COD/07D.) |
| (2) | Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| 4. püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) | | |
| Liit | 2 655 | | | |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

4; 2.a püügipiirkonna liidu vetes; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

(COD/2A3AX4)

Belgia

109

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

625

Saksamaa

396

Prantsusmaa

134

(1)

Madalmaad

353

(1)

Rootsi

4

Liit

1 621

Norra

626

(2)

Ühendkuningriik

1 433

(1)

TAC

3 680

(1)

Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 7.d püügipiirkonnas (COD/07D.)

(2)

Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

4. püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-)

Liit

2 655

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool
  (COD/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rootsi | 96 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 96 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool

(COD/4N-S62)

Rootsi

96

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

96

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | 6.b; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed 12° läänepikkusest lääne pool, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (COD/5W6-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 0 | |
| Prantsusmaa | 2 | |
| Iirimaa | 1 | |
| Liit | 3 | |
| Ühendkuningriik | 3 | |
| |
| TAC | 6 | |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

6.b; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed 12° läänepikkusest lääne pool, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(COD/5W6-14)

Belgia

0

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

0

Prantsusmaa

2

Iirimaa

1

Liit

3

Ühendkuningriik

3

TAC

6

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | 6.a; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed 12°00′ läänepikkusest ida pool
  (COD/5BE6A) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9. |
| Saksamaa | 5 | (1) |
| Prantsusmaa | 51 | (1) |
| Iirimaa | 71 | (1) |
| Liit | 128 | (1) |
| Ühendkuningriik | 193 | (1) |
| |
| TAC | 321 | (1) |
| (1) | Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

6.a; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed 12°00′ läänepikkusest ida pool

(COD/5BE6A)

Belgia

1

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9.

Saksamaa

5

(1)

Prantsusmaa

51

(1)

Iirimaa

71

(1)

Liit

128

(1)

Ühendkuningriik

193

(1)

TAC

321

(1)

(1)

Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | 7a
  (COD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 2 | (1) |
| Iirimaa | 43 | (1) |
| Madalmaad | 0 | (1) |
| Liit | 46 | (1) |
| Ühendkuningriik | 19 | (1) |
| |
| TAC | 65 | (1) |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

7a

(COD/07A.)

Belgia

1

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

2

(1)

Iirimaa

43

(1)

Madalmaad

0

(1)

Liit

46

(1)

Ühendkuningriik

19

(1)

TAC

65

(1)

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | 7.b, 7.c, 7.e–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (COD/7XAD34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 5 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9. |
| Prantsusmaa | 74 | (1) |
| Iirimaa | 115 | (1) |
| Madalmaad | 0 | (1) |
| Liit | 194 | (1) |
| Ühendkuningriik | 8 | (1) |
| |
| TAC | 202 | (1) |
| (1) | Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

7.b, 7.c, 7.e–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(COD/7XAD34)

Belgia

5

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9.

Prantsusmaa

74

(1)

Iirimaa

115

(1)

Madalmaad

0

(1)

Liit

194

(1)

Ühendkuningriik

8

(1)

TAC

202

(1)

(1)

Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | 7d
  (COD/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 9 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 180 | (1) |
| Madalmaad | 5 | (1) |
| Liit | 194 | (1) |
| Ühendkuningriik | 20 | (1) |
| |
| TAC | 214 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: 4; 2.a püügipiirkonna liidu vetes; 3.a püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/*2A3X4). |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

7d

(COD/07D.)

Belgia

9

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

180

(1)

Madalmaad

5

(1)

Liit

194

(1)

Ühendkuningriik

20

(1)

TAC

214

(1)

Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: 4; 2.a püügipiirkonna liidu vetes; 3.a püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/*2A3X4).

| Liik: | kenakammeljad
  Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (LEZ/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 2 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 2 | |
| Saksamaa | 2 | |
| Prantsusmaa | 12 | |
| Madalmaad | 10 | |
| Liit | 28 | |
| Ühendkuningriik | 703 | |
| |
| TAC | 731 | |

Liik:

kenakammeljad

Lepidorhombus spp.

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(LEZ/2AC4-C)

Belgia

2

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

2

Saksamaa

2

Prantsusmaa

12

Madalmaad

10

Liit

28

Ühendkuningriik

703

TAC

731

| Liik: | kenakammeljad
  Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (LEZ/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 168 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 654 | (1) |
| Iirimaa | 191 | |
| Liit | 1 013 | |
| Ühendkuningriik | 463 | (1) |
| |
| TAC | 1 476 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (LEZ/*2AC4C). |

Liik:

kenakammeljad

Lepidorhombus spp.

Püügipiirkond:

5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(LEZ/56-14)

Hispaania

168

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

654

(1)

Iirimaa

191

Liit

1 013

Ühendkuningriik

463

(1)

TAC

1 476

(1)

Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (LEZ/*2AC4C).

| Liik: | kenakammeljad
  Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | 7
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 127 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Hispaania | 1 405 | (2) |
| Prantsusmaa | 1 705 | (2) |
| Iirimaa | 775 | (2) |
| Liit | 4 012 | |
| Ühendkuningriik | 671 | (2) |
| |
| TAC | 4 683 | |
| (1) | 10 % sellest kvoodist võib kasutada 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeelte sihtpüügil. |
| (2) | 35 % sellest kvoodist võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE). |

Liik:

kenakammeljad

Lepidorhombus spp.

Püügipiirkond:

7

(LEZ/07.)

Belgia

127

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Hispaania

1 405

(2)

Prantsusmaa

1 705

(2)

Iirimaa

775

(2)

Liit

4 012

Ühendkuningriik

671

(2)

TAC

4 683

(1)

10 % sellest kvoodist võib kasutada 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeelte sihtpüügil.

(2)

35 % sellest kvoodist võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).

| Liik: | kenakammeljad
  Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e
  (LEZ/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 248 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 200 | |
| Liit | 448 | |
| |
| TAC | 448 | |

Liik:

kenakammeljad

Lepidorhombus spp.

Püügipiirkond:

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

(LEZ/8ABDE.)

Hispaania

248

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

200

Liit

448

TAC

448

| Liik: | kenakammeljad
  Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (LEZ/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 1 912 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. |
| Prantsusmaa | 96 | |
| Portugal | 64 | |
| Liit | 2 072 | |
| |
| TAC | 2 158 | |

Liik:

kenakammeljad

Lepidorhombus spp.

Püügipiirkond:

8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(LEZ/8C3411)

Hispaania

1 912

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Prantsusmaa

96

Portugal

64

Liit

2 072

TAC

2 158

| Liik: | Merikuratlased

  Lophiidae | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (ANF/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 125 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 275 | (1) |
| Saksamaa | 134 | (1) |
| Prantsusmaa | 26 | (1) |
| Madalmaad | 94 | (1) |
| Rootsi | 3 | (1) |
| Liit | 657 | (1) |
| Ühendkuningriik | 2 865 | (1) |
| | |
| TAC | 3 522 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14). |

Liik:

Merikuratlased

Lophiidae

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(ANF/2AC4-C)

Belgia

125

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

275

(1)

Saksamaa

134

(1)

Prantsusmaa

26

(1)

Madalmaad

94

(1)

Rootsi

3

(1)

Liit

657

(1)

Ühendkuningriik

2 865

(1)

TAC

3 522

(1)

Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).

| Liik: | merikuratlased

  Lophiidae | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna Norra veed
  (ANF/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 13 | | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 326 | |
| Saksamaa | 5 | |
| Madalmaad | 5 | |
| Liit | 349 | |
| Ühendkuningriik | 76 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

merikuratlased

Lophiidae

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna Norra veed

(ANF/04-N.)

Belgia

13

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

326

Saksamaa

5

Madalmaad

5

Liit

349

Ühendkuningriik

76

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | merikuratlased

  Lophiidae | Püügipiirkond: | 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (ANF/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 72 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 82 | (1) |
| Hispaania | 77 | |
| Prantsusmaa | 881 | (1) |
| Iirimaa | 199 | |
| Madalmaad | 69 | (1) |
| Liit | 1 380 | |
| Ühendkuningriik | 613 | (1) |
| |
| TAC | 1 993 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (ANF/*2AC4C). |

Liik:

merikuratlased

Lophiidae

Püügipiirkond:

6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(ANF/56-14)

Belgia

72

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

82

(1)

Hispaania

77

Prantsusmaa

881

(1)

Iirimaa

199

Madalmaad

69

(1)

Liit

1 380

Ühendkuningriik

613

(1)

TAC

1 993

(1)

Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (ANF/*2AC4C).

| Liik: | merikuratlased

  Lophiidae | Püügipiirkond: | 7
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 816 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 91 | (1) |
| Hispaania | 324 | (1) |
| Prantsusmaa | 5 233 | (1) |
| Iirimaa | 669 | (1) |
| Madalmaad | 106 | (1) |
| Liit | 7 239 | (1) |
| Ühendkuningriik | 1 587 | (1) |
| |
| TAC | 8 826 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). |

Liik:

merikuratlased

Lophiidae

Püügipiirkond:

7

(ANF/07.)

Belgia

816

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

91

(1)

Hispaania

324

(1)

Prantsusmaa

5 233

(1)

Iirimaa

669

(1)

Madalmaad

106

(1)

Liit

7 239

(1)

Ühendkuningriik

1 587

(1)

TAC

8 826

(1)

Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).

| Liik: | merikuratlased

  Lophiidae | Püügipiirkond: | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e
  (ANF/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 343 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 1 909 | |
| Liit | 2 252 | |
| |
| TAC | 2 252 | |

Liik:

merikuratlased

Lophiidae

Püügipiirkond:

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

(ANF/8ABDE.)

Hispaania

343

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

1 909

Liit

2 252

TAC

2 252

| Liik: | merikuratlased

  Lophiidae | Püügipiirkond: | 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (ANF/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 2 934 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. |
| Prantsusmaa | 3 | |
| Portugal | 584 | |
| Liit | 3 521 | |
| |
| TAC | 3 672 | |

Liik:

merikuratlased

Lophiidae

Püügipiirkond:

8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(ANF/8C3411)

Hispaania

2 934

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Prantsusmaa

3

Portugal

584

Liit

3 521

TAC

3 672

| Liik: | kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | 3a
  (HAD/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 442 | |
| Saksamaa | 28 | |
| Madalmaad | 1 | |
| Rootsi | 52 | |
| Liit | 526 | |
| |
| TAC | 548 | |

Liik:

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

3a

(HAD/03A.)

Belgia

3

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

442

Saksamaa

28

Madalmaad

1

Rootsi

52

Liit

526

TAC

548

| Liik: | kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed
  (HAD/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 52 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 354 | |
| Saksamaa | 225 | |
| Prantsusmaa | 393 | |
| Madalmaad | 39 | |
| Rootsi | 36 | |
| Liit | 1 099 | |
| Norra | 1 975 | |
| Ühendkuningriik | 5 840 | |
| |
| TAC | 8 914 | |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| 4. püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) | | | |
| Liit | 5 161 | | | |

Liik:

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

4; 2.a püügipiirkonna liidu veed

(HAD/2AC4.)

Belgia

52

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

354

Saksamaa

225

Prantsusmaa

393

Madalmaad

39

Rootsi

36

Liit

1 099

Norra

1 975

Ühendkuningriik

5 840

TAC

8 914

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

4. püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-)

Liit

5 161

| Liik: | kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool
  (HAD/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rootsi | 177 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 177 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. |

Liik:

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool

(HAD/4N-S62)

Rootsi

177

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

177

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

| Liik: | kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | 6.b, 12. ja 14. piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (HAD/6B1214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 6 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 7 | |
| Prantsusmaa | 289 | |
| Iirimaa | 206 | |
| Liit | 508 | |
| Ühendkuningriik | 2 111 | |
| |
| TAC | 2 619 | |

Liik:

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

6.b, 12. ja 14. piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(HAD/6B1214)

Belgia

6

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

7

Prantsusmaa

289

Iirimaa

206

Liit

508

Ühendkuningriik

2 111

TAC

2 619

| Liik: | kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | 5.b ja 6.a piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (HAD/5BC6A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 1 | (1) |
| Prantsusmaa | 55 | (1) |
| Iirimaa | 163 | (1) |
| Liit | 220 | |
| Ühendkuningriik | 774 | (1) |
| |
| TAC | 994 | |
| (1) | Sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda: 4. püügipiirkonnas; 2.a püügipiirkonna liidu vetes (HAD/*2AC4.). |

Liik:

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

5.b ja 6.a piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(HAD/5BC6A.)

Belgia

1

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

1

(1)

Prantsusmaa

55

(1)

Iirimaa

163

(1)

Liit

220

Ühendkuningriik

774

(1)

TAC

994

(1)

Sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda: 4. püügipiirkonnas; 2.a püügipiirkonna liidu vetes (HAD/*2AC4.).

| Liik: | kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | 7.b–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 30 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 1 810 | |
| Iirimaa | 603 | |
| Liit | 2 443 | |
| Ühendkuningriik | 272 | |
| |
| TAC | 2 715 | |

Liik:

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

7.b–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(HAD/7X7A34)

Belgia

30

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

1 810

Iirimaa

603

Liit

2 443

Ühendkuningriik

272

TAC

2 715

| Liik: | kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | 7a
  (HAD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 13 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 57 | |
| Iirimaa | 342 | |
| Liit | 412 | |
| Ühendkuningriik | 378 | |
| |
| TAC | 790 | |

Liik:

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

7a

(HAD/07A.)

Belgia

13

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

57

Iirimaa

342

Liit

412

Ühendkuningriik

378

TAC

790

| Liik: | merlang

  Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | 3a
  (WHG/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 292 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Madalmaad | 1 | |
| Rootsi | 31 | |
| Liit | 324 | |
| |
| TAC | 415 | |

Liik:

merlang

Merlangius merlangus

Püügipiirkond:

3a

(WHG/03A.)

Taani

292

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Madalmaad

1

Rootsi

31

Liit

324

TAC

415

| Liik: | merlang

  Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 82 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 356 | |
| Saksamaa | 93 | |
| Prantsusmaa | 535 | |
| Madalmaad | 206 | |
| Rootsi | 1 | |
| Liit | 1 273 | |
| Norra | 304 | (1) |
| Ühendkuningriik | 2 573 | |
| |
| TAC | 4 290 | |
| (1) | Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| 4. püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) | | |
| Liit | 2 700 | | | |

Liik:

merlang

Merlangius merlangus

Püügipiirkond:

4; 2.a püügipiirkonna liidu veed

(WHG/2AC4.)

Belgia

82

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

356

Saksamaa

93

Prantsusmaa

535

Madalmaad

206

Rootsi

1

Liit

1 273

Norra

304

(1)

Ühendkuningriik

2 573

TAC

4 290

(1)

Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

4. püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-)

Liit

2 700

| Liik: | merlang

  Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (WHG/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 1 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9. |
| Prantsusmaa | 14 | (1) |
| Iirimaa | 68 | (1) |
| Liit | 83 | (1) |
| Ühendkuningriik | 151 | (1) |
| |
| TAC | 234 | (1) |
| (1) | Üksnes merlangi kaaspüük muude liikide püügi puhul. Merlangi sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

merlang

Merlangius merlangus

Püügipiirkond:

6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(WHG/56-14)

Saksamaa

1

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9.

Prantsusmaa

14

(1)

Iirimaa

68

(1)

Liit

83

(1)

Ühendkuningriik

151

(1)

TAC

234

(1)

(1)

Üksnes merlangi kaaspüük muude liikide püügi puhul. Merlangi sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | merlang

  Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | 7a
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9. |
| Prantsusmaa | 6 | (1) |
| Iirimaa | 104 | (1) |
| Madalmaad | 0 | (1) |
| Liit | 111 | (1) |
| Ühendkuningriik | 70 | (1) |
| |
| TAC | 181 | (1) |
| (1) | Üksnes merlangi kaaspüük muude liikide püügi puhul. Merlangi sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

merlang

Merlangius merlangus

Püügipiirkond:

7a

(WHG/07A.)

Belgia

1

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9.

Prantsusmaa

6

(1)

Iirimaa

104

(1)

Madalmaad

0

(1)

Liit

111

(1)

Ühendkuningriik

70

(1)

TAC

181

(1)

(1)

Üksnes merlangi kaaspüük muude liikide püügi puhul. Merlangi sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | merlang

  Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k
  (WHG/7X7A-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 23 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 1 411 | |
| Iirimaa | 1 018 | |
| Madalmaad | 12 | |
| Liit | 2 464 | |
| Ühendkuningriik | 252 | |
| |
| TAC | 2 716 | |

Liik:

merlang

Merlangius merlangus

Püügipiirkond:

7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

(WHG/7X7A-C)

Belgia

23

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

1 411

Iirimaa

1 018

Madalmaad

12

Liit

2 464

Ühendkuningriik

252

TAC

2 716

| Liik: | merlang

  Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | 8
  (WHG/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 880 | | Ennetuslik TAC |
| Prantsusmaa | 1 321 | |
| Liit | 2 201 | |
| |
| TAC | 2 276 | |

Liik:

merlang

Merlangius merlangus

Püügipiirkond:

8

(WHG/08.)

Hispaania

880

Ennetuslik TAC

Prantsusmaa

1 321

Liit

2 201

TAC

2 276

| Liik: | merlang ja pollak
  Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool
  (W/P/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rootsi | 48 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 48 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. |

Liik:

merlang ja pollak

Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius

Püügipiirkond:

Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool

(W/P/4N-S62)

Rootsi

48

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

48

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

| Liik: | euroopa merluus

  Merluccius | Püügipiirkond: | 3a
  (HKE/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 784 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Rootsi | 67 | (1) |
| Liit | 851 | |
| |
| TAC | 851 | |
| (1) | Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. |

Liik:

euroopa merluus

Merluccius

Püügipiirkond:

3a

(HKE/03A.)

Taani

784

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Rootsi

67

(1)

Liit

851

TAC

851

(1)

Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.

| Liik: | euroopa merluus

  Merluccius | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (HKE/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 14 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 570 | (1) |
| Saksamaa | 65 | (1) |
| Prantsusmaa | 126 | (1) |
| Madalmaad | 33 | (1) |
| Liit | 808 | (1) |
| Ühendkuningriik | 178 | (1) |
| |
| TAC | 986 | |
| (1) | 3.a püügipiirkonnas võib sellest kvoodist kasutada kaaspüügiks kuni 10 % (HKE/*03A.). |

Liik:

euroopa merluus

Merluccius

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(HKE/2AC4-C)

Belgia

14

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

570

(1)

Saksamaa

65

(1)

Prantsusmaa

126

(1)

Madalmaad

33

(1)

Liit

808

(1)

Ühendkuningriik

178

(1)

TAC

986

(1)

3.a püügipiirkonnas võib sellest kvoodist kasutada kaaspüügiks kuni 10 % (HKE/*03A.).

| Liik: | euroopa merluus

  Merluccius | Püügipiirkond: | 6 ja 7; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 146 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Hispaania | 4 667 | |
| Prantsusmaa | 7 207 | (1) |
| Iirimaa | 873 | |
| Madalmaad | 94 | (1) |
| Liit | 12 987 | |
| Ühendkuningriik | 2 845 | (1) |
| |
| TAC | 15 832 | |
| (1) | Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (HKE/*8ABDE) | | |
| Belgia | 19 | | | |
| Hispaania | 753 | | | |
| Prantsusmaa | 753 | | | |
| Iirimaa | 94 | | | |
| Madalmaad | 10 | | | |
| Liit | 1 629 | | | |
| Ühendkuningriik | 424 | | | |

Liik:

euroopa merluus

Merluccius

Püügipiirkond:

6 ja 7; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(HKE/571214)

Belgia

146

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Hispaania

4 667

Prantsusmaa

7 207

(1)

Iirimaa

873

Madalmaad

94

(1)

Liit

12 987

Ühendkuningriik

2 845

(1)

TAC

15 832

(1)

Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (HKE/*8ABDE)

Belgia

19

Hispaania

753

Prantsusmaa

753

Iirimaa

94

Madalmaad

10

Liit

1 629

Ühendkuningriik

424

| Liik: | euroopa merluus

  Merluccius | Püügipiirkond: | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e
  (HKE/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 5 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Hispaania | 3 249 | |
| Prantsusmaa | 7 296 | |
| Madalmaad | 10 | (1) |
| Liit | 10 560 | |
| |
| TAC | 10 560 | |
| (1) | Seda kvooti võib üle kanda 4. püügipiirkonda ja 2.a püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| 6 ja 7; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) |
| Belgia | 1 | | | |
| Hispaania | 941 | | | |
| Prantsusmaa | 1 694 | | | |
| Madalmaad | 3 | | | |
| Liit | 2 639 | | | |

Liik:

euroopa merluus

Merluccius

Püügipiirkond:

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

(HKE/8ABDE.)

Belgia

5

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Hispaania

3 249

Prantsusmaa

7 296

Madalmaad

10

(1)

Liit

10 560

TAC

10 560

(1)

Seda kvooti võib üle kanda 4. püügipiirkonda ja 2.a püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

6 ja 7; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14)

Belgia

1

Hispaania

941

Prantsusmaa

1 694

Madalmaad

3

Liit

2 639

| Liik: | euroopa merluus

  Merluccius | Püügipiirkond: | 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (HKE/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 5 320 | | Ennetuslik TAC |
| Prantsusmaa | 511 | |
| Portugal | 2 483 | |
| Liit | 8 314 | |
| |
| TAC | 8 517 | |

Liik:

euroopa merluus

Merluccius

Püügipiirkond:

8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(HKE/8C3411)

Hispaania

5 320

Ennetuslik TAC

Prantsusmaa

511

Portugal

2 483

Liit

8 314

TAC

8 517

| Liik: | põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | 2. ja 4. püügipiirkonna Norra veed
  (WHB/24-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 0 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 0 | |
| Ühendkuningriik | 0 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Püügipiirkond:

2. ja 4. püügipiirkonna Norra veed

(WHB/24-N.)

Taani

0

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

0

Ühendkuningriik

0

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 32 399 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 12 597 | (1) |
| Hispaania | 27 468 | (1) (2) |
| Prantsusmaa | 22 547 | (1) |
| Iirimaa | 25 089 | (1) |
| Madalmaad | 39 507 | (1) |
| Portugal | 2 552 | (1) (2) |
| Rootsi | 8 015 | (1) |
| Liit | 170 174 | (1) (3) |
| Norra | 64 935 | |
| Fääri saared | 6 500 | |
| Ühendkuningriik | 42 040 | (1) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Eritingimus: liidu kasutatava kokku 24 375 tonni suuruse juurdepääsu piirnormi raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri saarte vetes (WHB/*05-F) püüda järgmise protsendi: 14,3 %. |
| (2) | Seda kvooti võib üle kanda 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. |
| (3) | Eritingimus: liidu kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas püüda järgmise koguse: |
| | 124 026 | | | |

Liik:

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Püügipiirkond:

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(WHB/1X14)

Taani

32 399

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

12 597

(1)

Hispaania

27 468

(1) (2)

Prantsusmaa

22 547

(1)

Iirimaa

25 089

(1)

Madalmaad

39 507

(1)

Portugal

2 552

(1) (2)

Rootsi

8 015

(1)

Liit

170 174

(1) (3)

Norra

64 935

Fääri saared

6 500

Ühendkuningriik

42 040

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Eritingimus: liidu kasutatava kokku 24 375 tonni suuruse juurdepääsu piirnormi raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri saarte vetes (WHB/*05-F) püüda järgmise protsendi: 14,3 %.

(2)

Seda kvooti võib üle kanda 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.

(3)

Eritingimus: liidu kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas püüda järgmise koguse:

124 026

| Liik: | põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (WHB/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 8 952 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Portugal | 2 238 | |
| Liit | 11 189 | (1) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Eritingimus: liidu kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas püüda järgmise koguse: |
| 124 026 | | | |

Liik:

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Püügipiirkond:

8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(WHB/8C3411)

Hispaania

8 952

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Portugal

2 238

Liit

11 189

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Eritingimus: liidu kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas püüda järgmise koguse:

124 026

| Liik: | põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | 2., 4.a, 5. ja 6. püügipiirkonna liidu veed 56°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 7. püügipiirkond 12° läänepikkusest lääne pool
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | 124 026 | (1) (2) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Fääri saared | 24 375 | (3) (4) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Arvestatakse maha Norra kehtestatud kvoodist. |
| (2) | Eritingimus: 4.a püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C): |
| 26 000 | | | |
| Kõnealune püügipiirang 4.a püügipiirkonnas ulatub järgmise protsendini Norra juurdepääsu piirnormist: |
| 18 % | | | |
| (3) | Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormist maha. |
| (4) | Eritingimus: võib püüda ka 6.b püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). 4.a püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C): |
| 6 094 | | | |

Liik:

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Püügipiirkond:

2., 4.a, 5. ja 6. püügipiirkonna liidu veed 56°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 7. püügipiirkond 12° läänepikkusest lääne pool

(WHB/24A567)

Norra

124 026

(1) (2)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Fääri saared

24 375

(3) (4)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Arvestatakse maha Norra kehtestatud kvoodist.

(2)

Eritingimus: 4.a püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C):

26 000

Kõnealune püügipiirang 4.a püügipiirkonnas ulatub järgmise protsendini Norra juurdepääsu piirnormist:

18 %

(3)

Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormist maha.

(4)

Eritingimus: võib püüda ka 6.b püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). 4.a püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C):

6 094

| Liik: | väikesuulest ja harilik pikklest
  Microstomus kitt ja

  Glyptocephalus cynoglossus | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (L/W/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 92 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 253 | |
| Saksamaa | 33 | |
| Prantsusmaa | 69 | |
| Madalmaad | 211 | |
| Rootsi | 3 | |
| Liit | 661 | |
| Ühendkuningriik | 1 036 | |
| |
| TAC | 1 697 | |

Liik:

väikesuulest ja harilik pikklest

Microstomus kitt ja

Glyptocephalus cynoglossus

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(L/W/2AC4-C)

Belgia

92

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

253

Saksamaa

33

Prantsusmaa

69

Madalmaad

211

Rootsi

3

Liit

661

Ühendkuningriik

1 036

TAC

1 697

| Liik: | sinine molva

  Molva dypterygia | Püügipiirkond: | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BLI/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 28 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Eesti | 4 | |
| Hispaania | 89 | |
| Prantsusmaa | 2 032 | |
| Iirimaa | 8 | |
| Leedu | 2 | |
| Poola | 1 | |
| Muud | 8 | (1) |
| Liit | 2 172 | |
| Norra | 63 | (2) |
| Fääri saared | 38 | (3) |
| Ühendkuningriik | 517 | |
| |
| TAC | 2 790 | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (BLI/5B67_AMS). |
| (2) | Võib püüda 2.a, 4., 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (BLI//*24X7C). |
| (3) | Kalju-tömppeakala ja musta süsisaba kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. Selle kvoodi alusel võib püüda 6.a püügipiirkonna liidu vetes 56°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 6.b püügipiirkonnas. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes. |

Liik:

sinine molva

Molva dypterygia

Püügipiirkond:

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BLI/5B67-)

Saksamaa

28

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Eesti

4

Hispaania

89

Prantsusmaa

2 032

Iirimaa

8

Leedu

2

Poola

1

Muud

8

(1)

Liit

2 172

Norra

63

(2)

Fääri saared

38

(3)

Ühendkuningriik

517

TAC

2 790

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (BLI/5B67_AMS).

(2)

Võib püüda 2.a, 4., 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (BLI//*24X7C).

(3)

Kalju-tömppeakala ja musta süsisaba kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. Selle kvoodi alusel võib püüda 6.a püügipiirkonna liidu vetes 56°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 6.b püügipiirkonnas. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.

| Liik: | sinine molva

  Molva dypterygia | Püügipiirkond: | 12. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (BLI/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 0 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Hispaania | 33 | (1) |
| Prantsusmaa | 1 | (1) |
| Leedu | 0 | (1) |
| Muud | 0 | (1) |
| Liit | 34 | (1) |
| Ühendkuningriik | 0 | (1) |
| |
| TAC | 34 | (1) |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (BLI/12INT_AMS). |

Liik:

sinine molva

Molva dypterygia

Püügipiirkond:

12. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(BLI/12INT-)

Eesti

0

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Hispaania

33

(1)

Prantsusmaa

1

(1)

Leedu

0

(1)

Muud

0

(1)

Liit

34

(1)

Ühendkuningriik

0

(1)

TAC

34

(1)

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (BLI/12INT_AMS).

| Liik: | sinine molva

  Molva dypterygia | Püügipiirkond: | 2. ja 4. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BLI/24-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 1 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 1 | |
| Iirimaa | 1 | |
| Prantsusmaa | 4 | |
| Muud | 1 | (1) |
| Liit | 8 | |
| Ühendkuningriik | 2 | |
| |
| TAC | 10 | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (BLI/24_AMS). |

Liik:

sinine molva

Molva dypterygia

Püügipiirkond:

2. ja 4. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BLI/24-)

Taani

1

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

1

Iirimaa

1

Prantsusmaa

4

Muud

1

(1)

Liit

8

Ühendkuningriik

2

TAC

10

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (BLI/24_AMS).

| Liik: | sinine molva

  Molva dypterygia | Püügipiirkond: | 3.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BLI/03A-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 1 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1 |
| Saksamaa | 0 | |
| Rootsi | 1 | |
| Liit | 2 | |
| |
| TAC | 2 | |

Liik:

sinine molva

Molva dypterygia

Püügipiirkond:

3.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BLI/03A-)

Taani

1

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1

Saksamaa

0

Rootsi

1

Liit

2

TAC

2

| Liik: | harilik molva

  Molva molva | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (LIN/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 7 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 7 | |
| Prantsusmaa | 7 | |
| Muud | 3 | (1) |
| Liit | 24 | |
| Ühendkuningriik | 7 | |
| |
| TAC | 31 | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (LIN/1/2_AMS). |

Liik:

harilik molva

Molva molva

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(LIN/1/2.)

Taani

7

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

7

Prantsusmaa

7

Muud

3

(1)

Liit

24

Ühendkuningriik

7

TAC

31

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (LIN/1/2_AMS).

| Liik: | harilik molva

  Molva molva | Püügipiirkond: | 3.a püügipiirkonna liidu veed
  (LIN/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 25 | |
| Saksamaa | 3 | |
| Rootsi | 10 | |
| Liit | 41 | |
| Ühendkuningriik | 3 | |
| |
| TAC | 44 | |

Liik:

harilik molva

Molva molva

Püügipiirkond:

3.a püügipiirkonna liidu veed

(LIN/03A-C.)

Belgia

3

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

25

Saksamaa

3

Rootsi

10

Liit

41

Ühendkuningriik

3

TAC

44

| Liik: | harilik molva

  Molva molva | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna liidu veed
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 7 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 106 | (1) |
| Saksamaa | 66 | (1) |
| Prantsusmaa | 59 | |
| Madalmaad | 2 | |
| Rootsi | 5 | (1) |
| Liit | 245 | |
| Ühendkuningriik | 815 | (1) |
| |
| TAC | 1 060 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 25 %, kuid mitte rohkem kui 75 tonni, võib püüda: 3.a püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*03A-C). |

Liik:

harilik molva

Molva molva

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna liidu veed

(LIN/04-C.)

Belgia

7

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

106

(1)

Saksamaa

66

(1)

Prantsusmaa

59

Madalmaad

2

Rootsi

5

(1)

Liit

245

Ühendkuningriik

815

(1)

TAC

1 060

(1)

Eritingimus: sellest kuni 25 %, kuid mitte rohkem kui 75 tonni, võib püüda: 3.a püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*03A-C).

| Liik: | harilik molva

  Molva molva | Püügipiirkond: | 5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (LIN/05EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 2 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 2 | |
| Saksamaa | 2 | |
| Prantsusmaa | 2 | |
| Liit | 8 | |
| Ühendkuningriik | 2 | |
| |
| TAC | 10 | |

Liik:

harilik molva

Molva molva

Püügipiirkond:

5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(LIN/05EI.)

Belgia

2

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

2

Saksamaa

2

Prantsusmaa

2

Liit

8

Ühendkuningriik

2

TAC

10

| Liik: | harilik molva

  Molva molva | Püügipiirkond: | 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 12 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 2 | (1) |
| Saksamaa | 42 | (1) |
| Iirimaa | 225 | |
| Hispaania | 840 | |
| Prantsusmaa | 896 | (1) |
| Portugal | 2 | |
| Liit | 2 019 | |
| Norra | 2 000 | (2) (3) (4) | |
| Fääri saared | 50 | (5) (6) | |
| Ühendkuningriik | 1 032 | (1) |
| |
| TAC | 5 101 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 35 % võib püüda: 4. püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*04-C.). |
| (2) | Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*6X14-): Selle sätte alusel ole kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas rohkem kui 5 %. |
| 750 | | | |
| (3) | Kaasa arvatud meriluts. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas: |
| | | | | |
| | Harilik molva (LIN/*5B67-) | 2 000 | | |
| | Meriluts (USK/*5B67-) | 731 | | |
| (4) | Hariliku molva ja merilutsu Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmistes kogustes (tonnides): |
| 500 | | |
| (5) | Kaasa arvatud meriluts. Püütakse 6.b ja 6.a püügipiirkonnas 56°30′ põhjalaiusest põhja pool (LIN/*6BAN.). |
| (6) | Eritingimus: sellest on 6.a ja 6.b püügipiirkonnas lubatud muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 6.a ja 6.b püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.):
  19 |

Liik:

harilik molva

Molva molva

Püügipiirkond:

6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(LIN/6X14.)

Belgia

12

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

2

(1)

Saksamaa

42

(1)

Iirimaa

225

Hispaania

840

Prantsusmaa

896

(1)

Portugal

2

Liit

2 019

Norra

2 000

(2) (3) (4)

Fääri saared

50

(5) (6)

Ühendkuningriik

1 032

(1)

TAC

5 101

(1)

Eritingimus: sellest kuni 35 % võib püüda: 4. püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*04-C.).

(2)

Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*6X14-): Selle sätte alusel ole kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas rohkem kui 5 %.

750

(3)

Kaasa arvatud meriluts. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas:

Harilik molva (LIN/*5B67-)

2 000

Meriluts (USK/*5B67-)

731

(4)

Hariliku molva ja merilutsu Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmistes kogustes (tonnides):

500

(5)

Kaasa arvatud meriluts. Püütakse 6.b ja 6.a püügipiirkonnas 56°30′ põhjalaiusest põhja pool (LIN/*6BAN.).

(6)

Eritingimus: sellest on 6.a ja 6.b püügipiirkonnas lubatud muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 6.a ja 6.b püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.):

19

| Liik: | harilik molva

  Molva molva | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna Norra veed
  (LIN/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 2 | | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 297 | |
| Saksamaa | 8 | |
| Prantsusmaa | 3 | |
| Madalmaad | 1 | |
| Liit | 311 | |
| Ühendkuningriik | 27 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

harilik molva

Molva molva

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna Norra veed

(LIN/04-N.)

Belgia

2

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

297

Saksamaa

8

Prantsusmaa

3

Madalmaad

1

Liit

311

Ühendkuningriik

27

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | norra salehomaar

  Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | 3a
  (NEP/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 9 084 | | Analüütiline TAC |
| Saksamaa | 26 | |
| Rootsi | 3 250 | |
| Liit | 12 360 | |
| |
| TAC | 12 360 | |

Liik:

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Püügipiirkond:

3a

(NEP/03A.)

Taani

9 084

Analüütiline TAC

Saksamaa

26

Rootsi

3 250

Liit

12 360

TAC

12 360

| Liik: | norra salehomaar

  Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (NEP/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 301 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 301 | |
| Saksamaa | 5 | |
| Prantsusmaa | 9 | |
| Madalmaad | 155 | |
| Liit | 771 | |
| Ühendkuningriik | 4 981 | |
| |
| TAC | 5 752 | |

Liik:

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(NEP/2AC4-C)

Belgia

301

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

301

Saksamaa

5

Prantsusmaa

9

Madalmaad

155

Liit

771

Ühendkuningriik

4 981

TAC

5 752

| Liik: | norra salehomaar

  Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna Norra veed
  (NEP/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 142 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 0 | |
| Liit | 142 | |
| Ühendkuningriik | 8 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna Norra veed

(NEP/04-N.)

Taani

142

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

0

Liit

142

Ühendkuningriik

8

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | norra salehomaar

  Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (NEP/5BC6.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 8 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 32 | |
| Iirimaa | 54 | |
| Liit | 94 | |
| Ühendkuningriik | 3 881 | |
| |
| TAC | 3 975 | |

Liik:

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Püügipiirkond:

6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(NEP/5BC6.)

Hispaania

8

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

32

Iirimaa

54

Liit

94

Ühendkuningriik

3 881

TAC

3 975

| Liik: | norra salehomaar

  Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | 7
  (NEP/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 252 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 1 022 | (1) |
| Iirimaa | 1 550 | (1) |
| Liit | 2 824 | (1) |
| Ühendkuningriik | 1 379 | (1) |
| |
| TAC | 4 203 | (1) |
| (1) | Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (NEP/*07U16): |
| Hispaania | 199 | |
| Prantsusmaa | 125 | |
| Iirimaa | 239 | |
| Liit | 563 | |
| Ühendkuningriik | 97 | |

Liik:

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Püügipiirkond:

7

(NEP/07.)

Hispaania

252

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

1 022

(1)

Iirimaa

1 550

(1)

Liit

2 824

(1)

Ühendkuningriik

1 379

(1)

TAC

4 203

(1)

(1)

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (NEP/*07U16):

Hispaania

199

Prantsusmaa

125

Iirimaa

239

Liit

563

Ühendkuningriik

97

| Liik: | norra salehomaar

  Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e
  (NEP/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 239 | | Analüütiline TAC |
| Prantsusmaa | 3 745 | |
| Liit | 3 984 | |
| |
| TAC | 3 984 | |

Liik:

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Püügipiirkond:

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

(NEP/8ABDE.)

Hispaania

239

Analüütiline TAC

Prantsusmaa

3 745

Liit

3 984

TAC

3 984

| Liik: | norra salehomaar

  Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | 8c
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 2,4 | (1) | Ennetuslik TAC |
| Prantsusmaa | 0,0 | (1) |
| Liit | 2,4 | (1) |
| |
| TAC | 2,4 | (1) |
| (1) | Eranditult püük kontrollpüügi raames, et koguda saagi püügimahu ühikuid käsitlevaid andmeid laevadel, mille pardal on vaatlejad:
  – 1,7 tonni funktsionaalses üksuses 25 viiel püügikorral kuus augustis ja septembris;
  – 0,7 tonni funktsionaalses üksuses 31 seitsme päeva jooksul juulis. |

Liik:

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Püügipiirkond:

8c

(NEP/08C.)

Hispaania

2,4

(1)

Ennetuslik TAC

Prantsusmaa

0,0

(1)

Liit

2,4

(1)

TAC

2,4

(1)

(1)

Eranditult püük kontrollpüügi raames, et koguda saagi püügimahu ühikuid käsitlevaid andmeid laevadel, mille pardal on vaatlejad:

– 1,7 tonni funktsionaalses üksuses 25 viiel püügikorral kuus augustis ja septembris;

– 0,7 tonni funktsionaalses üksuses 31 seitsme päeva jooksul juulis.

| Liik: | norra salehomaar

  Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (NEP/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 94 | (1) | Ennetuslik TAC |
| Portugal | 280 | (1) |
| Liit | 374 | (1) (2) |
| |
| TAC | 374 | (1) (2) |
| (1) | Sellest kuni 6 % võib püüda ICESi 9.a rajooni (NEP/*9U267) funktsionaalsetes üksustes 26 ja 27. |
| (2) | Eespool osutatud TACi piires ei või ICESi 9.a rajooni (NEP/*9U30) funktsionaalses üksuses 30 püüda rohkem kui järgmises koguses: 65 |

Liik:

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Püügipiirkond:

9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(NEP/9/3411)

Hispaania

94

(1)

Ennetuslik TAC

Portugal

280

(1)

Liit

374

(1) (2)

TAC

374

(1) (2)

(1)

Sellest kuni 6 % võib püüda ICESi 9.a rajooni (NEP/*9U267) funktsionaalsetes üksustes 26 ja 27.

(2)

Eespool osutatud TACi piires ei või ICESi 9.a rajooni (NEP/*9U30) funktsionaalses üksuses 30 püüda rohkem kui järgmises koguses: 65

| Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | 3a
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 531 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Rootsi | 286 | |
| Liit | 817 | |
| |
| TAC | 1 529 | |

Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

3a

(PRA/03A.)

Taani

531

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Rootsi

286

Liit

817

TAC

1 529

| Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 45 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Madalmaad | 0 | |
| Rootsi | 2 | |
| Liit | 47 | |
| Ühendkuningriik | 13 | |
| |
| TAC | 60 | |

Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(PRA/2AC4-C)

Taani

45

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Madalmaad

0

Rootsi

2

Liit

47

Ühendkuningriik

13

TAC

60

| Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool
  (PRA/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 50 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Rootsi | 31 | (1) |
| Liit | 81 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. |

Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool

(PRA/4N-S62)

Taani

50

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Rootsi

31

(1)

Liit

81

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

| Liik: | viburhännakud
  Penaeus spp. | Püügipiirkond: | Prantsuse Guajaana veed
  (PEN/FGU.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | Kehtestatakse hiljem | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. |
| Liit | Kehtestatakse hiljem | (1) (2) |
| |
| TAC | Kehtestatakse hiljem | (1) (2) |
| (1) | Viburhännakute Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. |
| (2) | Kinnitatakse samal tasemel, mis Prantsusmaa kvoot. |

Liik:

viburhännakud

Penaeus spp.

Püügipiirkond:

Prantsuse Guajaana veed

(PEN/FGU.)

Prantsusmaa

Kehtestatakse hiljem

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.

Liit

Kehtestatakse hiljem

(1) (2)

TAC

Kehtestatakse hiljem

(1) (2)

(1)

Viburhännakute Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.

(2)

Kinnitatakse samal tasemel, mis Prantsusmaa kvoot.

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | Skagerrak
  (PLE/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 26 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 3 308 | |
| Saksamaa | 17 | |
| Madalmaad | 636 | |
| Rootsi | 177 | |
| Liit | 4 164 | |
| |
| TAC | 4 912 | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

Skagerrak

(PLE/03AN.)

Belgia

26

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

3 308

Saksamaa

17

Madalmaad

636

Rootsi

177

Liit

4 164

TAC

4 912

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | Kattegat
  (PLE/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 369 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. |
| Saksamaa | 4 | |
| Rootsi | 41 | |
| Liit | 414 | |
| |
| TAC | 719 | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

Kattegat

(PLE/03AS.)

Taani

369

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Saksamaa

4

Rootsi

41

Liit

414

TAC

719

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
  (PLE/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 381 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 4 487 | |
| Saksamaa | 1 294 | |
| Prantsusmaa | 259 | |
| Madalmaad | 8 627 | |
| Liit | 16 048 | |
| Norra | 2 570 | (1) |
| Ühendkuningriik | 6 385 | |
| |
| TAC | 36 713 | |
| (1) | Millest võib Skagerrakis (PLE/*03AN.) püüda mitte enam kui 75 tonni. |
| |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| 4. püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) | | |
| Liit | 14 010 | | | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

4; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

(PLE/2A3AX4)

Belgia

1 381

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

4 487

Saksamaa

1 294

Prantsusmaa

259

Madalmaad

8 627

Liit

16 048

Norra

2 570

(1)

Ühendkuningriik

6 385

TAC

36 713

(1)

Millest võib Skagerrakis (PLE/*03AN.) püüda mitte enam kui 75 tonni.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

4. püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-)

Liit

14 010

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed;
  12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (PLE/56–14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 2 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Iirimaa | 65 | |
| Liit | 67 | |
| Ühendkuningriik | 97 | |
| |
| TAC | 164 | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed;

12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(PLE/56–14)

Prantsusmaa

2

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Iirimaa

65

Liit

67

Ühendkuningriik

97

TAC

164

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | 7a
  (PLE/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 29 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 13 | |
| Iirimaa | 361 | |
| Madalmaad | 9 | |
| Liit | 412 | |
| Ühendkuningriik | 287 | |
| |
| TAC | 699 | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

7a

(PLE/07A.)

Belgia

29

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

13

Iirimaa

361

Madalmaad

9

Liit

412

Ühendkuningriik

287

TAC

699

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | 7.b ja 7.c
  (PLE/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 4 | | Ennetuslik TAC |
| Iirimaa | 15 | |
| Liit | 19 | |
| |
| TAC | 19 | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

7.b ja 7.c

(PLE/7BC.)

Prantsusmaa

4

Ennetuslik TAC

Iirimaa

15

Liit

19

TAC

19

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | 7.d ja 7.e
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 375 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 1 248 | |
| Liit | 1 623 | |
| Ühendkuningriik | 666 | |
| |
| TAC | 2 289 | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

7.d ja 7.e

(PLE/7DE.)

Belgia

375

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

1 248

Liit

1 623

Ühendkuningriik

666

TAC

2 289

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | 7.f ja 7.g
  (PLE/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 117 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 211 | |
| Iirimaa | 64 | |
| Liit | 392 | |
| Ühendkuningriik | 110 | |
| |
| TAC | 502 | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

7.f ja 7.g

(PLE/7FG.)

Belgia

117

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

211

Iirimaa

64

Liit

392

Ühendkuningriik

110

TAC

502

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | 7.h, 7.j ja 7.k
  (PLE/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 | (1) | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9. |
| Prantsusmaa | 2 | (1) |
| Iirimaa | 8 | (1) |
| Madalmaad | 4 | (1) |
| Liit | 15 | (1) |
| Ühendkuningriik | 2 | (1) |
| |
| TAC | 17 | (1) |
| (1) | Ainult atlandi merilesta kaaspüük teiste liikide püügi korral. Atlandi merilesta sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud. |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

7.h, 7.j ja 7.k

(PLE/7HJK.)

Belgia

1

(1)

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9.

Prantsusmaa

2

(1)

Iirimaa

8

(1)

Madalmaad

4

(1)

Liit

15

(1)

Ühendkuningriik

2

(1)

TAC

17

(1)

(1)

Ainult atlandi merilesta kaaspüük teiste liikide püügi korral. Atlandi merilesta sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud.

| Liik: | atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (PLE/8/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 26 | | Ennetuslik TAC |
| Prantsusmaa | 103 | |
| Portugal | 26 | |
| Liit | 155 | |
| |
| TAC | 155 | |

Liik:

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(PLE/8/3411)

Hispaania

26

Ennetuslik TAC

Prantsusmaa

103

Portugal

26

Liit

155

TAC

155

| Liik: | pollak

  Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (POL/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 1 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 29 | |
| Iirimaa | 9 | |
| Liit | 39 | |
| Ühendkuningriik | 22 | |
| |
| TAC | 61 | |

Liik:

pollak

Pollachius pollachius

Püügipiirkond:

6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(POL/56-14)

Hispaania

1

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

29

Iirimaa

9

Liit

39

Ühendkuningriik

22

TAC

61

| Liik: | pollak

  Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | 7
  (POL/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 95 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Hispaania | 6 | (1) |
| Prantsusmaa | 2 178 | (1) |
| Iirimaa | 232 | (1) |
| Liit | 2 511 | (1) |
| Ühendkuningriik | 530 | (1) |
| |
| TAC | 3 041 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 2 % võib püüda: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (POL/*8ABDE). |

Liik:

pollak

Pollachius pollachius

Püügipiirkond:

7

(POL/07.)

Belgia

95

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Hispaania

6

(1)

Prantsusmaa

2 178

(1)

Iirimaa

232

(1)

Liit

2 511

(1)

Ühendkuningriik

530

(1)

TAC

3 041

(1)

Eritingimus: sellest kuni 2 % võib püüda: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (POL/*8ABDE).

| Liik: | pollak

  Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e
  (POL/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 252 | | Ennetuslik TAC |
| Prantsusmaa | 1 230 | |
| Liit | 1 482 | |
| |
| TAC | 1 482 | |

Liik:

pollak

Pollachius pollachius

Püügipiirkond:

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

(POL/8ABDE.)

Hispaania

252

Ennetuslik TAC

Prantsusmaa

1 230

Liit

1 482

TAC

1 482

| Liik: | pollak

  Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | 8c
  (POL/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 149 | | Ennetuslik TAC |
| Prantsusmaa | 17 | |
| Liit | 166 | |
| |
| TAC | 166 | |

Liik:

pollak

Pollachius pollachius

Püügipiirkond:

8c

(POL/08C.)

Hispaania

149

Ennetuslik TAC

Prantsusmaa

17

Liit

166

TAC

166

| Liik: | pollak

  Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (POL/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 196 | (1) | Ennetuslik TAC |
| Portugal | 7 | (1) (2) |
| Liit | 203 | (1) |
| |
| TAC | 203 | (2) |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 8.c püügipiirkonna liidu vetes (POL/*08C.). |
| (2) | Lisaks sellele TACile võib Portugal püüda pollakit kuni 98 tonni (POL/93411P). |

Liik:

pollak

Pollachius pollachius

Püügipiirkond:

9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(POL/9/3411)

Hispaania

196

(1)

Ennetuslik TAC

Portugal

7

(1) (2)

Liit

203

(1)

TAC

203

(2)

(1)

Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 8.c püügipiirkonna liidu vetes (POL/*08C.).

(2)

Lisaks sellele TACile võib Portugal püüda pollakit kuni 98 tonni (POL/93411P).

| Liik: | põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens | Püügipiirkond: | 3a ja 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed
  (POK/2C3A4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 7 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 823 | |
| Saksamaa | 2 079 | |
| Prantsusmaa | 4 892 | |
| Madalmaad | 21 | |
| Rootsi | 113 | |
| Liit | 7 935 | |
| Norra | 10 426 | (1) |
| Ühendkuningriik | 1 594 | |
| |
| TAC | 19 955 | |
| (1) | Võib püüda üksnes 4. püügipiirkonna liidu vetes ja 3.a püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. |

Liik:

põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

Püügipiirkond:

3a ja 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed

(POK/2C3A4)

Belgia

7

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

823

Saksamaa

2 079

Prantsusmaa

4 892

Madalmaad

21

Rootsi

113

Liit

7 935

Norra

10 426

(1)

Ühendkuningriik

1 594

TAC

19 955

(1)

Võib püüda üksnes 4. püügipiirkonna liidu vetes ja 3.a püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.

| Liik: | põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens | Püügipiirkond: | 6; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (POK/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 88 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 870 | |
| Iirimaa | 100 | |
| Liit | 1 058 | |
| Norra | 235 | (1) |
| Ühendkuningriik | 778 | |
| |
| TAC | 2 071 | |
| (1) | Võib püüda 56o30' põhjalaiusest põhja pool (POK/*5614N). |

Liik:

põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

Püügipiirkond:

6; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(POK/56-14)

Saksamaa

88

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

870

Iirimaa

100

Liit

1 058

Norra

235

(1)

Ühendkuningriik

778

TAC

2 071

(1)

Võib püüda 56o30' põhjalaiusest põhja pool (POK/*5614N).

| Liik: | põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens | Püügipiirkond: | Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool
  (POK/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rootsi | 220 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 220 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. |

Liik:

põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

Püügipiirkond:

Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool

(POK/4N-S62)

Rootsi

220

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

220

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

| Liik: | põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens | Püügipiirkond: | 7, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (POK/7/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 2 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 311 | |
| Iirimaa | 373 | |
| Liit | 686 | |
| Ühendkuningriik | 109 | |
| |
| TAC | 795 | |

Liik:

põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

Püügipiirkond:

7, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(POK/7/3411)

Belgia

2

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

311

Iirimaa

373

Liit

686

Ühendkuningriik

109

TAC

795

| Liik: | harilik kammeljas ja sile kammeljas
  Scophthalmus maximus ja Scophthalmus rhombus | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (T/B/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 119 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 255 | |
| Saksamaa | 65 | |
| Prantsusmaa | 31 | |
| Madalmaad | 902 | |
| Rootsi | 2 | |
| Liit | 1 374 | |
| Ühendkuningriik | 251 | |
| |
| TAC | 1 625 | |

Liik:

harilik kammeljas ja sile kammeljas

Scophthalmus maximus ja Scophthalmus rhombus

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(T/B/2AC4-C)

Belgia

119

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

255

Saksamaa

65

Prantsusmaa

31

Madalmaad

902

Rootsi

2

Liit

1 374

Ühendkuningriik

251

TAC

1 625

| Liik: | railised

  Rajiformes | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 73 | (1) (2) (3) (4) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 3 | (1) (2) (3) |
| Saksamaa | 4 | (1) (2) (3) |
| Prantsusmaa | 12 | (1) (2) (3) (4) |
| Madalmaad | 62 | (1) (2) (3) (4) |
| Liit | 154 | (1) (3) |
| Ühendkuningriik | 281 | (1) (2) (3) (4) |
| |
| TAC | 435 | (3) |
| (1) | Valgetäpp-rai (Raja brachyura) püügist 4. püügipiirkonna liidu vetes (RJH/04-C.) ning kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. |
| (2) | Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes laevade suhtes, mille kogupikkus on üle 15 meetri. Seda sätet ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes. |
| (3) | Seda ei kohaldata valgetäpp-rai (Raja brachyura) puhul 2.a püügipiirkonna liidu vetes ja peentäpp-rai (Raja microocellata) puhul 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes. Juhupüügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. |
| (4) | Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 7.d püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*07D2.), ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 kehtestatud keeldude kohaldamist neis artiklites kindlaks määratud piirkondades. Valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D2.), kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/07D2), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D2) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D2) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) ja lainelise rai (Raja undulata) puhul. |

Liik:

railised

Rajiformes

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(SRX/2AC4-C)

Belgia

73

(1) (2) (3) (4)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

3

(1) (2) (3)

Saksamaa

4

(1) (2) (3)

Prantsusmaa

12

(1) (2) (3) (4)

Madalmaad

62

(1) (2) (3) (4)

Liit

154

(1) (3)

Ühendkuningriik

281

(1) (2) (3) (4)

TAC

435

(3)

(1)

Valgetäpp-rai (Raja brachyura) püügist 4. püügipiirkonna liidu vetes (RJH/04-C.) ning kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi.

(2)

Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes laevade suhtes, mille kogupikkus on üle 15 meetri. Seda sätet ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.

(3)

Seda ei kohaldata valgetäpp-rai (Raja brachyura) puhul 2.a püügipiirkonna liidu vetes ja peentäpp-rai (Raja microocellata) puhul 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes. Juhupüügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

(4)

Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 7.d püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*07D2.), ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 kehtestatud keeldude kohaldamist neis artiklites kindlaks määratud piirkondades. Valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D2.), kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/07D2), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D2) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D2) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) ja lainelise rai (Raja undulata) puhul.

| Liik: | railised

  Rajiformes | Püügipiirkond: | 3.a püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 9 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Rootsi | 3 | (1) |
| Liit | 12 | (1) |
| |
| TAC | 12 | |
| (1) | Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/03A-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) püügist teatatakse eraldi. |

Liik:

railised

Rajiformes

Püügipiirkond:

3.a püügipiirkonna liidu veed

(SRX/03A-C.)

Taani

9

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Rootsi

3

(1)

Liit

12

(1)

TAC

12

(1)

Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/03A-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) püügist teatatakse eraldi.

| Liik: | railised

  Rajiformes | Püügipiirkond: | 6.a, 6.b, 7.a–c ja 7.e–k püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 230 | (1) (2) (3) (4) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Eesti | 1 | (1) (2) (3) (4) |
| Prantsusmaa | 1 032 | (1) (2) (3) (4) |
| Saksamaa | 3 | (1) (2) (3) (4) |
| Iirimaa | 332 | (1) (2) (3) (4) |
| Leedu | 5 | (1) (2) (3) (4) |
| Madalmaad | 1 | (1) (2) (3) (4) |
| Portugal | 6 | (1) (2) (3) (4) |
| Hispaania | 278 | (1) (2) (3) (4) |
| Liit | 1 888 | (1) (2) (3) (4) |
| Ühendkuningriik | 658 | (1) (2) (3) (4) |
| |
| TAC | 2 546 | (3) (4) |
| (1) | Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), ümara helerai (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagrään-helerai (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi. |
| (2) | Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 7.d püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*07D2.), ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 kehtestatud keeldude kohaldamist neis artiklites kindlaks määratud piirkondades. Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.), ümara helerai (Raja circularis) (RJI/*07D.) ja šagrään-helerai (Raja fullonica) (RJF/*07D.) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) ja lainelise rai (Raja undulata) puhul. |
| (3) | Seda ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) puhul, välja arvatud 7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu vetes. Juhupüügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi 7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu vetes (RJE/7FG.) püüda allpool esitatud kogustest suuremaid peentäpp-rai koguseid: |
| Liik: | peentäpp-rai

  Raja microocellata | Püügipiirkond: | 7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu veed
  (RJE/7FG.) |
| Belgia | 4 | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Eesti | 0 |
| Prantsusmaa | 20 |
| Saksamaa | 0 |
| Iirimaa | 6 |
| Leedu | 0 |
| Madalmaad | 0 |
| Portugal | 0 |
| Hispaania | 5 |
| Liit | 35 |
| Ühendkuningriik | 13 |
| | |
| TAC | 48 | |
| Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 7.d püügipiirkonna liidu vetes ja tuleb teatada järgmise koodiga: (RJE/*07D.). See eritingimus ei piira käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes kindlaks määratud piirkondades. |
| (4) | Seda ei kohaldata lainelise rai (Raja undulata) puhul. |

Liik:

railised

Rajiformes

Püügipiirkond:

6.a, 6.b, 7.a–c ja 7.e–k püügipiirkonna liidu veed

(SRX/67AKXD)

Belgia

230

(1) (2) (3) (4)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Eesti

1

(1) (2) (3) (4)

Prantsusmaa

1 032

(1) (2) (3) (4)

Saksamaa

3

(1) (2) (3) (4)

Iirimaa

332

(1) (2) (3) (4)

Leedu

5

(1) (2) (3) (4)

Madalmaad

1

(1) (2) (3) (4)

Portugal

6

(1) (2) (3) (4)

Hispaania

278

(1) (2) (3) (4)

Liit

1 888

(1) (2) (3) (4)

Ühendkuningriik

658

(1) (2) (3) (4)

TAC

2 546

(3) (4)

(1)

Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), ümara helerai (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagrään-helerai (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi.

(2)

Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 7.d püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*07D2.), ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 kehtestatud keeldude kohaldamist neis artiklites kindlaks määratud piirkondades. Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.), ümara helerai (Raja circularis) (RJI/*07D.) ja šagrään-helerai (Raja fullonica) (RJF/*07D.) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) ja lainelise rai (Raja undulata) puhul.

(3)

Seda ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) puhul, välja arvatud 7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu vetes. Juhupüügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi 7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu vetes (RJE/7FG.) püüda allpool esitatud kogustest suuremaid peentäpp-rai koguseid:

Liik:

peentäpp-rai

Raja microocellata

Püügipiirkond:

7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu veed

(RJE/7FG.)

Belgia

4

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Eesti

0

Prantsusmaa

20

Saksamaa

0

Iirimaa

6

Leedu

0

Madalmaad

0

Portugal

0

Hispaania

5

Liit

35

Ühendkuningriik

13

TAC

48

Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 7.d püügipiirkonna liidu vetes ja tuleb teatada järgmise koodiga: (RJE/*07D.). See eritingimus ei piira käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes kindlaks määratud piirkondades.

(4)

Seda ei kohaldata lainelise rai (Raja undulata) puhul.

| Liik: | railised

  Rajiformes | Püügipiirkond: | 7.d püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 33 | (1) (2) (3) (4) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 278 | (1) (2) (3) (4) |
| Madalmaad | 2 | (1) (2) (3) (4) |
| Liit | 313 | (1) (2) (3) (4) |
| Ühendkuningriik | 56 | (1) (2) (3) (4) |
| |
| TAC | 369 | (4) |
| (1) | Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.) ja peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/07D.) püügist teatatakse eraldi. |
| (2) | Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 6.a, 6.b, 7.a–c ja 7.e–k püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*67AKD). Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), ogarai (Raja clavata) (RJC/*67AKD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/*67AKD) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) ja lainelise rai (Raja undulata) puhul. |
| (3) | Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*2AC4C). Valgetäpp-rai (Raja brachyura) püügist 4. püügipiirkonna liidu vetes (RJH/04-C.) ning kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4C) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) puhul. |
| (4) | Seda ei kohaldata lainelise rai (Raja undulata) puhul. |

Liik:

railised

Rajiformes

Püügipiirkond:

7.d püügipiirkonna liidu veed

(SRX/07D.)

Belgia

33

(1) (2) (3) (4)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

278

(1) (2) (3) (4)

Madalmaad

2

(1) (2) (3) (4)

Liit

313

(1) (2) (3) (4)

Ühendkuningriik

56

(1) (2) (3) (4)

TAC

369

(4)

(1)

Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.) ja peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/07D.) püügist teatatakse eraldi.

(2)

Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 6.a, 6.b, 7.a–c ja 7.e–k püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*67AKD). Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), ogarai (Raja clavata) (RJC/*67AKD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/*67AKD) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) ja lainelise rai (Raja undulata) puhul.

(3)

Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*2AC4C). Valgetäpp-rai (Raja brachyura) püügist 4. püügipiirkonna liidu vetes (RJH/04-C.) ning kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4C) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata peentäpp-rai (Raja microocellata) puhul.

(4)

Seda ei kohaldata lainelise rai (Raja undulata) puhul.

| Liik: | laineline rai

  Raja undulata | Püügipiirkond: | 7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu veed
  (RJU/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 5 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Eesti | 0 | (1) |
| Prantsusmaa | 26 | (1) |
| Saksamaa | 0 | (1) |
| Iirimaa | 7 | (1) |
| Leedu | 0 | (1) |
| Madalmaad | 0 | (1) |
| Portugal | 0 | (1) |
| Hispaania | 6 | (1) |
| Liit | 44 | (1) |
| Ühendkuningriik | 15 | (1) |
| |
| TAC | 59 | (1) |
| (1) | Nimetatud liiki ei tohi püüda selle TACiga hõlmatud piirkondades ning võib lossida üksnes tervelt või roogitult. See ei piira käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites kindlaks määratud piirkondades. |

Liik:

laineline rai

Raja undulata

Püügipiirkond:

7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu veed

(RJU/7DE.)

Belgia

5

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Eesti

0

(1)

Prantsusmaa

26

(1)

Saksamaa

0

(1)

Iirimaa

7

(1)

Leedu

0

(1)

Madalmaad

0

(1)

Portugal

0

(1)

Hispaania

6

(1)

Liit

44

(1)

Ühendkuningriik

15

(1)

TAC

59

(1)

(1)

Nimetatud liiki ei tohi püüda selle TACiga hõlmatud piirkondades ning võib lossida üksnes tervelt või roogitult. See ei piira käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites kindlaks määratud piirkondades.

| Liik: | railised

  Rajiformes | Püügipiirkond: | 8. ja 9. püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | (1) (2) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 451 | (1) (2) |
| Portugal | 366 | (1) (2) |
| Hispaania | 368 | (1) (2) |
| Liit | 1 188 | (1) (2) |
| Ühendkuningriik | 3 | (1) (2) |
| |
| TAC | 1 191 | (2) |
| (1) | Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/89-C.) ja ogarai (Raja clavata) (RJC/89-C.) püügist teatatakse eraldi. |
| (2) | Seda ei kohaldata lainelise rai (Raja undulata) puhul. Nimetatud liiki ei tohi püüda selle TACiga hõlmatud piirkondades. Juhtudel, kui ei kohaldata lossimiskohustust, võib lainelise rai kaaspüüki 8. ja 9. alapiirkonnas lossida üksnes tervelt või roogitult. Püük on väiksem allpool tabelis esitatud kvootidest. Need sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites kindlaks määratud piirkondades. Lainelise rai kaaspüügist tuleb eraldi teatada allpool asuvates tabelites esitatud kvootidega. Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid lainelise rai koguseid: |
| | Liik: | laineline rai

  Raja undulata | Püügipiirkond: | 8. püügipiirkonna liidu veed
  (RJU/8-C.) |
| Belgia | 0 | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 3 |
| Portugal | 3 |
| Hispaania | 3 |
| Liit | 9 |
| Ühendkuningriik | 0 |
| | |
| TAC | 9 | |
| | Liik: | laineline rai

  Raja undulata | Püügipiirkond: | 9. püügipiirkonna liidu veed
  (RJU/9-C.) |
| Belgia | 0 | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 5 |
| Portugal | 4 |
| Hispaania | 4 |
| Liit | 13 |
| Ühendkuningriik | 0 |
| | |
| TAC | 13 | |

Liik:

railised

Rajiformes

Püügipiirkond:

8. ja 9. püügipiirkonna liidu veed

(SRX/89-C.)

Belgia

3

(1) (2)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

451

(1) (2)

Portugal

366

(1) (2)

Hispaania

368

(1) (2)

Liit

1 188

(1) (2)

Ühendkuningriik

3

(1) (2)

TAC

1 191

(2)

(1)

Kägu-helerai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/89-C.) ja ogarai (Raja clavata) (RJC/89-C.) püügist teatatakse eraldi.

(2)

Seda ei kohaldata lainelise rai (Raja undulata) puhul. Nimetatud liiki ei tohi püüda selle TACiga hõlmatud piirkondades. Juhtudel, kui ei kohaldata lossimiskohustust, võib lainelise rai kaaspüüki 8. ja 9. alapiirkonnas lossida üksnes tervelt või roogitult. Püük on väiksem allpool tabelis esitatud kvootidest. Need sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 20 ja 57 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites kindlaks määratud piirkondades. Lainelise rai kaaspüügist tuleb eraldi teatada allpool asuvates tabelites esitatud kvootidega. Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid lainelise rai koguseid:

Liik:

laineline rai

Raja undulata

Püügipiirkond:

8. püügipiirkonna liidu veed

(RJU/8-C.)

Belgia

0

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

3

Portugal

3

Hispaania

3

Liit

9

Ühendkuningriik

0

TAC

9

Liik:

laineline rai

Raja undulata

Püügipiirkond:

9. püügipiirkonna liidu veed

(RJU/9-C.)

Belgia

0

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

5

Portugal

4

Hispaania

4

Liit

13

Ühendkuningriik

0

TAC

13

| Liik: | süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (GHL/2A-C46) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 4 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 6 | |
| Eesti | 4 | |
| Hispaania | 4 | |
| Prantsusmaa | 58 | |
| Iirimaa | 4 | |
| Leedu | 4 | |
| Poola | 4 | |
| Liit | 88 | |
| Norra | 313 | (1) |
| Ühendkuningriik | 228 | |
| |
| TAC | 629 | |
| (1) | Püütakse 2.a ja 6. püügipiirkonna liidu vetes. 6. püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega (GHL/*2A6-C). |

Liik:

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(GHL/2A-C46)

Taani

4

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

6

Eesti

4

Hispaania

4

Prantsusmaa

58

Iirimaa

4

Leedu

4

Poola

4

Liit

88

Norra

313

(1)

Ühendkuningriik

228

TAC

629

(1)

Püütakse 2.a ja 6. püügipiirkonna liidu vetes. 6. püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega (GHL/*2A6-C).

| Liik: | harilik makrell

  Scomber scombrus | Püügipiirkond: | 3a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 378 | (1) (2) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 12 999 | (1) (2) |
| Saksamaa | 394 | (1) (2) |
| Prantsusmaa | 1 190 | (1) (2) |
| Madalmaad | 1 197 | (1) (2) |
| Rootsi | 3 548 | (1) (2) (3) |
| Liit | 19 705 | (1) (2) |
| Norra | 124 188 | (4) |
| Ühendkuningriik | 1 109 | (1) (2) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi ka järgmises kahes püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| | 2.a püügipiirkonna Norra veed (MAC/*02AN-) | Fääri saarte veed (MAC/*FRO1) |
| Belgia | 51 | 52 |
| Taani | 1 752 | 1 791 |
| Saksamaa | 53 | 55 |
| Prantsusmaa | 161 | 164 |
| Madalmaad | 161 | 165 |
| Rootsi | 478 | 489 |
| Liit | 2 656 | 2 716 |
| Ühendkuningriik | 150 | 153 |
| (2) | Võib püüda ka 4.a püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.). |
| (3) | Eritingimus: kaasa arvatud järgmine kogus tonnides, mis püütakse 2.a ja 4.a püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*2A4AN): |
| 176 | |
| Selle eritingimuse kohase kalapüügi korral arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvoodist maha. |
| (4) | Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga: |
| 36 008 | |
| Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes 4.a püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud järgmist kogust tonnides, mida võib püüda 3.a püügipiirkonnas (MAC/*03A.): |
| 1 950 | |

Liik:

harilik makrell

Scomber scombrus

Püügipiirkond:

3a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

(MAC/2A34.)

Belgia

378

(1) (2)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

12 999

(1) (2)

Saksamaa

394

(1) (2)

Prantsusmaa

1 190

(1) (2)

Madalmaad

1 197

(1) (2)

Rootsi

3 548

(1) (2) (3)

Liit

19 705

(1) (2)

Norra

124 188

(4)

Ühendkuningriik

1 109

(1) (2)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi ka järgmises kahes püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

2.a püügipiirkonna Norra veed (MAC/*02AN-)

Fääri saarte veed (MAC/*FRO1)

Belgia

51

52

Taani

1 752

1 791

Saksamaa

53

55

Prantsusmaa

161

164

Madalmaad

161

165

Rootsi

478

489

Liit

2 656

2 716

Ühendkuningriik

150

153

(2)

Võib püüda ka 4.a püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.).

(3)

Eritingimus: kaasa arvatud järgmine kogus tonnides, mis püütakse 2.a ja 4.a püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*2A4AN):

176

Selle eritingimuse kohase kalapüügi korral arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvoodist maha.

(4)

Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga:

36 008

Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes 4.a püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud järgmist kogust tonnides, mida võib püüda 3.a püügipiirkonnas (MAC/*03A.):

1 950

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide alusel ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes piirkondades:

| | 3a | 3.a ja 4.bc | 4b | 4c | 6. püügipiirkond, 2.a
  püügipiirkonna rahvusvahelised veed, ajavahemikel 1. jaanuar – 15. veebruar ja 1. september – 31. detsember |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (MAC/*03A.) | (MAC/*3A4BC) | (MAC/*04B.) | (MAC/*04C.) | (MAC/*2A6.) |
| Taani | 0 | 2 685 | 0 | 0 | 7 799 |
| Prantsusmaa | 0 | 319 | 0 | 0 | 0 |
| Madalmaad | 0 | 319 | 0 | 0 | 0 |
| Rootsi | 0 | 0 | 254 | 7 | 2 023 |
| Ühendkuningriik | 0 | 319 | 0 | 0 | 0 |
| Norra | 1 950 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3a

3.a ja 4.bc

4b

4c

6. püügipiirkond, 2.a

püügipiirkonna rahvusvahelised veed, ajavahemikel 1. jaanuar – 15. veebruar ja 1. september – 31. detsember

(MAC/*03A.)

(MAC/*3A4BC)

(MAC/*04B.)

(MAC/*04C.)

(MAC/*2A6.)

Taani

0

2 685

0

0

7 799

Prantsusmaa

0

319

0

0

0

Madalmaad

0

319

0

0

0

Rootsi

0

0

254

7

2 023

Ühendkuningriik

0

319

0

0

0

Norra

1 950

0

0

0

0

| Liik: | harilik makrell

  Scomber scombrus | Püügipiirkond: | 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 15 220 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Hispaania | 16 | (1) |
| Eesti | 127 | (1) |
| Prantsusmaa | 10 148 | (1) |
| Iirimaa | 50 734 | (1) |
| Läti | 94 | (1) |
| Leedu | 94 | (1) |
| Madalmaad | 22 196 | (1) |
| Poola | 1 072 | (1) |
| Liit | 99 701 | (1) |
| Norra | 10 720 | (2) (3) |
| Fääri saared | 22 656 | (4) |
| Ühendkuningriik | 139 521 | (1) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Eritingimus: sellest kuni 25 % võivad Hispaania, Prantsusmaa ja Portugal kvoodivahetuse korras püüda 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes (MAC/*8C910). |
| (2) | Võib püüda üksnes 2.a, 6.a (56°30′ põhjalaiusest põhja pool), 4.a, 7.d, 7.e, 7.f ja 7.h püügipiirkonnas (MAC/*AX7H). |
| (3) | Norra võib püüda allpool esitatud juurdepääsu piirnormi koguse (MAC/*N5630) tonnides 56°30′ põhjalaiusest põhja pool. Joonealuses märkuses 2 kajastamata kogused arvatakse maha Norra kehtestatud püügi piirnormist. |
| 24 838 | |
| (4) | See kogus arvestatakse maha Fääri saarte püügi piirnormist (juurdepääsukvoot). Võib püüda üksnes 6.a (56°30' põhjalaiusest põhja pool) püügipiirkonnas (MAC/*6AN56). Siiski võib 1. jaanuarist kuni 15. veebruarini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini selle kvoodi alusel püüda ka 2.a ja 4.a (59° põhjalaiusest põhja pool) püügipiirkonna ELi piirkonnas (MAC/*24N59). |

Liik:

harilik makrell

Scomber scombrus

Püügipiirkond:

6., 7., 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(MAC/2CX14-)

Saksamaa

15 220

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Hispaania

16

(1)

Eesti

127

(1)

Prantsusmaa

10 148

(1)

Iirimaa

50 734

(1)

Läti

94

(1)

Leedu

94

(1)

Madalmaad

22 196

(1)

Poola

1 072

(1)

Liit

99 701

(1)

Norra

10 720

(2) (3)

Fääri saared

22 656

(4)

Ühendkuningriik

139 521

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Eritingimus: sellest kuni 25 % võivad Hispaania, Prantsusmaa ja Portugal kvoodivahetuse korras püüda 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes (MAC/*8C910).

(2)

Võib püüda üksnes 2.a, 6.a (56°30′ põhjalaiusest põhja pool), 4.a, 7.d, 7.e, 7.f ja 7.h püügipiirkonnas (MAC/*AX7H).

(3)

Norra võib püüda allpool esitatud juurdepääsu piirnormi koguse (MAC/*N5630) tonnides 56°30′ põhjalaiusest põhja pool. Joonealuses märkuses 2 kajastamata kogused arvatakse maha Norra kehtestatud püügi piirnormist.

24 838

(4)

See kogus arvestatakse maha Fääri saarte püügi piirnormist (juurdepääsukvoot). Võib püüda üksnes 6.a (56°30' põhjalaiusest põhja pool) püügipiirkonnas (MAC/*6AN56). Siiski võib 1. jaanuarist kuni 15. veebruarini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini selle kvoodi alusel püüda ka 2.a ja 4.a (59° põhjalaiusest põhja pool) püügipiirkonna ELi piirkonnas (MAC/*24N59).

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega järgmistel ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | 2.a püügipiirkonna liidu veed; 4.a püügipiirkonna liidu ja Norra veed.
  Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar ja 1. september – 31. detsember | 2.a püügipiirkonna Norra veed | Fääri saarte veed |
| --- | --- | --- | --- |
| | (MAC/*4A-EN) | (MAC/*2AN-) | (MAC/*FRO2) |
| Saksamaa | 9 186 | 1 238 | 1 266 |
| Prantsusmaa | 6 124 | 824 | 844 |
| Iirimaa | 30 620 | 4 127 | 4 221 |
| Madalmaad | 13 396 | 1 804 | 1 847 |
| Liit | 59 326 | 7 993 | 8 178 |
| Ühendkuningriik | 84 207 | 11 351 | 11 609 |

2.a püügipiirkonna liidu veed; 4.a püügipiirkonna liidu ja Norra veed.

Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar ja 1. september – 31. detsember

2.a püügipiirkonna Norra veed

Fääri saarte veed

(MAC/*4A-EN)

(MAC/*2AN-)

(MAC/*FRO2)

Saksamaa

9 186

1 238

1 266

Prantsusmaa

6 124

824

844

Iirimaa

30 620

4 127

4 221

Madalmaad

13 396

1 804

1 847

Liit

59 326

7 993

8 178

Ühendkuningriik

84 207

11 351

11 609

| Liik: | harilik makrell

  Scomber scombrus | Püügipiirkond: | 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 22 560 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 150 | (1) |
| Portugal | 4 663 | (1) |
| Liit | 27 373 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda 8.a, 8.b ja 8.d püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ning 8.a, 8.b ja 8.d püügipiirkonnas püütavad kogused ei või siiski ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest. |

Liik:

harilik makrell

Scomber scombrus

Püügipiirkond:

8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(MAC/8C3411)

Hispaania

22 560

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

150

(1)

Portugal

4 663

(1)

Liit

27 373

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda 8.a, 8.b ja 8.d püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ning 8.a, 8.b ja 8.d püügipiirkonnas püütavad kogused ei või siiski ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| 8.b (MAC/*08B.) |
| --- |
| Hispaania | 1 895 |
| Prantsusmaa | 12 |
| Portugal | 391 |

8.b (MAC/*08B.)

Hispaania

1 895

Prantsusmaa

12

Portugal

391

| Liik: | harilik makrell

  Scomber scombrus | Püügipiirkond: | 2.a ja 4.a püügipiirkonna Norra veed
  (MAC/2A4A-N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 9 394 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 9 394 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

harilik makrell

Scomber scombrus

Püügipiirkond:

2.a ja 4.a püügipiirkonna Norra veed

(MAC/2A4A-N)

Taani

9 394

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

9 394

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed
  (SOL/3ABC24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 500 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. |
| Saksamaa | 29 | (1) |
| Madalmaad | 48 | (1) |
| Rootsi | 19 | |
| Liit | 596 | |
| |
| TAC | 596 | |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 3.a püügipiirkonna ja alarajoonide 22–24 liidu vetes. |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed

(SOL/3ABC24)

Taani

500

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Saksamaa

29

(1)

Madalmaad

48

(1)

Rootsi

19

Liit

596

TAC

596

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 3.a püügipiirkonna ja alarajoonide 22–24 liidu vetes.

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (SOL/24-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 365 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 167 | |
| Saksamaa | 292 | |
| Prantsusmaa | 73 | |
| Madalmaad | 3 299 | |
| Liit | 4 196 | |
| Norra | 3 | (1) |
| Ühendkuningriik | 188 | |
| |
| TAC | 4 387 | |
| (1) | Võib püüda üksnes 4. püügipiirkonna liidu vetes (SOL/*04-C). |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(SOL/24-C.)

Belgia

365

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

167

Saksamaa

292

Prantsusmaa

73

Madalmaad

3 299

Liit

4 196

Norra

3

(1)

Ühendkuningriik

188

TAC

4 387

(1)

Võib püüda üksnes 4. püügipiirkonna liidu vetes (SOL/*04-C).

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (SOL/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | 12 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 12 | |
| Ühendkuningriik | 3 | |
| |
| TAC | 15 | |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(SOL/56-14)

Iirimaa

12

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

12

Ühendkuningriik

3

TAC

15

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 7a
  (SOL/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 53 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 1 | |
| Iirimaa | 19 | |
| Madalmaad | 17 | |
| Liit | 90 | |
| Ühendkuningriik | 24 | |
| |
| TAC | 114 | |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

7a

(SOL/07A.)

Belgia

53

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

1

Iirimaa

19

Madalmaad

17

Liit

90

Ühendkuningriik

24

TAC

114

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 7.b ja 7.c
  (SOL/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 6 | | Ennetuslik TAC |
| Iirimaa | 36 | |
| Liit | 34 | |
| |
| TAC | 34 | |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

7.b ja 7.c

(SOL/7BC.)

Prantsusmaa

6

Ennetuslik TAC

Iirimaa

36

Liit

34

TAC

34

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 7d
  (SOL/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 188 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 377 | |
| Liit | 565 | |
| Ühendkuningriik | 135 | |
| |
| TAC | 700 | |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

7d

(SOL/07D.)

Belgia

188

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

377

Liit

565

Ühendkuningriik

135

TAC

700

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 7e
  (SOL/07E.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 13 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 139 | |
| Liit | 152 | |
| Ühendkuningriik | 218 | |
| |
| TAC | 370 | |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

7e

(SOL/07E.)

Belgia

13

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

139

Liit

152

Ühendkuningriik

218

TAC

370

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 7.f ja 7.g
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 258 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 26 | |
| Iirimaa | 13 | |
| Liit | 297 | |
| Ühendkuningriik | 116 | |
| |
| TAC | 413 | |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

7.f ja 7.g

(SOL/7FG.)

Belgia

258

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

26

Iirimaa

13

Liit

297

Ühendkuningriik

116

TAC

413

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 7.h, 7.j ja 7.k
  (SOL/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 7 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 14 | |
| Iirimaa | 37 | |
| Madalmaad | 11 | |
| Liit | 69 | |
| Ühendkuningriik | 14 | |
| |
| TAC | 83 | |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

7.h, 7.j ja 7.k

(SOL/7HJK.)

Belgia

7

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

14

Iirimaa

37

Madalmaad

11

Liit

69

Ühendkuningriik

14

TAC

83

| Liik: | harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 8.a ja 8.b
  (SOL/8AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 42 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. |
| Hispaania | 8 | |
| Prantsusmaa | 3 116 | |
| Madalmaad | 233 | |
| Liit | 3 399 | |
| |
| TAC | 3 483 | |

Liik:

harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

8.a ja 8.b

(SOL/8AB.)

Belgia

42

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Hispaania

8

Prantsusmaa

3 116

Madalmaad

233

Liit

3 399

TAC

3 483

| Liik: | merikeeled
  Solea spp. | Püügipiirkond: | 8c, 8d, 8e, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (SOO/8CDE34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 258 | | Ennetuslik TAC |
| Portugal | 428 | |
| Liit | 686 | |
| |
| TAC | 686 | |

Liik:

merikeeled

Solea spp.

Püügipiirkond:

8c, 8d, 8e, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(SOO/8CDE34)

Hispaania

258

Ennetuslik TAC

Portugal

428

Liit

686

TAC

686

| Liik: | kilu ja seotud kaaspüük

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 0 | (1) (2) | Analüütiline TAC |
| Saksamaa | 0 | (1) (2) |
| Rootsi | 0 | (1) (2) |
| Liit | 0 | (1) (2) |
| |
| TAC | 0 | (2) |
| (1) | Merlangi ja kilttursa kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.). Merlangi ja kilttursa kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. |
| (2) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022. |

Liik:

kilu ja seotud kaaspüük

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

3a

(SPR/03A.)

Taani

0

(1) (2)

Analüütiline TAC

Saksamaa

0

(1) (2)

Rootsi

0

(1) (2)

Liit

0

(1) (2)

TAC

0

(2)

(1)

Merlangi ja kilttursa kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.). Merlangi ja kilttursa kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(2)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022.

| Liik: | kilu ja seotud kaaspüük

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | (1) (2) | Analüütiline TAC |
| Taani | 0 | (1) (2) |
| Saksamaa | 0 | (1) (2) |
| Prantsusmaa | 0 | (1) (2) |
| Madalmaad | 0 | (1) (2) |
| Rootsi | 0 | (1) (2) (3) |
| Liit | 0 | (1) (2) |
| Norra | 0 | (1) |
| Fääri saared | 0 | (1) (4) |
| Ühendkuningriik | 0 | (1) (2) |
| |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022. |
| (2) | Merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OTH/*2AC4C). Merlangi kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt käesolevale sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. |
| (3) | Kaasa arvatud tobiad. |
| (4) | Võib sisaldada kuni 4 % heeringa kaaspüüki. |

Liik:

kilu ja seotud kaaspüük

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(SPR/2AC4-C)

Belgia

0

(1) (2)

Analüütiline TAC

Taani

0

(1) (2)

Saksamaa

0

(1) (2)

Prantsusmaa

0

(1) (2)

Madalmaad

0

(1) (2)

Rootsi

0

(1) (2) (3)

Liit

0

(1) (2)

Norra

0

(1)

Fääri saared

0

(1) (4)

Ühendkuningriik

0

(1) (2)

TAC

0

(1)

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022.

(2)

Merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OTH/*2AC4C). Merlangi kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt käesolevale sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(3)

Kaasa arvatud tobiad.

(4)

Võib sisaldada kuni 4 % heeringa kaaspüüki.

| Liik: | kilu

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | 7.d ja 7.e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 2 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 122 | |
| Saksamaa | 2 | |
| Prantsusmaa | 26 | |
| Madalmaad | 26 | |
| Liit | 178 | |
| Ühendkuningriik | 198 | |
| |
| TAC | 376 | |

Liik:

kilu

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

7.d ja 7.e

(SPR/7DE.)

Belgia

2

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

122

Saksamaa

2

Prantsusmaa

26

Madalmaad

26

Liit

178

Ühendkuningriik

198

TAC

376

| Liik: | harilik ogahai

  Squalus acanthias | Püügipiirkond: | 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (DGS/15X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 5 | (1) | Ennetuslik TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 1 | (1) |
| Hispaania | 3 | (1) |
| Prantsusmaa | 21 | (1) |
| Iirimaa | 13 | (1) |
| Madalmaad | 0 | (1) |
| Portugal | 0 | (1) |
| Liit | 43 | (1) |
| Ühendkuningriik | 25 | (1) |
| |
| TAC | 68 | (1) |
| (1) | Harilikku ogahaid ei tohi püüda selle TACiga hõlmatud piirkondades. Kui harilikku ogahaid püütakse juhuslikult kalapüügil, mille raames harilik ogahai ei ole lossimiskohustusega hõlmatud, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta, nagu on nõutud käesoleva määruse artiklitega 20 ja 57. Erandina artiklist 14 võib STECFi poolt positiivselt hinnatud kaaspüügi vältimise programmis osalev laev lossida ühes kuus kuni 2 tonni harilikku ogahaid, kes on kalapüügivahendite pardale hiivamise hetkel surnud. Kaaspüügi vältimise programmis osalevad liikmesriigid tagavad, et selle erandi alusel lossitud hariliku ogahai üldkogused ei ületa eespool märgitud koguseid. Enne lossimise lubamist peavad nad komisjonile edastama osalevate laevade nimekirja. Liikmesriigid vahetavad teavet kaaspüügi vältimise piirkondade kohta. |

Liik:

harilik ogahai

Squalus acanthias

Püügipiirkond:

1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(DGS/15X14)

Belgia

5

(1)

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

1

(1)

Hispaania

3

(1)

Prantsusmaa

21

(1)

Iirimaa

13

(1)

Madalmaad

0

(1)

Portugal

0

(1)

Liit

43

(1)

Ühendkuningriik

25

(1)

TAC

68

(1)

(1)

Harilikku ogahaid ei tohi püüda selle TACiga hõlmatud piirkondades. Kui harilikku ogahaid püütakse juhuslikult kalapüügil, mille raames harilik ogahai ei ole lossimiskohustusega hõlmatud, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta, nagu on nõutud käesoleva määruse artiklitega 20 ja 57. Erandina artiklist 14 võib STECFi poolt positiivselt hinnatud kaaspüügi vältimise programmis osalev laev lossida ühes kuus kuni 2 tonni harilikku ogahaid, kes on kalapüügivahendite pardale hiivamise hetkel surnud. Kaaspüügi vältimise programmis osalevad liikmesriigid tagavad, et selle erandi alusel lossitud hariliku ogahai üldkogused ei ületa eespool märgitud koguseid. Enne lossimise lubamist peavad nad komisjonile edastama osalevate laevade nimekirja. Liikmesriigid vahetavad teavet kaaspüügi vältimise piirkondade kohta.

| Liik: | stauriidid ja seotud kaaspüük
  Trachurus spp. | Püügipiirkond: | 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed
  (JAX/4BC7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | (1) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 1 328 | (1) |
| Saksamaa | 117 | (1) (2) |
| Hispaania | 25 | (1) |
| Prantsusmaa | 110 | (1) (2) |
| Iirimaa | 84 | (1) |
| Madalmaad | 799 | (1) (2) |
| Portugal | 3 | (1) |
| Rootsi | 19 | (1) |
| Liit | 2 488 | |
| Norra | 638 | (3) |
| Ühendkuningriik | 316 | (1) (2) |
| |
| TAC | 3 442 | |
| (1) | Hirvkala, kilttursa, merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*4BC7D). Hirvkala, kilttursa, merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. |
| (2) | Eritingimus: kuni 5 % 7.d püügipiirkonnas püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud järgmiste piirkondade kvoodi kohaselt: 2.a, 4.a, 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonna liidu veed; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/*7D-EU). |
| (3) | Võib püüda 4.a püügipiirkonna liidu vetes, kuid ei püüta 7.d püügipiirkonna liidu vetes (JAX/*04-C.). |

Liik:

stauriidid ja seotud kaaspüük

Trachurus spp.

Püügipiirkond:

4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed

(JAX/4BC7D)

Belgia

3

(1)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

1 328

(1)

Saksamaa

117

(1) (2)

Hispaania

25

(1)

Prantsusmaa

110

(1) (2)

Iirimaa

84

(1)

Madalmaad

799

(1) (2)

Portugal

3

(1)

Rootsi

19

(1)

Liit

2 488

Norra

638

(3)

Ühendkuningriik

316

(1) (2)

TAC

3 442

(1)

Hirvkala, kilttursa, merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*4BC7D). Hirvkala, kilttursa, merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(2)

Eritingimus: kuni 5 % 7.d püügipiirkonnas püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud järgmiste piirkondade kvoodi kohaselt: 2.a, 4.a, 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonna liidu veed; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/*7D-EU).

(3)

Võib püüda 4.a püügipiirkonna liidu vetes, kuid ei püüta 7.d püügipiirkonna liidu vetes (JAX/*04-C.).

| Liik: | stauriidid ja seotud kaaspüük
  Trachurus spp. | Püügipiirkond: | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6, 7a–c, 7e–k, 8a, 8b, 8d ja 8e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 4 434 | (1) (3) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 3 459 | (1) (2) (3) |
| Hispaania | 4 719 | (3) (5) |
| Prantsusmaa | 1 780 | (1) (2) (3) (5) |
| Iirimaa | 11 522 | (1) (3) |
| Madalmaad | 13 881 | (1) (2) (3) |
| Portugal | 454 | (3) (5) |
| Rootsi | 439 | (1) (3) |
| Liit | 40 688 | (3) |
| Fääri saared | 1 040 | (4) |
| Ühendkuningriik | 4 172 | (1) (2) (3) |
| |
| TAC | 45 900 | |
| (1) | Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest 2.a või 4.a püügipiirkonna liidu vetes enne 30. juunit püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt (JAX/*2A4AC). |
| (2) | Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda 7.d püügipiirkonnas (JAX/*07D.). Selle eritingimuse kohaselt ja vastavalt joonealusele märkusele 3 tuleb hirvkala ja merlangi kaaspüügist teatada eraldi järgmise koodiga: (OTH/*07D.). |
| (3) | Hirvkala, kilttursa, merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*2A-14). Hirvkala, kilttursa, merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. |
| (4) | Üksnes 4.a, 6.a (56°30′ põhjalaiusest põhja pool), 7.e, 7.f ja 7.h püügipiirkond. |
| (5) | Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 80 % püüda 8.c püügipiirkonnas (JAX/*08C2.). Selle eritingimuse kohaselt ja vastavalt joonealusele märkusele 3 tuleb hirvkala ja merlangi kaaspüügist teatada eraldi järgmise koodiga: (OTH/*08C2). |

Liik:

stauriidid ja seotud kaaspüük

Trachurus spp.

Püügipiirkond:

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6, 7a–c, 7e–k, 8a, 8b, 8d ja 8e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(JAX/2A-14)

Taani

4 434

(1) (3)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

3 459

(1) (2) (3)

Hispaania

4 719

(3) (5)

Prantsusmaa

1 780

(1) (2) (3) (5)

Iirimaa

11 522

(1) (3)

Madalmaad

13 881

(1) (2) (3)

Portugal

454

(3) (5)

Rootsi

439

(1) (3)

Liit

40 688

(3)

Fääri saared

1 040

(4)

Ühendkuningriik

4 172

(1) (2) (3)

TAC

45 900

(1)

Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest 2.a või 4.a püügipiirkonna liidu vetes enne 30. juunit püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt (JAX/*2A4AC).

(2)

Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda 7.d püügipiirkonnas (JAX/*07D.). Selle eritingimuse kohaselt ja vastavalt joonealusele märkusele 3 tuleb hirvkala ja merlangi kaaspüügist teatada eraldi järgmise koodiga: (OTH/*07D.).

(3)

Hirvkala, kilttursa, merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*2A-14). Hirvkala, kilttursa, merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(4)

Üksnes 4.a, 6.a (56°30′ põhjalaiusest põhja pool), 7.e, 7.f ja 7.h püügipiirkond.

(5)

Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 80 % püüda 8.c püügipiirkonnas (JAX/*08C2.). Selle eritingimuse kohaselt ja vastavalt joonealusele märkusele 3 tuleb hirvkala ja merlangi kaaspüügist teatada eraldi järgmise koodiga: (OTH/*08C2).

| Liik: | stauriidid
  Trachurus spp. | Püügipiirkond: | 8c
  (JAX/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 2 504 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 44 | |
| Portugal | 248 | (1) |
| Liit | 2 796 | |
| |
| TAC | 2 796 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda 9. püügipiirkonnas (JAX/*09.). |

Liik:

stauriidid

Trachurus spp.

Püügipiirkond:

8c

(JAX/08C.)

Hispaania

2 504

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

44

Portugal

248

(1)

Liit

2 796

TAC

2 796

(1)

Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda 9. püügipiirkonnas (JAX/*09.).

| Liik: | stauriidid
  Trachurus spp. | Püügipiirkond: | 9
  (JAX/09.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 31 834 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. |
| Portugal | 91 211 | (1) |
| Liit | 123 045 | |
| |
| TAC | 128 627 | |
| (1) | Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda 8.c püügipiirkonnas (JAX/*08C.). |

Liik:

stauriidid

Trachurus spp.

Püügipiirkond:

9

(JAX/09.)

Hispaania

31 834

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2.

Portugal

91 211

(1)

Liit

123 045

TAC

128 627

(1)

Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda 8.c püügipiirkonnas (JAX/*08C.).

| Liik: | stauriidid
  Trachurus spp. | Püügipiirkond: | 10; CECAFi liidu veed (1)
  (JAX/X34PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugal | Kehtestatakse hiljem | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. |
| Liit | Kehtestatakse hiljem | (2) |
| |
| TAC | Kehtestatakse hiljem | (2) |
| (1) | Assoori saarte ümbruse veed. |
| (2) | Kinnitatakse samal tasemel, mis Portugali kvoot. |

Liik:

stauriidid

Trachurus spp.

Püügipiirkond:

10; CECAFi liidu veed (1)

(JAX/X34PRT)

Portugal

Kehtestatakse hiljem

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.

Liit

Kehtestatakse hiljem

(2)

TAC

Kehtestatakse hiljem

(2)

(1)

Assoori saarte ümbruse veed.

(2)

Kinnitatakse samal tasemel, mis Portugali kvoot.

| Liik: | stauriidid
  Trachurus spp. | Püügipiirkond: | CECAFi liidu veed (1)
  (JAX/341PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugal | Kehtestatakse hiljem | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. |
| Liit | Kehtestatakse hiljem | (2) |
| |
| TAC | Kehtestatakse hiljem | (2) |
| (1) | Madeira ümbruse veed. |
| (2) | Kinnitatakse samal tasemel, mis Portugali kvoot. |

Liik:

stauriidid

Trachurus spp.

Püügipiirkond:

CECAFi liidu veed (1)

(JAX/341PRT)

Portugal

Kehtestatakse hiljem

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.

Liit

Kehtestatakse hiljem

(2)

TAC

Kehtestatakse hiljem

(2)

(1)

Madeira ümbruse veed.

(2)

Kinnitatakse samal tasemel, mis Portugali kvoot.

| Liik: | stauriidid
  Trachurus spp. | Püügipiirkond: | CECAFi liidu veed (1)
  (JAX/341SPN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | Kehtestatakse hiljem | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. |
| Liit | Kehtestatakse hiljem | (2) |
| |
| TAC | Kehtestatakse hiljem | (2) |
| (1) | Kanaari saarte ümbruse veed. |
| (2) | Kinnitatakse samal tasemel, mis Hispaania kvoot. |

Liik:

stauriidid

Trachurus spp.

Püügipiirkond:

CECAFi liidu veed (1)

(JAX/341SPN)

Hispaania

Kehtestatakse hiljem

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.

Liit

Kehtestatakse hiljem

(2)

TAC

Kehtestatakse hiljem

(2)

(1)

Kanaari saarte ümbruse veed.

(2)

Kinnitatakse samal tasemel, mis Hispaania kvoot.

| Liik: | norra tursik ja seotud kaaspüük

  Trisopterus esmarkii | Püügipiirkond: | 3.a; 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed
  (NOP/2A3A4_Q1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2021 | | |
| | | | |
| Taani | 5 620 | (1) (3) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 1 | (1) (2) (3) |
| Madalmaad | 4 | (1) (2) (3) |
| Liit | 5 625 | (1) (3) |
| Norra | p.m. | (4) |
| Fääri saared | p.m. | (5) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Kilttursa ja merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OT2/*2A3A4_Q1). Kilttursa ja merlangi kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. |
| (2) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes. |
| (3) | Liidu kvoodi alusel võib püüda ainult 1. jaanuarist 2021 kuni 31. märtsini 2021. |
| (4) | Kasutatakse sortimisvõret. |
| (5) | Kasutatakse sortimisvõret. See sisaldab kuni 15 % vältimatut kaaspüüki (NOP/*2A3A4), mis arvestatakse sellest kvoodist maha. |

Liik:

norra tursik ja seotud kaaspüük

Trisopterus esmarkii

Püügipiirkond:

3.a; 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

(NOP/2A3A4_Q1)

Aasta

2021

Taani

5 620

(1) (3)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

1

(1) (2) (3)

Madalmaad

4

(1) (2) (3)

Liit

5 625

(1) (3)

Norra

p.m.

(4)

Fääri saared

p.m.

(5)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Kilttursa ja merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OT2/*2A3A4_Q1). Kilttursa ja merlangi kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(2)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes.

(3)

Liidu kvoodi alusel võib püüda ainult 1. jaanuarist 2021 kuni 31. märtsini 2021.

(4)

Kasutatakse sortimisvõret.

(5)

Kasutatakse sortimisvõret. See sisaldab kuni 15 % vältimatut kaaspüüki (NOP/*2A3A4), mis arvestatakse sellest kvoodist maha.

| Liik: | tehniliseks otstarbeks ettenähtud kala | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna Norra veed
  (I/F/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rootsi | 200 | (1) (2) | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 200 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. |
| (2) | Eritingimus: stauriidide (JAX/*04-N) püük ei tohi ületada järgmisi koguseid: |
| 100 | | |

Liik:

tehniliseks otstarbeks ettenähtud kala

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna Norra veed

(I/F/04-N.)

Rootsi

200

(1) (2)

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

200

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

(2)

Eritingimus: stauriidide (JAX/*04-N) püük ei tohi ületada järgmisi koguseid:

100

| Liik: | muud liigid | Püügipiirkond: | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu veed
  (OTH/5B67-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | Ei ole asjakohane | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Norra | 70 | (1) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Püütakse ainult õngejadaga. |

Liik:

muud liigid

Püügipiirkond:

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu veed

(OTH/5B67-C)

Liit

Ei ole asjakohane

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Norra

70

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Püütakse ainult õngejadaga.

| Liik: | muud liigid | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna Norra veed
  (OTH/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 15 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 1 375 | |
| Saksamaa | 155 | |
| Prantsusmaa | 64 | |
| Madalmaad | 110 | |
| Rootsi | Ei ole asjakohane | (1) |
| Liit | 1 719 | (2) |
| Ühendkuningriik | 1 031 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide“ püügiks tavapärastes kogustes. |
| (2) | Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid. |

Liik:

muud liigid

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna Norra veed

(OTH/04-N.)

Belgia

15

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

1 375

Saksamaa

155

Prantsusmaa

64

Madalmaad

110

Rootsi

Ei ole asjakohane

(1)

Liit

1 719

(2)

Ühendkuningriik

1 031

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide“ püügiks tavapärastes kogustes.

(2)

Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.

| Liik: | muud liigid | Püügipiirkond: | 2.a, 4. ja 6.a (56°30' põhjalaiusest põhja pool) püügipiirkonna liidu veed
  (OTH/2A46AN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | Ei ole asjakohane | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Norra | 1 688 | (1) (2) |
| Fääri saared | 38 | (3) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Üksnes 2.a ja 4. püügipiirkond (OTH/*2A4-C). |
| (2) | Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid. |
| (3) | Püütakse 4. ja 6.a (56°30′ põhjalaiusest põhja pool) püügipiirkonnas (OTH/*46AN). |

Liik:

muud liigid

Püügipiirkond:

2.a, 4. ja 6.a (56°30' põhjalaiusest põhja pool) püügipiirkonna liidu veed

(OTH/2A46AN)

Liit

Ei ole asjakohane

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Norra

1 688

(1) (2)

Fääri saared

38

(3)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Üksnes 2.a ja 4. püügipiirkond (OTH/*2A4-C).

(2)

Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.

(3)

Püütakse 4. ja 6.a (56°30′ põhjalaiusest põhja pool) püügipiirkonnas (OTH/*46AN).

Liide

Artikli 9 lõikes 4 osutatud lubatud kogupüügid on järgmised:

| | Belgia: harilik merikeel 7.a püügipiirkonnas; harilik merikeel 7.f ja 7.g püügipiirkonnas; harilik merikeel 7.e püügipiirkonnas; harilik merikeel 8.a ja 8.b püügipiirkonnas; kenakammeljad 7. püügipiirkonnas; kilttursk 7.b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1 liidu vetes; norra salehomaar 7. püügipiirkonnas; tursk 7.a püügipiirkonnas; atlandi merilest 7.f ja 7.g püügipiirkonnas; atlandi merilest 7.h, 7.j ja 7.k püügipiirkonnas; railised 6.a, 6.b, 7.a–c ja 7.e–k püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Belgia: harilik merikeel 7.a püügipiirkonnas; harilik merikeel 7.f ja 7.g püügipiirkonnas; harilik merikeel 7.e püügipiirkonnas; harilik merikeel 8.a ja 8.b püügipiirkonnas; kenakammeljad 7. püügipiirkonnas; kilttursk 7.b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1 liidu vetes; norra salehomaar 7. püügipiirkonnas; tursk 7.a püügipiirkonnas; atlandi merilest 7.f ja 7.g püügipiirkonnas; atlandi merilest 7.h, 7.j ja 7.k püügipiirkonnas; railised 6.a, 6.b, 7.a–c ja 7.e–k püügipiirkonnas.

| | Prantsusmaa: harilik makrell 3.a ja 4. püügipiirkonnas; 2.a, 3.b, 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu vetes; atlandi heeringas 4. ja 7.d püügipiirkonnas ning 2.a püügipiirkonna liidu vetes; stauriidid 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu vetes; merlang 7.b–k püügipiirkonnas; kilttursk 7.b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1 liidu vetes; harilik merikeel 7.f ja 7.g püügipiirkonnas; merlang 8. püügipiirkonnas; mustlaik-besuugo 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; hirvkala 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; harilik makrell 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; railised 6.a, 6.b, 7.a–c ja 7.e–k püügipiirkonna liidu vetes; railised 7.d püügipiirkonna liidu vetes; railised 8. ja 9. püügipiirkonna liidu vetes; laineline rai 7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu vetes. |
| --- | --- |

Prantsusmaa: harilik makrell 3.a ja 4. püügipiirkonnas; 2.a, 3.b, 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu vetes; atlandi heeringas 4. ja 7.d püügipiirkonnas ning 2.a püügipiirkonna liidu vetes; stauriidid 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu vetes; merlang 7.b–k püügipiirkonnas; kilttursk 7.b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1 liidu vetes; harilik merikeel 7.f ja 7.g püügipiirkonnas; merlang 8. püügipiirkonnas; mustlaik-besuugo 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; hirvkala 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; harilik makrell 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; railised 6.a, 6.b, 7.a–c ja 7.e–k püügipiirkonna liidu vetes; railised 7.d püügipiirkonna liidu vetes; railised 8. ja 9. püügipiirkonna liidu vetes; laineline rai 7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu vetes.

| | Iirimaa: euroopa merikurat 6. püügipiirkonnas; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; euroopa merikurat 7. püügipiirkonnas; norra salehomaar ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalses üksuses 16. |
| --- | --- |

Iirimaa: euroopa merikurat 6. püügipiirkonnas; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes; euroopa merikurat 7. püügipiirkonnas; norra salehomaar ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalses üksuses 16.

---

IB LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA, ICESi 1., 2., 5., 12. JA 14. ALAPIIRKOND NING NAFO 1. PIIRKONNA GRÖÖNIMAA VEED

| Liik: | heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | (1) | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 2 931 | (1) |
| Saksamaa | 513 | (1) |
| Hispaania | 10 | (1) |
| Prantsusmaa | 127 | (1) |
| Iirimaa | 759 | (1) |
| Madalmaad | 1 049 | (1) |
| Poola | 148 | (1) |
| Portugal | 10 | (1) |
| Soome | 45 | (1) |
| Rootsi | 1 086 | (1) |
| Liit | 6 681 | (1) |
| Ühendkuningriik | 1 874 | (1) |
| Fääri saared | 1 750 | (2)(3) |
| Norra | 7 699 | (2)(4) |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond ja liidu veed. |
| (2) | Võib püüda liidu vetes 62° põhjalaiusest põhja pool. |
| (3) | Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormist maha. |
| (4) | Arvestatakse Norra püügi piirnormidest maha. |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |
| Norra vetes 62° põhjalaiusest põhja pool ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN) |
| | 7 699 | | | |
| 2., 5.b püügipiirkonnas 62° põhjalaiusest põhja pool (Fääri saarte veed) (HER/*25B-F) |
| Belgia | 1 | | Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Taani | 600 | |
| Saksamaa | 105 | |
| Hispaania | 2 | |
| Prantsusmaa | 26 | |
| Iirimaa | 155 | |
| Madalmaad | 215 | |
| Poola | 30 | |
| Portugal | 2 | |
| Soome | 9 | |
| Rootsi | 222 | |
| Ühendkuningriik | 383 | |

Liik:

heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

(HER/1/2-)

Belgia

3

(1)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

2 931

(1)

Saksamaa

513

(1)

Hispaania

10

(1)

Prantsusmaa

127

(1)

Iirimaa

759

(1)

Madalmaad

1 049

(1)

Poola

148

(1)

Portugal

10

(1)

Soome

45

(1)

Rootsi

1 086

(1)

Liit

6 681

(1)

Ühendkuningriik

1 874

(1)

Fääri saared

1 750

(2)(3)

Norra

7 699

(2)(4)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond ja liidu veed.

(2)

Võib püüda liidu vetes 62° põhjalaiusest põhja pool.

(3)

Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormist maha.

(4)

Arvestatakse Norra püügi piirnormidest maha.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Norra vetes 62° põhjalaiusest põhja pool ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN)

7 699

2., 5.b püügipiirkonnas 62° põhjalaiusest põhja pool (Fääri saarte veed) (HER/*25B-F)

Belgia

1

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Taani

600

Saksamaa

105

Hispaania

2

Prantsusmaa

26

Iirimaa

155

Madalmaad

215

Poola

30

Portugal

2

Soome

9

Rootsi

222

Ühendkuningriik

383

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed
  (COD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 650 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Kreeka | 81 | |
| Hispaania | 725 | |
| Iirimaa | 81 | |
| Prantsusmaa | 597 | |
| Portugal | 725 | |
| Liit | 2 859 | |
| Ühendkuningriik | 2 522 | |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

(COD/1N2AB.)

Saksamaa

650

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Kreeka

81

Hispaania

725

Iirimaa

81

Prantsusmaa

597

Portugal

725

Liit

2 859

Ühendkuningriik

2 522

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 1.F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | p.m. | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Liit | p.m. | (1) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Nendele kvootidele, v.a kaaspüük, kehtivad järgmised tingimused: |
| | — | püük on keelatud 1. aprillist kuni 31. maini, |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

NAFO 1.F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(COD/N1GL14)

Saksamaa

p.m.

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liit

p.m.

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Nendele kvootidele, v.a kaaspüük, kehtivad järgmised tingimused:

—

püük on keelatud 1. aprillist kuni 31. maini,

| — | liidu laevad võivad valida kalapüügi ühes või mõlemas alljärgnevas püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

—

liidu laevad võivad valida kalapüügi ühes või mõlemas alljärgnevas püügipiirkonnas.

Aruandluskood

Geograafilised piirid

COD/GRL1

Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub NAFO alapiirkonnas 1F 44°00′ läänepikkusest lääne pool ja 60°45′ põhjalaiusest lõuna pool, NAFO alapiirkonna 1 osa, mis asub 60°45′ põhjalaiusest lõuna pool (Cape Desolation), ning Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub ICES 14.b rajoonis 44°00′ läänepikkusest ida pool ja 62°30′ põhjalaiusest lõuna pool.

COD/GRL2

Gröönimaa kalapüügipiirkonna osa, mis asub ICES 14.b rajoonis 62°30' põhjalaiusest põhja pool.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | 1 ja 2b
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 6 482 | (3) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Hispaania | 13 085 | (3) |
| Prantsusmaa | 3 060 | (3) |
| Poola | 2 693 | (3) |
| Portugal | 2 627 | (3) |
| Muud liikmesriigid | 484 | (1) (3) |
| Liit | 28 431 | (2) (3) |
| Ühendkuningriik | 4 323 | (3) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (COD/1/2B_AMS). |
| (2) | Liidu kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare püügipiirkonnas ja kaasnenud kilttursa kaaspüük ei piira 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi. |
| (3) | Kilttursa kaaspüük võib olla kuni 14 % loomuse kohta. Kilttursa kaaspüügi kogused lisanduvad tursakvoodile. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

1 ja 2b

(COD/1/2B.)

Saksamaa

6 482

(3)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Hispaania

13 085

(3)

Prantsusmaa

3 060

(3)

Poola

2 693

(3)

Portugal

2 627

(3)

Muud liikmesriigid

484

(1) (3)

Liit

28 431

(2) (3)

Ühendkuningriik

4 323

(3)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (COD/1/2B_AMS).

(2)

Liidu kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare püügipiirkonnas ja kaasnenud kilttursa kaaspüük ei piira 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.

(3)

Kilttursa kaaspüük võib olla kuni 14 % loomuse kohta. Kilttursa kaaspüügi kogused lisanduvad tursakvoodile.

| Liik: | tursk ja kilttursk
  Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | 5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 5 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 27 | |
| Liit | 32 | |
| Ühendkuningriik | 190 | |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane |

Liik:

tursk ja kilttursk

Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed

(C/H/05B-F.)

Saksamaa

5

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

27

Liit

32

Ühendkuningriik

190

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | pikksabad
  Macrourus spp. | Püügipiirkond: | 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (GRV/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | p.m. | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | (2) |
| (1) | Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi. |
| (2) | Allpool esitatud kogus tonnides eraldatakse Norrale. Eritingimus selle koguse kohta: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi. |
| | | 25 | | |

Liik:

pikksabad

Macrourus spp.

Püügipiirkond:

5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(GRV/514GRN)

Liit

p.m.

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

Ei ole asjakohane

(2)

(1)

Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.

(2)

Allpool esitatud kogus tonnides eraldatakse Norrale. Eritingimus selle koguse kohta: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.

25

| Liik: | pikksabad
  Macrourus spp. | Püügipiirkond: | NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
  (GRV/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | p.m. | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | (2) |
| (1) | Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi. |
| (2) | Allpool esitatud kogus tonnides eraldatakse Norrale. Eritingimus selle koguse kohta: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi. |
| | | 40 | | |

Liik:

pikksabad

Macrourus spp.

Püügipiirkond:

NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed

(GRV/N1GRN.)

Liit

p.m.

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

Ei ole asjakohane

(2)

(1)

Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.

(2)

Allpool esitatud kogus tonnides eraldatakse Norrale. Eritingimus selle koguse kohta: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.

40

| Liik: | moiva

  Mallotus villosus | Püügipiirkond: | 2b
  (CAP/02B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | | Analüütiline TAC |
| | | |
| TAC | 0 | |

Liik:

moiva

Mallotus villosus

Püügipiirkond:

2b

(CAP/02B.)

Liit

0

Analüütiline TAC

TAC

0

| Liik: | moiva

  Mallotus villosus | Püügipiirkond: | 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (CAP/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | p.m. | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Saksamaa | p.m. | |
| Rootsi | p.m. | |
| Kõik liikmesriigid | p.m. | (1) |
| Liit | p.m. | (2) |
| Norra | p.m. | (2) |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Taani, Saksamaa ja Rootsi võivad kasutada „kõigi liikmesriikide“ kvooti ainult pärast oma kvoodi ammendamist. Liikmesriigid, kellele kuulub üle 10 % liidu kvoodist, ei tohi kasutada „kõigi liikmesriikide“ kvooti. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (CAP/514GRN_AMS). |
| (2) | Püügiperiood 20. juunist 2021 kuni 30. aprillini 2022. |

Liik:

moiva

Mallotus villosus

Püügipiirkond:

5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(CAP/514GRN)

Taani

p.m.

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

p.m.

Rootsi

p.m.

Kõik liikmesriigid

p.m.

(1)

Liit

p.m.

(2)

Norra

p.m.

(2)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Taani, Saksamaa ja Rootsi võivad kasutada „kõigi liikmesriikide“ kvooti ainult pärast oma kvoodi ammendamist. Liikmesriigid, kellele kuulub üle 10 % liidu kvoodist, ei tohi kasutada „kõigi liikmesriikide“ kvooti. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (CAP/514GRN_AMS).

(2)

Püügiperiood 20. juunist 2021 kuni 30. aprillini 2022.

| Liik: | kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed
  (HAD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 59 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 36 | |
| Liit | 95 | |
| Ühendkuningriik | 181 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

(HAD/1N2AB.)

Saksamaa

59

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

36

Liit

95

Ühendkuningriik

181

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | Fääri saarte veed
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 275 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 19 | |
| Prantsusmaa | 30 | |
| Madalmaad | 26 | |
| Liit | 350 | (1) |
| Ühendkuningriik | 275 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Põhjaputassuu saak võib sisaldada põhjaatlandi hõbekala vältimatut kaaspüüki. |

Liik:

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Püügipiirkond:

Fääri saarte veed

(WHB/2A4AXF)

Taani

275

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

19

Prantsusmaa

30

Madalmaad

26

Liit

350

(1)

Ühendkuningriik

275

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Põhjaputassuu saak võib sisaldada põhjaatlandi hõbekala vältimatut kaaspüüki.

| Liik: | harilik molva ja sinine molva
  Molva molva ja molva dypterygia | Püügipiirkond: | 5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 138 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 306 | |
| Liit | 444 | (1) |
| Ühendkuningriik | 27 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Kalju-tömppeakala ja musta süsisaba kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha kuni järgmise piirnormi ulatuses (OTH/*05B-F): |
| | 166 | | | |

Liik:

harilik molva ja sinine molva

Molva molva ja molva dypterygia

Püügipiirkond:

5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed

(B/L/05B-F.)

Saksamaa

138

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

306

Liit

444

(1)

Ühendkuningriik

27

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Kalju-tömppeakala ja musta süsisaba kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha kuni järgmise piirnormi ulatuses (OTH/*05B-F):

166

| Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | p.m. | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Prantsusmaa | p.m. | |
| Liit | p.m. | |
| Norra | p.m. | |
| Fääri saared | p.m. | |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(PRA/514GRN)

Taani

p.m.

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

p.m.

Liit

p.m.

Norra

p.m.

Fääri saared

p.m.

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
  (PRA/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | p.m. | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Prantsusmaa | p.m. | |
| Liit | p.m. | |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed

(PRA/N1GRN.)

Taani

p.m.

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

p.m.

Liit

p.m.

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed
  (POK/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 510 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 82 | |
| Liit | 592 | |
| Ühendkuningriik | 46 | |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

(POK/1N2AB.)

Saksamaa

510

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

82

Liit

592

Ühendkuningriik

46

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (POK/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | | Analüütiline TAC |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(POK/1/2INT)

Liit

0

Analüütiline TAC

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens | Püügipiirkond: | 5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 13 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 81 | |
| Prantsusmaa | 393 | |
| Madalmaad | 13 | |
| Liit | 500 | |
| Ühendkuningriik | 151 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

Püügipiirkond:

5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed

(POK/05B-F.)

Belgia

13

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

81

Prantsusmaa

393

Madalmaad

13

Liit

500

Ühendkuningriik

151

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed
  (GHL/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 6 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Liit | 6 | (1) |
| Ühendkuningriik | 6 | (1) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

(GHL/1N2AB.)

Saksamaa

6

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Liit

6

(1)

Ühendkuningriik

6

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 1 800 | (1) | Ennetuslik TAC |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(GHL/1/2INT)

Liit

1 800

(1)

Ennetuslik TAC

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
  (GHL/N1G-S68) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | p.m. | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Liit | p.m. | (1) |
| Norra | p.m. | (1) |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Tohib püüda 68° põhjalaiusest lõuna pool. |

Liik:

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

Püügipiirkond:

NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed

(GHL/N1G-S68)

Saksamaa

p.m.

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liit

p.m.

(1)

Norra

p.m.

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Tohib püüda 68° põhjalaiusest lõuna pool.

| Liik: | süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (GHL/5-14GL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | p.m. | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Liit | p.m. | (1) |
| Norra | p.m. | |
| Fääri saared | p.m. | |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Korraga tohib püüda kuni kuue laevaga. |

Liik:

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

Püügipiirkond:

5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(GHL/5-14GL)

Saksamaa

p.m.

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liit

p.m.

(1)

Norra

p.m.

Fääri saared

p.m.

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Korraga tohib püüda kuni kuue laevaga.

| Liik: | meriahvenad (madalvee pelaagilised)
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | 5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (RED/51214S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 0 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Saksamaa | 0 | |
| Hispaania | 0 | |
| Prantsusmaa | 0 | |
| Iirimaa | 0 | |
| Läti | 0 | |
| Madalmaad | 0 | |
| Poola | 0 | |
| Portugal | 0 | |
| Liit | 0 | |
| | | |
| TAC | 0 | |

Liik:

meriahvenad (madalvee pelaagilised)

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(RED/51214S)

Eesti

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

0

Hispaania

0

Prantsusmaa

0

Iirimaa

0

Läti

0

Madalmaad

0

Poola

0

Portugal

0

Liit

0

TAC

0

| Liik: | meriahvenad (süvamere pelaagilised)
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | 5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (RED/51214D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 0 | (1) (2) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Saksamaa | 0 | (1) (2) |
| Hispaania | 0 | (1) (2) |
| Prantsusmaa | 0 | (1) (2) |
| Iirimaa | 0 | (1) (2) |
| Läti | 0 | (1) (2) |
| Madalmaad | 0 | (1) (2) |
| Poola | 0 | (1) (2) |
| Portugal | 0 | (1) (2) |
| Liit | 0 | (1) (2) |
| | | |
| TAC | 0 | (1) (2) |
| (1) | Võib püüda ainult piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud alas: |
| | Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad | |
| | 1 | 64° 45' N | 28° 30' W | |
| | 2 | 62° 50' N | 25° 45' W | |
| | 3 | 61° 55' N | 26° 45' W | |
| | 4 | 61° 00' N | 26° 30' W | |
| | 5 | 59° 00' N | 30° 00' W | |
| | 6 | 59° 00' N | 34° 00' W | |
| | 7 | 61° 30' N | 34° 00' W | |
| | 8 | 62° 50' N | 36° 00' W | |
| | 9 | 64° 45' N | 28° 30' W | |
| (2) | Tohib püüda ainult 10. maist kuni 31. detsembrini. |

Liik:

meriahvenad (süvamere pelaagilised)

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(RED/51214D)

Eesti

0

(1) (2)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

0

(1) (2)

Hispaania

0

(1) (2)

Prantsusmaa

0

(1) (2)

Iirimaa

0

(1) (2)

Läti

0

(1) (2)

Madalmaad

0

(1) (2)

Poola

0

(1) (2)

Portugal

0

(1) (2)

Liit

0

(1) (2)

TAC

0

(1) (2)

(1)

Võib püüda ainult piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud alas:

Punkt

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

64° 45' N

28° 30' W

2

62° 50' N

25° 45' W

3

61° 55' N

26° 45' W

4

61° 00' N

26° 30' W

5

59° 00' N

30° 00' W

6

59° 00' N

34° 00' W

7

61° 30' N

34° 00' W

8

62° 50' N

36° 00' W

9

64° 45' N

28° 30' W

(2)

Tohib püüda ainult 10. maist kuni 31. detsembrini.

| Liik: | meriahvenad

  Sebastes mentella | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed
  (REB/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 192 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Hispaania | 24 | |
| Prantsusmaa | 21 | |
| Portugal | 101 | |
| Liit | 338 | |
| Ühendkuningriik | 38 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

meriahvenad

Sebastes mentella

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

(REB/1N2AB.)

Saksamaa

192

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Hispaania

24

Prantsusmaa

21

Portugal

101

Liit

338

Ühendkuningriik

38

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | meriahvenad
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | Kehtestatakse hiljem | (1) (2) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| |
| TAC | 16 540 | (3) |
| (1) | Püük lõpetatakse, kui NEAFCi osalised on lubatud kogupüügi täielikult ära kasutanud. Liikmesriigid keelavad alates lõpetamise kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvenate sihtpüügi. |
| (2) | Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvenate kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % pardal hoitavast kogusaagist. |
| (3) | Ajutine püügi piirnorm, mis hõlmab kõigi NEAFCi osaliste püüke. |

Liik:

meriahvenad

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(RED/1/2INT)

Liit

Kehtestatakse hiljem

(1) (2)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

16 540

(3)

(1)

Püük lõpetatakse, kui NEAFCi osalised on lubatud kogupüügi täielikult ära kasutanud. Liikmesriigid keelavad alates lõpetamise kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvenate sihtpüügi.

(2)

Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvenate kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % pardal hoitavast kogusaagist.

(3)

Ajutine püügi piirnorm, mis hõlmab kõigi NEAFCi osaliste püüke.

| Liik: | meriahvenad (pelaagilised)
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 1.F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | p.m. | (1) (2) (3) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Prantsusmaa | p.m. | (1) (2) (3) |
| Liit | p.m. | (1) (2) (3) |
| Norra | p.m. | (1) (2) |
| Fääri saared | p.m. | (1) (2) (4) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane |
| (1) | Tohib püüda ainult 10. maist kuni 31. detsembrini. |
| (2) | Võib püüda ainult Gröönimaa vetes meriahvenate kaitsealal järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal: |
| | Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad | |
| | 1 | 64° 45' N | 28° 30' W | |
| | 2 | 62° 50' N | 25° 45' W | |
| | 3 | 61° 55' N | 26° 45' W | |
| | 4 | 61° 00' N | 26° 30' W | |
| | 5 | 59° 00' N | 30° 00' W | |
| | 6 | 59° 00' N | 34° 00' W | |
| | 7 | 61° 30' N | 34° 00' W | |
| | 8 | 62° 50' N | 36° 00' W | |
| | 9 | 64° 45' N | 28° 30' W | |
| (3) | Eritingimus: selle kvoodi alusel võib püüda ka eespool osutatud meriahvenate kaitseala rahvusvahelistes vetes (RED/*5-14P). |
| (4) | Võib püüda ainult 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes (RED/*514GN). |

Liik:

meriahvenad (pelaagilised)

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

NAFO 1.F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(RED/N1G14P)

Saksamaa

p.m.

(1) (2) (3)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

p.m.

(1) (2) (3)

Liit

p.m.

(1) (2) (3)

Norra

p.m.

(1) (2)

Fääri saared

p.m.

(1) (2) (4)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Tohib püüda ainult 10. maist kuni 31. detsembrini.

(2)

Võib püüda ainult Gröönimaa vetes meriahvenate kaitsealal järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

Punkt

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

64° 45' N

28° 30' W

2

62° 50' N

25° 45' W

3

61° 55' N

26° 45' W

4

61° 00' N

26° 30' W

5

59° 00' N

30° 00' W

6

59° 00' N

34° 00' W

7

61° 30' N

34° 00' W

8

62° 50' N

36° 00' W

9

64° 45' N

28° 30' W

(3)

Eritingimus: selle kvoodi alusel võib püüda ka eespool osutatud meriahvenate kaitseala rahvusvahelistes vetes (RED/*5-14P).

(4)

Võib püüda ainult 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes (RED/*514GN).

| Liik: | meriahvenad (põhjalähedased)
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 1.F piirkonna Gröönimaa veed ning 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (RED/N1G14D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | p.m. | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Prantsusmaa | p.m. | (1) |
| Liit | p.m. | (1) |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane |
| (1) | Võib püüda ainult traaliga ning ainult järgmiste koordinaatidega määratletud joonest põhja ja lääne pool: |
| | Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad | |
| | 1 | 59° 15' N | 54° 26' W | |
| | 2 | 59° 15' N | 44° 00' W | |
| | 3 | 59° 30' N | 42° 45' W | |
| | 4 | 60° 00' N | 42° 00' W | |
| | 5 | 62° 00' N | 40° 30' W | |
| | 6 | 62° 00' N | 40° 00' W | |
| | 7 | 62° 40' N | 40° 15' W | |
| | 8 | 63° 09' N | 39° 40' W | |
| | 9 | 63° 30' N | 37° 15' W | |
| | 10 | 64° 20' N | 35° 00' W | |
| | 11 | 65° 15' N | 32° 30' W | |
| | 12 | 65° 15' N | 29° 50' W | |

Liik:

meriahvenad (põhjalähedased)

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

NAFO 1.F piirkonna Gröönimaa veed ning 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

(RED/N1G14D)

Saksamaa

p.m.

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

p.m.

(1)

Liit

p.m.

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Võib püüda ainult traaliga ning ainult järgmiste koordinaatidega määratletud joonest põhja ja lääne pool:

Punkt

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

59° 15' N

54° 26' W

2

59° 15' N

44° 00' W

3

59° 30' N

42° 45' W

4

60° 00' N

42° 00' W

5

62° 00' N

40° 30' W

6

62° 00' N

40° 00' W

7

62° 40' N

40° 15' W

8

63° 09' N

39° 40' W

9

63° 30' N

37° 15' W

10

64° 20' N

35° 00' W

11

65° 15' N

32° 30' W

12

65° 15' N

29° 50' W

| Liik: | meriahvenad
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | 5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Saksamaa | 23 | |
| Prantsusmaa | 2 | |
| Liit | 25 | |
| Ühendkuningriik | 0 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

meriahvenad

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed

(RED/05B-F.)

Belgia

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Saksamaa

23

Prantsusmaa

2

Liit

25

Ühendkuningriik

0

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | muud liigid | Püügipiirkond: | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed
  (OTH/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 29 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 12 | (1) |
| Liit | 41 | (1) |
| Ühendkuningriik | 47 | |
| |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

muud liigid

Püügipiirkond:

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

(OTH/1N2AB.)

Saksamaa

29

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

12

(1)

Liit

41

(1)

Ühendkuningriik

47

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

| Liik: | muud liigid (1) | Püügipiirkond: | 5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 70 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 63 | |
| Liit | 133 | |
| Ühendkuningriik | 42 | |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid. |

Liik:

muud liigid (1)

Püügipiirkond:

5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed

(OTH/05B-F.)

Saksamaa

70

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

63

Liit

133

Ühendkuningriik

42

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid.

| Liik: | lestalised | Püügipiirkond: | 5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 2 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. |
| Prantsusmaa | 2 | |
| Liit | 4 | |
| Ühendkuningriik | 9 | |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

lestalised

Püügipiirkond:

5.b püügipiirkonna Fääri saarte veed

(FLX/05B-F.)

Saksamaa

2

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1.

Prantsusmaa

2

Liit

4

Ühendkuningriik

9

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | kaaspüük (1) | Püügipiirkond: | Gröönimaa veed
  (B-C/GRL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | p.m. | | Ennetuslik TAC |
| | | | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |
| TAC | Ei ole asjakohane | | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| (1) | Pikksabade (Macrourus spp.) kaaspüügist tuleb teatada vastavalt järgmistele püügivõimaluste tabelitele: pikksabad 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes (GRV/514GRN) ning pikksabad NAFO 1. piirkonna Gröönimaa vetes (GRV/N1GRN.). |

Liik:

kaaspüük (1)

Püügipiirkond:

Gröönimaa veed

(B-C/GRL)

Liit

p.m.

Ennetuslik TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

TAC

Ei ole asjakohane

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

(1)

Pikksabade (Macrourus spp.) kaaspüügist tuleb teatada vastavalt järgmistele püügivõimaluste tabelitele: pikksabad 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes (GRV/514GRN) ning pikksabad NAFO 1. piirkonna Gröönimaa vetes (GRV/N1GRN.).

---

IC LISA

ATLANDI OOKEANI LOODEOSA – NAFO KONVENTSIOONI ALA

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 2J3KL
  (COD/N2J3KL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| | | |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

NAFO 2J3KL

(COD/N2J3KL)

Liit

0

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

0

(1)

(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 3NO
  (COD/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| | | |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina kuni 1 000 kg või 4 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

NAFO 3NO

(COD/N3NO.)

Liit

0

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

0

(1)

(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina kuni 1 000 kg või 4 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 17 | (1)(2) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Saksamaa | 70 | (1)(2) |
| Läti | 17 | (1)(2) |
| Leedu | 17 | (1)(2) |
| Poola | 57 | (1)(2) |
| Hispaania | 215 | (1)(2) |
| Prantsusmaa | 30 | (1)(2) |
| Portugal | 293 | (1)(2) |
| Liit | 716 | (1)(2) |
| | | |
| TAC | 1 500 | (1)(2) |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud ajavahemikus 31. detsembrist 2020 kella 24.00 UTC kuni 31. märtsini 2021 kella 24.00 UTC. |
| (2) | Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021. Sellel ajavahemikul püütakse seda varu üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem, arvutatuna kooskõlas määruse (EL) 2019/833 artikli 7 lõike 3 punktiga a. |

Liik:

tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

Eesti

17

(1)(2)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

70

(1)(2)

Läti

17

(1)(2)

Leedu

17

(1)(2)

Poola

57

(1)(2)

Hispaania

215

(1)(2)

Prantsusmaa

30

(1)(2)

Portugal

293

(1)(2)

Liit

716

(1)(2)

TAC

1 500

(1)(2)

(1)

Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud ajavahemikus 31. detsembrist 2020 kella 24.00 UTC kuni 31. märtsini 2021 kella 24.00 UTC.

(2)

Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021. Sellel ajavahemikul püütakse seda varu üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem, arvutatuna kooskõlas määruse (EL) 2019/833 artikli 7 lõike 3 punktiga a.

| Liik: | Harilik pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus | Püügipiirkond: | NAFO 3L
  (WIT/N3L.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| | | |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

Harilik pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

Püügipiirkond:

NAFO 3L

(WIT/N3L.)

Liit

0

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

0

(1)

(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | Harilik pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus | Püügipiirkond: | NAFO 3NO
  (WIT/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 52 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Läti | 52 | |
| Leedu | 52 | |
| Liit | 156 | |
| | | |
| TAC | 1 175 | |

Liik:

Harilik pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

Püügipiirkond:

NAFO 3NO

(WIT/N3NO.)

Eesti

52

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Läti

52

Leedu

52

Liit

156

TAC

1 175

| Liik: | harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides | Püügipiirkond: | NAFO 3M
  (PLA/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

Püügipiirkond:

NAFO 3M

(PLA/N3M.)

Liit

0

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

0

(1)

(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides | Püügipiirkond: | NAFO 3LNO
  (PLA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

Püügipiirkond:

NAFO 3LNO

(PLA/N3LNO.)

Liit

0

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

0

(1)

(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | lühiuimkalmaar

  Illex illecebrosus | Püügipiirkond: | NAFO alapiirkonnad 3 ja 4
  (SQI/N34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 128 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Läti | 128 | (1) |
| Leedu | 128 | (1) |
| Poola | 227 | (1) |
| Muud liikmesriigid | 29 467 | (1)(2) |
| Liit | 30 078 | (1) (3) |
| TAC | 34 000 | |
| (1) | Ükski laev ei tohi püüda kalmaari ajavahemikus, mis algab 1. jaanuaril kell 00.01 UTC ja lõpeb 30. juunil kell 24.00 UTC. |
| (2) | See kogus antakse kasutada Kanadale ja liikmesriikidele, välja arvatud Eesti, Läti, Leedu ja Poola. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (SQI/N34_AMS). |
| (3) | Vastab Eesti, Läti, Leedu ja Poola kvootide summale ning liidu määratlemata osale, mis on kättesaadav Kanadale ja liikmesriikidele, välja arvatud Eesti, Läti, Leedu ja Poola. |

Liik:

lühiuimkalmaar

Illex illecebrosus

Püügipiirkond:

NAFO alapiirkonnad 3 ja 4

(SQI/N34.)

Eesti

128

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Läti

128

(1)

Leedu

128

(1)

Poola

227

(1)

Muud liikmesriigid

29 467

(1)(2)

Liit

30 078

(1) (3)

TAC

34 000

(1)

Ükski laev ei tohi püüda kalmaari ajavahemikus, mis algab 1. jaanuaril kell 00.01 UTC ja lõpeb 30. juunil kell 24.00 UTC.

(2)

See kogus antakse kasutada Kanadale ja liikmesriikidele, välja arvatud Eesti, Läti, Leedu ja Poola. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (SQI/N34_AMS).

(3)

Vastab Eesti, Läti, Leedu ja Poola kvootide summale ning liidu määratlemata osale, mis on kättesaadav Kanadale ja liikmesriikidele, välja arvatud Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

| Liik: | ruske soomuslest

  Limanda ferruginea | Püügipiirkond: | NAFO 3LNO
  (YEL/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| | | |
| TAC | 17 000 | |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 2 500 kg või 10 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. Kui liidule on määratud „muude“ kvoot, siis kui „muude“ kvoot on ammendatud, on kaaspüügi piirnorm maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

ruske soomuslest

Limanda ferruginea

Püügipiirkond:

NAFO 3LNO

(YEL/N3LNO.)

Liit

0

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

17 000

(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 2 500 kg või 10 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. Kui liidule on määratud „muude“ kvoot, siis kui „muude“ kvoot on ammendatud, on kaaspüügi piirnorm maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | moiva

  Mallotus villosus | Püügipiirkond: | NAFO 3NO
  (CAP/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 0 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| | | |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

moiva

Mallotus villosus

Püügipiirkond:

NAFO 3NO

(CAP/N3NO.)

Liit

0

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

0

(1)

(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | NAFO 3LNO (1) (2)
  (PRA/N3LNOX) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 0 | (3) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Läti | 0 | (3) |
| Leedu | 0 | (3) |
| Poola | 0 | (3) |
| Hispaania | 0 | (3) |
| Portugal | 0 | (3) |
| Liit | 0 | (3) |
| | | |
| TAC | 0 | (3) |
| (1) | Välja arvatud ala, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega: |
| Punkt nr | Põhjalaius | Läänepikkus | |
| 1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 | |
| 2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 | |
| 3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 | |
| 4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 | |
| (2) | Kalapüük on keelatud vähem kui 200 m sügavusel järgmiste koordinaatidega määratletud joonest lääne poole jäävas piirkonnas: |
| Punkt nr | Põhjalaius | Läänepikkus | |
| 1 | 46° 00' 0 | 47° 49' 0 | |
| 2 | 46° 25' 0 | 47° 27' 0 | |
| 3 | 46 °42' 0 | 47° 25' 0 | |
| 4 | 46° 48' 0 | 47° 25' 50 | |
| 5 | 47° 16' 50 | 47° 43' 50 | |
| (3) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

NAFO 3LNO (1) (2)

(PRA/N3LNOX)

Eesti

0

(3)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Läti

0

(3)

Leedu

0

(3)

Poola

0

(3)

Hispaania

0

(3)

Portugal

0

(3)

Liit

0

(3)

TAC

0

(3)

(1)

Välja arvatud ala, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega:

Punkt nr

Põhjalaius

Läänepikkus

1

47° 20' 0

46° 40' 0

2

47° 20' 0

46° 30' 0

3

46° 00' 0

46° 30' 0

4

46° 00' 0

46° 40' 0

(2)

Kalapüük on keelatud vähem kui 200 m sügavusel järgmiste koordinaatidega määratletud joonest lääne poole jäävas piirkonnas:

Punkt nr

Põhjalaius

Läänepikkus

1

46° 00' 0

47° 49' 0

2

46° 25' 0

47° 27' 0

3

46 °42' 0

47° 25' 0

4

46° 48' 0

47° 25' 50

5

47° 16' 50

47° 43' 50

(3)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | NAFO 3M (1)
  (PRA/*N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | Ei ole asjakohane | (2) | Analüütiline TAC |
| (1) | Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piiratud alal: |
| Punkt nr | Põhjalaius | Läänepikkus | |
| 1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 | |
| 2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 | |
| 3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 | |
| 4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 | |
| Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist kuni 31. detsembrini järgmiste koordinaatidega piiratud alal: |
| Punkt nr | Põhjalaius | Läänepikkus | |
| 1 | 47° 55' 0 | 45° 00' 0 | |
| 2 | 47° 30' 0 | 44° 15' 0 | |
| 3 | 46° 55' 0 | 44° 15' 0 | |
| 4 | 46° 35' 0 | 44° 30' 0 | |
| 5 | 46° 35' 0 | 45° 40' 0 | |
| 6 | 47° 30' 0 | 45° 40' 0 | |
| 7 | 47° 55' 0 | 45° 00' 0 | |
| (2) | Ei ole asjakohane. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil (EFF/*N3M.). Asjaomased liikmesriigid väljastavad oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele püügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust. |
| Liikmesriik | Püügipäevade suurim arv | |
| | Taani | 33 | |
| Eesti | 391 | * |
| Hispaania | 64 | |
| Läti | 123 | |
| Leedu | 145 | |
| Poola | 25 | |
| Portugal | 17 | |
| | * | NAFO komisjon leppis 2020. aasta aastakoosolekul kokku, et liit (Eesti) kannab talle 2021. aastaks eraldatud püügipäevadest 25 püügipäeva üle Prantsusmaale seoses Saint-Pierre’i ja Miqueloniga. Need 25 püügipäeva on Eestile eraldatud püügipäevade arvust (mis oleks vastasel korral olnud 416 püügipäeva) maha arvatud vastavalt käesolevale 2020. aastaks ette nähtud ajutisele korrale, millest ei teki varasema püügi andmeid. |

Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

NAFO 3M (1)

(PRA/*N3M.)

TAC

Ei ole asjakohane

(2)

Analüütiline TAC

(1)

Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piiratud alal:

Punkt nr

Põhjalaius

Läänepikkus

1

47° 20' 0

46° 40' 0

2

47° 20' 0

46° 30' 0

3

46° 00' 0

46° 30' 0

4

46° 00' 0

46° 40' 0

Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist kuni 31. detsembrini järgmiste koordinaatidega piiratud alal:

Punkt nr

Põhjalaius

Läänepikkus

1

47° 55' 0

45° 00' 0

2

47° 30' 0

44° 15' 0

3

46° 55' 0

44° 15' 0

4

46° 35' 0

44° 30' 0

5

46° 35' 0

45° 40' 0

6

47° 30' 0

45° 40' 0

7

47° 55' 0

45° 00' 0

(2)

Ei ole asjakohane. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil (EFF/*N3M.). Asjaomased liikmesriigid väljastavad oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele püügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust.

Liikmesriik

Püügipäevade suurim arv

Taani

33

Eesti

391

*

Hispaania

64

Läti

123

Leedu

145

Poola

25

Portugal

17

*

NAFO komisjon leppis 2020. aasta aastakoosolekul kokku, et liit (Eesti) kannab talle 2021. aastaks eraldatud püügipäevadest 25 püügipäeva üle Prantsusmaale seoses Saint-Pierre’i ja Miqueloniga. Need 25 püügipäeva on Eestile eraldatud püügipäevade arvust (mis oleks vastasel korral olnud 416 püügipäeva) maha arvatud vastavalt käesolevale 2020. aastaks ette nähtud ajutisele korrale, millest ei teki varasema püügi andmeid.

| Liik: | süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 331 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Saksamaa | 338 | |
| Läti | 47 | |
| Leedu | 24 | |
| Hispaania | 4 533 | |
| Portugal | 1 895 | |
| Liit | 7 168 | |
| | | |
| TAC | 12 225 | |

Liik:

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

Püügipiirkond:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Eesti

331

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

338

Läti

47

Leedu

24

Hispaania

4 533

Portugal

1 895

Liit

7 168

TAC

12 225

| Liik: | railased

  Rajidae | Püügipiirkond: | NAFO 3LNO
  (SKA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 283 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Leedu | 62 | |
| Hispaania | 3 403 | |
| Portugal | 660 | |
| Liit | 4 408 | |
| | | |
| TAC | 7 000 | |

Liik:

railased

Rajidae

Püügipiirkond:

NAFO 3LNO

(SKA/N3LNO.)

Eesti

283

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Leedu

62

Hispaania

3 403

Portugal

660

Liit

4 408

TAC

7 000

| Liik: | meriahvenad
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 895 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Saksamaa | 615 | |
| Läti | 895 | |
| Leedu | 895 | |
| Liit | 3 300 | |
| | | |
| TAC | 18 100 | |

Liik:

meriahvenad

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

Eesti

895

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

615

Läti

895

Leedu

895

Liit

3 300

TAC

18 100

| Liik: | meriahvenad
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 1 571 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Saksamaa | 513 | (1) |
| Läti | 1 571 | (1) |
| Leedu | 1 571 | (1) |
| Hispaania | 233 | (1) |
| Portugal | 2 354 | (1) |
| Liit | 7 813 | (1) |
| | | |
| TAC | 8 448 | (1) |
| (1) | Selle kvoodi alla kuuluva püügi korral tuleb järgida kõnealusele varule kõigi NAFO lepinguosaliste jaoks kehtestatud TACi. Selle TACi piires ei või enne 1. juulit 2020 püüda rohkem, kui on lubatud poolaastaks ette nähtud järgmise piirnormiga: p.m. |

Liik:

meriahvenad

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Eesti

1 571

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

513

(1)

Läti

1 571

(1)

Leedu

1 571

(1)

Hispaania

233

(1)

Portugal

2 354

(1)

Liit

7 813

(1)

TAC

8 448

(1)

(1)

Selle kvoodi alla kuuluva püügi korral tuleb järgida kõnealusele varule kõigi NAFO lepinguosaliste jaoks kehtestatud TACi. Selle TACi piires ei või enne 1. juulit 2020 püüda rohkem, kui on lubatud poolaastaks ette nähtud järgmise piirnormiga: p.m.

| Liik: | meriahvenad
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 1 771 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Portugal | 5 229 | |
| Liit | 7 000 | |
| | | |
| TAC | 20 000 | |

Liik:

meriahvenad

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Hispaania

1 771

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Portugal

5 229

Liit

7 000

TAC

20 000

| Liik: | meriahvenad
  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | NAFO alapiirkond 2, rajoonid 1F ja 3K
  (RED/N1F3K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Läti | 0 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Leedu | 0 | (1) |
| Liit | 0 | (1) |
| | | |
| TAC | 0 | (1) |
| (1) | Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. |

Liik:

meriahvenad

Sebastes spp.

Püügipiirkond:

NAFO alapiirkond 2, rajoonid 1F ja 3K

(RED/N1F3K.)

Läti

0

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Leedu

0

(1)

Liit

0

(1)

TAC

0

(1)

(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| Liik: | valge ameerikaluts

  Urophycis tenuis | Püügipiirkond: | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 255 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Portugal | 333 | |
| Liit | 588 | (1) |
| | | |
| TAC | 1 000 | |
| (1) | Kui NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete IA lisa kohaselt kinnitavad lepinguosalised hääletamise teel, et TAC on 2 000 tonni, on liidu ja liikmesriikide vastavad kvoodid järgmised: |
| Hispaania | 509 | | |
| Portugal | 667 | | |
| Liit | 1 176 | | |

Liik:

valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

Püügipiirkond:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Hispaania

255

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Portugal

333

Liit

588

(1)

TAC

1 000

(1)

Kui NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete IA lisa kohaselt kinnitavad lepinguosalised hääletamise teel, et TAC on 2 000 tonni, on liidu ja liikmesriikide vastavad kvoodid järgmised:

Hispaania

509

Portugal

667

Liit

1 176

---

ID LISA

ICCATi KONVENTSIOONI ALA

| Liik: | harilik tuun

  Thunnus thynnus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri
  (BFT/AE45WM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Küpros | 169,35 | (4) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Kreeka | 314,77 | (7) |
| Hispaania | 6 107,60 | (2) (4) (7) |
| Prantsusmaa | 6 026,60 | (2) (3) (4) |
| Horvaatia | 952,53 | (6) |
| Itaalia | 4 756,49 | (4) (5) |
| Malta | 390,24 | (4) |
| Portugal | 574,31 | (7) |
| Muud liikmesriigid | 68,11 | (1) |
| Liit | 19 360,00 | (2) (3) (4) (5) |
| Spetsiaalsed täiendavad püügivõimalused | 100,00 | (7) |
| TAC | 36 000,00 | |
| (1) | Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Malta ja Portugal, ning ainult kaaspüügina. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (BFT/AE45WM_AMS). |
| (2) | Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 1 (BFT/*8301) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni (mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |
| Hispaania | 925,33 | | |
| Prantsusmaa | 429,87 | | |
| Liit | 1 355,20 | | |
| (3) | Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 1 (BFT/*641) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni (mille kaal on vähemalt 6,4 kg või pikkus vähemalt 70 cm) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |
| Prantsusmaa | 100,00 | | |
| Liit | 100,00 | | |
| (4) | Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 2 (BFT/*8302) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni (mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |
| Hispaania | 122,15 | | |
| Prantsusmaa | 120,53 | | |
| Itaalia | 95,13 | | |
| Küpros | 3,39 | | |
| Malta | 7,80 | | |
| Liit | 349,01 | | |
| (5) | Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 3 (BFT/*643) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni (mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |
| Itaalia | 95,13 | | |
| Liit | 95,13 | | |
| (6) | Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 3 (BFT/*8303F) osutatud laevade suhtes järgmisi kasvatamiseks ettenähtud hariliku tuuni (mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel: |
| Horvaatia | 857,28 | | |
| Liit | 857,28 | | |
| (7) | Liit saab 2021. aastal lisaks 19 360 tonni suurusele eraldatud kvoodile veel 100 tonni, mis eraldatakse üksnes rannalähedase püügi laevadele, mis püüavad kala konkreetsetes saarestikes Kreekas (Joonia saared), Hispaanias (Kanaari saared) ja Portugalis (Assoorid ja Madeira). See asjaomastele liikmesriikidele eraldatud täiendav kvoot jaguneb järgmiselt (BFT/AVARCH): |
| Kreeka | 4,5 | |
| Hispaania | 87,3 | |
| Portugal | 8,2 | |
| Liit | 100,0 | |

Liik:

harilik tuun

Thunnus thynnus

Püügipiirkond:

Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri

(BFT/AE45WM)

Küpros

169,35

(4)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kreeka

314,77

(7)

Hispaania

6 107,60

(2) (4) (7)

Prantsusmaa

6 026,60

(2) (3) (4)

Horvaatia

952,53

(6)

Itaalia

4 756,49

(4) (5)

Malta

390,24

(4)

Portugal

574,31

(7)

Muud liikmesriigid

68,11

(1)

Liit

19 360,00

(2) (3) (4) (5)

Spetsiaalsed täiendavad püügivõimalused

100,00

(7)

TAC

36 000,00

(1)

Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Malta ja Portugal, ning ainult kaaspüügina. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (BFT/AE45WM_AMS).

(2)

Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 1 (BFT/*8301) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni (mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:

Hispaania

925,33

Prantsusmaa

429,87

Liit

1 355,20

(3)

Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 1 (BFT/*641) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni (mille kaal on vähemalt 6,4 kg või pikkus vähemalt 70 cm) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:

Prantsusmaa

100,00

Liit

100,00

(4)

Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 2 (BFT/*8302) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni (mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:

Hispaania

122,15

Prantsusmaa

120,53

Itaalia

95,13

Küpros

3,39

Malta

7,80

Liit

349,01

(5)

Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 3 (BFT/*643) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni (mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:

Itaalia

95,13

Liit

95,13

(6)

Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse VI lisa punktis 3 (BFT/*8303F) osutatud laevade suhtes järgmisi kasvatamiseks ettenähtud hariliku tuuni (mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel) püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:

Horvaatia

857,28

Liit

857,28

(7)

Liit saab 2021. aastal lisaks 19 360 tonni suurusele eraldatud kvoodile veel 100 tonni, mis eraldatakse üksnes rannalähedase püügi laevadele, mis püüavad kala konkreetsetes saarestikes Kreekas (Joonia saared), Hispaanias (Kanaari saared) ja Portugalis (Assoorid ja Madeira). See asjaomastele liikmesriikidele eraldatud täiendav kvoot jaguneb järgmiselt (BFT/AVARCH):

Kreeka

4,5

Hispaania

87,3

Portugal

8,2

Liit

100,0

| Liik: | mõõkkala

  Xiphias gladius | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust
  (SWO/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 6 535,59 | (2) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Portugal | 1 010,39 | (2) |
| Muud liikmesriigid | 139,72 | (1) (2) |
| Liit | 7 685,70 | (3) |
| TAC | 13 200,00 | |
| (1) | Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning üksnes kaaspüük. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (SWO/AN05N_AMS). |
| (2) | Eritingimus: kuni 2,39 % sellest kogusest võib püüda Atlandi ookeanis 5°põhjalaiusest lõuna pool (SWO/*AS05N). Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (SWO/*AS05N_AMS). |
| (3) | Pärast 40 tonni ülekandmist Saint-Pierre’ile ja Miquelonile (ICCATi soovitus 17-02). |

Liik:

mõõkkala

Xiphias gladius

Püügipiirkond:

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

(SWO/AN05N)

Hispaania

6 535,59

(2)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Portugal

1 010,39

(2)

Muud liikmesriigid

139,72

(1) (2)

Liit

7 685,70

(3)

TAC

13 200,00

(1)

Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning üksnes kaaspüük. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (SWO/AN05N_AMS).

(2)

Eritingimus: kuni 2,39 % sellest kogusest võib püüda Atlandi ookeanis 5°põhjalaiusest lõuna pool (SWO/*AS05N). Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (SWO/*AS05N_AMS).

(3)

Pärast 40 tonni ülekandmist Saint-Pierre’ile ja Miquelonile (ICCATi soovitus 17-02).

| Liik: | mõõkkala

  Xiphias gladius | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust
  (SWO/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 4 945,07 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Portugal | 298,12 | (1) |
| Liit | 5 243,19 | |
| TAC | 14 000,00 | |
| (1) | Eritingimus: kuni 3,51 % sellest kogusest võib püüda Atlandi ookeanis 5° põhjalaiusest põhja pool (SWO/*AN05N). |

Liik:

mõõkkala

Xiphias gladius

Püügipiirkond:

Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust

(SWO/AS05N)

Hispaania

4 945,07

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Portugal

298,12

(1)

Liit

5 243,19

TAC

14 000,00

(1)

Eritingimus: kuni 3,51 % sellest kogusest võib püüda Atlandi ookeanis 5° põhjalaiusest põhja pool (SWO/*AN05N).

| Liik: | mõõkkala

  Xiphias gladius | Püügipiirkond: | Vahemeri
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia | 14,16 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Küpros | 52,23 | (1) |
| Hispaania | 1 613,44 | (1) |
| Prantsusmaa | 112,45 | (1) |
| Kreeka | 1 068,06 | (1) |
| Itaalia | 3 307,68 | (1) |
| Malta | 392,41 | (1) |
| Liit | 6 560,44 | (1) |
| TAC | 8 808,66 | |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. aprillist kuni 31. detsembrini. |

Liik:

mõõkkala

Xiphias gladius

Püügipiirkond:

Vahemeri

(SWO/MED)

Horvaatia

14,16

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Küpros

52,23

(1)

Hispaania

1 613,44

(1)

Prantsusmaa

112,45

(1)

Kreeka

1 068,06

(1)

Itaalia

3 307,68

(1)

Malta

392,41

(1)

Liit

6 560,44

(1)

TAC

8 808,66

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. aprillist kuni 31. detsembrini.

| Liik: | põhjapoolne pikkuim-tuun

  Thunnus alalunga | Püügipiirkond: | Atlandi ookean 5° põhjalaiusest põhja pool
  (ALB/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | 3 141,05 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Hispaania | 17 704,08 | |
| Prantsusmaa | 5 568,22 | |
| Portugal | 1 941,74 | |
| Liit | 28 355,08 | (1) |
| TAC | 37 801,00 | |
| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 on sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni püüdvate liidu kalalaevade arv järgmine:
  1 241 |

Liik:

põhjapoolne pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

Püügipiirkond:

Atlandi ookean 5° põhjalaiusest põhja pool

(ALB/AN05N)

Iirimaa

3 141,05

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Hispaania

17 704,08

Prantsusmaa

5 568,22

Portugal

1 941,74

Liit

28 355,08

(1)

TAC

37 801,00

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 on sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni püüdvate liidu kalalaevade arv järgmine:

1 241

| Liik: | lõunapoolne pikkuim-tuun

  Thunnus alalunga | Püügipiirkond: | Atlandi ookean 5° põhjalaiusest lõuna pool
  (ALB/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 905,86 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Prantsusmaa | 297,70 | |
| Portugal | 633,94 | |
| Liit | 1 837,50 | |
| TAC | 24 000,00 | |

Liik:

lõunapoolne pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

Püügipiirkond:

Atlandi ookean 5° põhjalaiusest lõuna pool

(ALB/AS05N)

Hispaania

905,86

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

297,70

Portugal

633,94

Liit

1 837,50

TAC

24 000,00

| Liik: | suursilm-tuun

  Thunnus obesus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean
  (BET/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 7 604,35 | (1) (2) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Prantsusmaa | 3 230,00 | (1) (2) |
| Portugal | 3 133,93 | (1) (2) |
| Liit | 13 968,28 | (1) (2) (3) |
| TAC | 61 500,00 | (1) (2) |
| (1) | Suursilm-tuuni püügist seinnoodalaevadega (BET/*ATLPS) ja vähemalt 20-meetrise kogupikkusega õngejadalaevadega (BET/*ATLLL) teatatakse eraldi. |
| (2) | Alates juunist 2021 peavad liikmesriigid edastama kõnealuste laevade püütud kogused iga nädal, kui saak moodustab 80 % kvoodist. |
| (3) | Pärast 300 tonni ülekandmist Jaapanist. |

Liik:

suursilm-tuun

Thunnus obesus

Püügipiirkond:

Atlandi ookean

(BET/ATLANT)

Hispaania

7 604,35

(1) (2)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

3 230,00

(1) (2)

Portugal

3 133,93

(1) (2)

Liit

13 968,28

(1) (2) (3)

TAC

61 500,00

(1) (2)

(1)

Suursilm-tuuni püügist seinnoodalaevadega (BET/*ATLPS) ja vähemalt 20-meetrise kogupikkusega õngejadalaevadega (BET/*ATLLL) teatatakse eraldi.

(2)

Alates juunist 2021 peavad liikmesriigid edastama kõnealuste laevade püütud kogused iga nädal, kui saak moodustab 80 % kvoodist.

(3)

Pärast 300 tonni ülekandmist Jaapanist.

| Liik: | sinine marliin

  Makaira nigricans | Püügipiirkond: | Atlandi ookean
  (BUM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 23,24 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Prantsusmaa | 380,36 | |
| Portugal | 46,21 | |
| Liit | 449,80 | (1) |
| TAC | 1 670,00 | |
| (1) | Pärast kahe tonni ülekandmist Trinidadile ja Tobagole (ICCAT Rec. 19-05). |

Liik:

sinine marliin

Makaira nigricans

Püügipiirkond:

Atlandi ookean

(BUM/ATLANT)

Hispaania

23,24

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

380,36

Portugal

46,21

Liit

449,80

(1)

TAC

1 670,00

(1)

Pärast kahe tonni ülekandmist Trinidadile ja Tobagole (ICCAT Rec. 19-05).

| Liik: | valge piikkoon

  Tetrapturus albidus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean
  (WHM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 32,94 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Portugal | 21,06 | |
| Muud | 1,00 | |
| Liit | 55,00 | |
| TAC | 355,00 | |

Liik:

valge piikkoon

Tetrapturus albidus

Püügipiirkond:

Atlandi ookean

(WHM/ATLANT)

Hispaania

32,94

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Portugal

21,06

Muud

1,00

Liit

55,00

TAC

355,00

| Liik: | kulduim-tuun

  Thunnus albacares | Püügipiirkond: | Atlandi ookean
  (YFT/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 110 000 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| (1) | Kulduim-tuuni püügist seinnoodalaevadega (YFT/*ATLPS) ja vähemalt 20-meetrise kogupikkusega õngejadalaevadega (YFT/*ATLLL) teatatakse eraldi. |

Liik:

kulduim-tuun

Thunnus albacares

Püügipiirkond:

Atlandi ookean

(YFT/ATLANT)

TAC

110 000

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

(1)

Kulduim-tuuni püügist seinnoodalaevadega (YFT/*ATLPS) ja vähemalt 20-meetrise kogupikkusega õngejadalaevadega (YFT/*ATLLL) teatatakse eraldi.

| Liik: | atlandi purikala

  Istiophorus albicans | Püügipiirkond: | Atlandi ookean 45° läänepikkusest ida pool
  (SAI/AE45W) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | p.m. | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

atlandi purikala

Istiophorus albicans

Püügipiirkond:

Atlandi ookean 45° läänepikkusest ida pool

(SAI/AE45W)

TAC

p.m.

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | atlandi purikala

  Istiophorus albicans | Püügipiirkond: | Atlandi ookean 45° läänepikkusest lääne pool
  (SAI/AW45W) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 1 030 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

atlandi purikala

Istiophorus albicans

Püügipiirkond:

Atlandi ookean 45° läänepikkusest lääne pool

(SAI/AW45W)

TAC

1 030

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | sinihai

  Prionace glauca | Püügipiirkond: | Atlandi ookean 5° põhjalaiusest põhja pool
  (BSH/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | 1 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Hispaania | 27 062 | |
| Prantsusmaa | 152 | |
| Portugal | 5 363 | (1) |
| Liit | 32 578 | |
| TAC | 39 102 | |
| (1) | Ajavahemik ja arvutusmeetod, mida ICCAT kasutab Põhja-Atlandi sinihai püügi piirnormi kehtestamiseks, ei mõjuta ajavahemikku ja arvutusmeetodit, mida kasutatakse mis tahes liidu tasandi jaotamispõhimõtte kindlaksmääramiseks tulevikus. |

Liik:

sinihai

Prionace glauca

Püügipiirkond:

Atlandi ookean 5° põhjalaiusest põhja pool

(BSH/AN05N)

Iirimaa

1

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Hispaania

27 062

Prantsusmaa

152

Portugal

5 363

(1)

Liit

32 578

TAC

39 102

(1)

Ajavahemik ja arvutusmeetod, mida ICCAT kasutab Põhja-Atlandi sinihai püügi piirnormi kehtestamiseks, ei mõjuta ajavahemikku ja arvutusmeetodit, mida kasutatakse mis tahes liidu tasandi jaotamispõhimõtte kindlaksmääramiseks tulevikus.

| Liik: | sinihai

  Prionace glauca | Püügipiirkond: | Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust
  (BSH/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 28 923 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| (1) | Ajavahemik ja arvutusmeetod, mida ICCAT kasutab Põhja-Atlandi sinihai püügi piirnormi kehtestamiseks, ei mõjuta ajavahemikku ja arvutusmeetodit, mida kasutatakse mis tahes liidu tasandi jaotamispõhimõtte kindlaksmääramiseks tulevikus. |

Liik:

sinihai

Prionace glauca

Püügipiirkond:

Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust

(BSH/AS05N)

TAC

28 923

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

(1)

Ajavahemik ja arvutusmeetod, mida ICCAT kasutab Põhja-Atlandi sinihai püügi piirnormi kehtestamiseks, ei mõjuta ajavahemikku ja arvutusmeetodit, mida kasutatakse mis tahes liidu tasandi jaotamispõhimõtte kindlaksmääramiseks tulevikus.

Lühiuim-makohai püük liidu laevadega ei tohi ületada käesolevas lisas sätestatud püügi piirnorme.

| Liik: | lühiuim makohai

  Isurus oxyrinchus | Püügipiirkond: | Atlandi ookean 5° põhjalaiusest põhja pool
  (SMA/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 288,537 | (1) (2) | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| | | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Selle püügi piirnormi piires võib pardal hoida ainult kalu, kes olid laeva kõrvale toomise ajal juba surnud. |
| (2) | Lühiuim-makohaid võivad pardal hoida ainult laevad, mille pardal on kas vaatleja või toimiv elektrooniline seiresüsteem, mis võimaldab kindlaks teha, kas kalad on surnud või elus. |

Liik:

lühiuim makohai

Isurus oxyrinchus

Püügipiirkond:

Atlandi ookean 5° põhjalaiusest põhja pool

(SMA/AN05N)

Liit

288,537

(1) (2)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Selle püügi piirnormi piires võib pardal hoida ainult kalu, kes olid laeva kõrvale toomise ajal juba surnud.

(2)

Lühiuim-makohaid võivad pardal hoida ainult laevad, mille pardal on kas vaatleja või toimiv elektrooniline seiresüsteem, mis võimaldab kindlaks teha, kas kalad on surnud või elus.

---

IE LISA

ATLANDI OOKEANI KAGUOSA – SEAFO KONVENTSIOONI ALA

Käesolevas lisas esitatud lubatud kogupüüke (TAC) ei jaotata SEAFO liikmetele ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib SEAFO sekretariaat, kes teeb lepinguosalistele teatavaks aja, millal tuleb püük TACi ammendamise tõttu lõpetada.

| Liik: | limapead

  Beryx spp. | Püügipiirkond: | SEAFO
  (ALF/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 200 | (1) | Ennetuslik TAC |
| (1) | Alarajoonis B1 ei tohi püüda rohkem kui 132 tonni (ALF/*F47NA). |

Liik:

limapead

Beryx spp.

Püügipiirkond:

SEAFO

(ALF/SEAFO)

TAC

200

(1)

Ennetuslik TAC

(1)

Alarajoonis B1 ei tohi püüda rohkem kui 132 tonni (ALF/*F47NA).

| Liik: | kuldkrabid

  Chaceon spp. | Püügipiirkond: | SEAFO alarajoon B1 (1)
  (GER/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 171 | (1) | Ennetuslik TAC |
| (1) | Selle TACi kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt: |

Liik:

kuldkrabid

Chaceon spp.

Püügipiirkond:

SEAFO alarajoon B1 (1)

(GER/F47NAM)

TAC

171

(1)

Ennetuslik TAC

(1)

Selle TACi kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt:

| — | selle läänepiir on 0° idapikkust, |
| --- | --- |

—

selle läänepiir on 0° idapikkust,

| — | selle põhjapiir on 20° lõunalaiust, |
| --- | --- |

—

selle põhjapiir on 20° lõunalaiust,

| — | selle lõunapiir on 28° lõunalaiust ja |
| --- | --- |

—

selle lõunapiir on 28° lõunalaiust ja

| — | selle idapiir ulatub Namiibia majandusvööndi välispiirini. |
| --- | --- |

—

selle idapiir ulatub Namiibia majandusvööndi välispiirini.

| Liik: | kuldkrabid

  Chaceon spp. | Püügipiirkond: | SEAFO, välja arvatud alarajoon B1
  (GER/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 200 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

kuldkrabid

Chaceon spp.

Püügipiirkond:

SEAFO, välja arvatud alarajoon B1

(GER/F47X)

TAC

200

Ennetuslik TAC

| Liik: | patagoonia kihvkala Dissostichus eleginoides | Püügipiirkond: | SEAFO alapiirkond D
  (TOP/F47D) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 275 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

patagoonia kihvkala Dissostichus eleginoides

Püügipiirkond:

SEAFO alapiirkond D

(TOP/F47D)

TAC

275

Ennetuslik TAC

| Liik: | patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides | Püügipiirkond: | SEAFO, välja arvatud alapiirkond D
  (TOP/F47-D) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 0 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

Püügipiirkond:

SEAFO, välja arvatud alapiirkond D

(TOP/F47-D)

TAC

0

Ennetuslik TAC

| Liik: | oranž karekala

  Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | SEAFO alarajoon B1 (1)
  (ORY/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 0 | (2) | Ennetuslik TAC |
| (1) | Käesoleva lisa kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt: |

Liik:

oranž karekala

Hoplostethus atlanticus

Püügipiirkond:

SEAFO alarajoon B1 (1)

(ORY/F47NAM)

TAC

0

(2)

Ennetuslik TAC

(1)

Käesoleva lisa kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt:

| — | selle läänepiir on 0° idapikkust, |
| --- | --- |

—

selle läänepiir on 0° idapikkust,

| — | selle põhjapiir on 20° lõunalaiust, |
| --- | --- |

—

selle põhjapiir on 20° lõunalaiust,

| — | selle lõunapiir on 28° lõunalaiust ja |
| --- | --- |

—

selle lõunapiir on 28° lõunalaiust ja

| — | selle idapiir ulatub Namiibia majandusvööndi välispiirini. |
| --- | --- |

—

selle idapiir ulatub Namiibia majandusvööndi välispiirini.

| (2) | Välja arvatud lubatud kaaspüük neli tonni (ORY/*F47NA). |
| --- | --- |

(2)

Välja arvatud lubatud kaaspüük neli tonni (ORY/*F47NA).

| Liik: | oranž karekala

  Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | SEAFO, välja arvatud alarajoon B1
  (ORY/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 50 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

oranž karekala

Hoplostethus atlanticus

Püügipiirkond:

SEAFO, välja arvatud alarajoon B1

(ORY/F47X)

TAC

50

Ennetuslik TAC

| Liik: | kultkala

  Pseudopentaceros spp. | Püügipiirkond: | SEAFO
  (EDW/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 135 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

kultkala

Pseudopentaceros spp.

Püügipiirkond:

SEAFO

(EDW/SEAFO)

TAC

135

Ennetuslik TAC

---

IF LISA

RINGHOOVUSE TUUN – LEVIKUALAD

| Liik: | ringhoovuse tuun

  Thunnus maccoyii | Püügipiirkond: | Kõik levikualad (SBF/F41-81) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 11 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| TAC | 17 647 | |
| (1) | Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. |

Liik:

ringhoovuse tuun

Thunnus maccoyii

Püügipiirkond:

Kõik levikualad (SBF/F41-81)

Liit

11

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC

17 647

(1)

Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

---

IG LISA

WCPFC KONVENTSIOONI ALA

| Liik: | suursilm-tuun

  Thunnus obesus | Püügipiirkond: | WCPFC konventsiooni ala lõuna pool 20° lõunalaiust
  (BET/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugal | 2 000 | (1) | Ennetuslik TAC |
| Hispaania | 2 000 | (1) | |
| Liit | 4 000 | (1) | |
| TAC | Ei ole asjakohane | (1) | |
| (1) | Selle kvoodi alusel võivad püüda ainult õngejadasid kasutavad laevad. |

Liik:

suursilm-tuun

Thunnus obesus

Püügipiirkond:

WCPFC konventsiooni ala lõuna pool 20° lõunalaiust

(BET/F7120S)

Portugal

2 000

(1)

Ennetuslik TAC

Hispaania

2 000

(1)

Liit

4 000

(1)

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

(1)

Selle kvoodi alusel võivad püüda ainult õngejadasid kasutavad laevad.

| Liik: | mõõkkala

  Xiphias gladius | Püügipiirkond: | WCPFC konventsiooni ala 20° lõunalaiusest lõuna pool
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 3 170,36 | | Ennetuslik TAC |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

mõõkkala

Xiphias gladius

Püügipiirkond:

WCPFC konventsiooni ala 20° lõunalaiusest lõuna pool

(SWO/F7120S)

Liit

3 170,36

Ennetuslik TAC

TAC

Ei ole asjakohane

---

IH LISA

SPRFMO KONVENTSIOONI ALA

| Liik: | tšiili stauriid

  Trachurus murphyi | Püügipiirkond: | SPRFMO konventsiooni ala
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | Kehtestatakse hiljem | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Madalmaad | Kehtestatakse hiljem | |
| Leedu | Kehtestatakse hiljem | |
| Poola | Kehtestatakse hiljem | |
| Liit | Kehtestatakse hiljem | |
| TAC | Ei ole asjakohane | |

Liik:

tšiili stauriid

Trachurus murphyi

Püügipiirkond:

SPRFMO konventsiooni ala

(CJM/SPRFMO)

Saksamaa

Kehtestatakse hiljem

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Madalmaad

Kehtestatakse hiljem

Leedu

Kehtestatakse hiljem

Poola

Kehtestatakse hiljem

Liit

Kehtestatakse hiljem

TAC

Ei ole asjakohane

| Liik: | kihvkalad

  Dissostichus spp. | Püügipiirkond: | SPRFMO konventsiooni ala
  (TOT/SPR-AE) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | Kehtestatakse hiljem | (1) | Ennetuslik TAC |
| (1) | Seda TACi kohaldatakse üksnes uurimusliku kalapüügi suhtes. Kala püütakse üksnes järgmistes uurimisjaotistes (A–E):






  — | uurimisjaotis A: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 146°30′ idapikkust ja 147°30′ idapikkust, |

Liik:

kihvkalad

Dissostichus spp.

Püügipiirkond:

SPRFMO konventsiooni ala

(TOT/SPR-AE)

TAC

Kehtestatakse hiljem

(1)

Ennetuslik TAC

(1)

Seda TACi kohaldatakse üksnes uurimusliku kalapüügi suhtes. Kala püütakse üksnes järgmistes uurimisjaotistes (A–E):

—

uurimisjaotis A: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 146°30′ idapikkust ja 147°30′ idapikkust,

| — | uurimisjaotis B: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 147°30′ idapikkust ja 148°30′ idapikkust, |
| --- | --- |

—

uurimisjaotis B: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 147°30′ idapikkust ja 148°30′ idapikkust,

| — | uurimisjaotis C: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 148°30′ idapikkust ja 150°00′ idapikkust, |
| --- | --- |

—

uurimisjaotis C: ala, mille piirid on 47°15′ lõunalaiust ja 48°15′ lõunalaiust ning 148°30′ idapikkust ja 150°00′ idapikkust,

| — | uurimisjaotis D: ala, mille piirid on 48°15′ lõunalaiust ja 49°15′ lõunalaiust ning 149°00′ idapikkust ja 150°00′ idapikkust, |
| --- | --- |

—

uurimisjaotis D: ala, mille piirid on 48°15′ lõunalaiust ja 49°15′ lõunalaiust ning 149°00′ idapikkust ja 150°00′ idapikkust,

| — | uurimisjaotis E: ala, mille piirid on 48°15′ lõunalaiust ja 49°30′ lõunalaiust ning 150°00′ idapikkust ja 151°00′ idapikkust. |
| --- | --- |

—

uurimisjaotis E: ala, mille piirid on 48°15′ lõunalaiust ja 49°30′ lõunalaiust ning 150°00′ idapikkust ja 151°00′ idapikkust.

---

IJ LISA

IOTC PÄDEVUSALASSE KUULUV ALA

Kulduim-tuuni (Thunnus albacares) püük liidu seinnoodalaevadega ei tohi ületada käesolevas lisas sätestatud püügi piirnorme.

| Liik: | kulduim-tuun

  Thunnus albacares | Püügipiirkond: | IOTC pädevusalasse kuuluv ala
  (YFT/IOTC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 29 501 | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Itaalia | 2 515 |
| Hispaania | 45 682 |
| | |
| Liit | 77 698 |
| | |
| TAC | Ei ole asjakohane |

Liik:

kulduim-tuun

Thunnus albacares

Püügipiirkond:

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

(YFT/IOTC)

Prantsusmaa

29 501

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Itaalia

2 515

Hispaania

45 682

Liit

77 698

TAC

Ei ole asjakohane

---

IK LISA

SIOFA KOKKULEPPEGA HÕLMATUD PIIRKOND

| Liik: | kihvkalad

  Dissostichus spp. | Püügipiirkond: | Del Cano piirkond
  (1)


  (TOT/F517DC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 18,33 | (2) | Ennetuslik TAC |
| TAC | 55 | (2) |
| (1) | FAO alapiirkonna 51.7 rahvusvahelised veed, mille piirideks on -44° ja -45° lõunalaiust ning idas ja läänes külgnevad majandusvööndid. |

Liik:

kihvkalad

Dissostichus spp.

Püügipiirkond:

Del Cano piirkond
  (1)

(TOT/F517DC)

Liit

18,33

(2)

Ennetuslik TAC

TAC

55

(2)

(1)

FAO alapiirkonna 51.7 rahvusvahelised veed, mille piirideks on -44° ja -45° lõunalaiust ning idas ja läänes külgnevad majandusvööndid.

| (2) | Püüda võivad üksnes laevad, mille pardal on vaatlejad ja mis kasutavad õngejadasid, püügihooajal 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021. Õngejadadel ei tohi olla rohkem kui 3 000 õngekonksu ühe jada kohta ning õngejadad peavad paiknema vähemalt kolme meremiili kaugusel üksteisest.
  Nende laevade puhul, mis ei püüa kihvkalu (Dissostichus spp.) sihtliigina, ei ületa kihvkalasaak püügihooaja jooksul 0,5 tonni. Kui laev saavutab selle piirnormi, ei tohi ta enam püüda Del Cano piirkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Püüda võivad üksnes laevad, mille pardal on vaatlejad ja mis kasutavad õngejadasid, püügihooajal 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021. Õngejadadel ei tohi olla rohkem kui 3 000 õngekonksu ühe jada kohta ning õngejadad peavad paiknema vähemalt kolme meremiili kaugusel üksteisest.

Nende laevade puhul, mis ei püüa kihvkalu (Dissostichus spp.) sihtliigina, ei ületa kihvkalasaak püügihooaja jooksul 0,5 tonni. Kui laev saavutab selle piirnormi, ei tohi ta enam püüda Del Cano piirkonnas.

| Liik: | kihvkalad

  Dissostichus spp. | Püügipiirkond: | Williams Ridge
  (1)


  (TOT/F574WR) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 140 | (2) | Ennetuslik TAC |
| (1) | FAO alapiirkond 57.4, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega: |
| Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| 1 | 52° 30' 00" S | 80° 00' 00" E |
| 2 | 55° 00' 00" S | 80° 00' 00" E |
| 3 | 55° 00' 00" S | 85° 00' 00" E |
| 4 | 52° 30' 00" S | 85° 00' 00" E |
| (2) | Eespool esitatud TACe ei jaotata SIOFA osaliste vahel ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Seda võivad püüda üksnes laevad, mille pardal on vaatlejad, püügihooajal 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021. SIOFA kindlaks määratud võrguruudu kohta ei tohi olla rohkem kui kaks õngejada, millel ei ole rohkem kui 6 250 õngekonksu, ning vastavalt SIOFA kehtestatud juurdepääsutingimustele peab püügireiside vahel olema vähemalt 30 päeva. Nende laevade puhul, mis ei püüa kihvkalu (Dissostichus spp.) sihtliigina, ei ületa kihvkalasaak püügihooaja jooksul 0,5 tonni. Kui laev saavutab selle piirnormi, ei tohi ta enam püüda Williams Ridge’is. |

Liik:

kihvkalad

Dissostichus spp.

Püügipiirkond:

Williams Ridge
  (1)

(TOT/F574WR)

TAC

140

(2)

Ennetuslik TAC

(1)

FAO alapiirkond 57.4, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega:

Punkt

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

52° 30' 00" S

80° 00' 00" E

2

55° 00' 00" S

80° 00' 00" E

3

55° 00' 00" S

85° 00' 00" E

4

52° 30' 00" S

85° 00' 00" E

(2)

Eespool esitatud TACe ei jaotata SIOFA osaliste vahel ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Seda võivad püüda üksnes laevad, mille pardal on vaatlejad, püügihooajal 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021. SIOFA kindlaks määratud võrguruudu kohta ei tohi olla rohkem kui kaks õngejada, millel ei ole rohkem kui 6 250 õngekonksu, ning vastavalt SIOFA kehtestatud juurdepääsutingimustele peab püügireiside vahel olema vähemalt 30 päeva. Nende laevade puhul, mis ei püüa kihvkalu (Dissostichus spp.) sihtliigina, ei ületa kihvkalasaak püügihooaja jooksul 0,5 tonni. Kui laev saavutab selle piirnormi, ei tohi ta enam püüda Williams Ridge’is.

Ajutised kaitsealad

Atlantis Bank

| Punkt | Lõunalaius (S) | Idapikkus (E) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 32° 00' | 57° 00' |
| 2 | 32° 50' | 57° 00' |
| 3 | 32° 50' | 58° 00' |
| 4 | 32° 00' | 58° 00' |

Punkt

Lõunalaius (S)

Idapikkus (E)

1

32° 00'

57° 00'

2

32° 50'

57° 00'

3

32° 50'

58° 00'

4

32° 00'

58° 00'

Coral

| Punkt | Lõunalaius (S) | Idapikkus (E) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 41° 00' | 42° 00' |
| 2 | 41° 40' | 42° 00' |
| 3 | 41° 40' | 44° 00' |
| 4 | 41° 00' | 44° 00' |

Punkt

Lõunalaius (S)

Idapikkus (E)

1

41° 00'

42° 00'

2

41° 40'

42° 00'

3

41° 40'

44° 00'

4

41° 00'

44° 00'

Fools Flat

| Punkt | Lõunalaius (S) | Idapikkus (E) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 31° 30' | 94° 40' |
| 2 | 31° 40' | 94° 40' |
| 3 | 31° 40' | 95° 00' |
| 4 | 31° 30' | 95° 00' |

Punkt

Lõunalaius (S)

Idapikkus (E)

1

31° 30'

94° 40'

2

31° 40'

94° 40'

3

31° 40'

95° 00'

4

31° 30'

95° 00'

Middle of What

| Punkt | Lõunalaius (S) | Idapikkus (E) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 37° 54' | 50° 23' |
| 2 | 37° 56.5' | 50° 23' |
| 3 | 37° 56.5' | 50° 27' |
| 4 | 37° 54' | 50° 27' |

Punkt

Lõunalaius (S)

Idapikkus (E)

1

37° 54'

50° 23'

2

37° 56.5'

50° 23'

3

37° 56.5'

50° 27'

4

37° 54'

50° 27'

Walter’s Shoal

| Punkt | Lõunalaius (S) | Idapikkus (E) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 33° 00' | 43° 10' |
| 2 | 33° 20' | 43° 10' |
| 3 | 33° 20' | 44° 10' |
| 4 | 33° 00' | 44° 10' |

Punkt

Lõunalaius (S)

Idapikkus (E)

1

33° 00'

43° 10'

2

33° 20'

43° 10'

3

33° 20'

44° 10'

4

33° 00'

44° 10'

---

IL LISA

IATTC KONVENTSIOONI ALA

| Liik: | suursilm-tuun

  Thunnus obesus | Püügipiirkond: | IATTC konventsiooni ala
  (BET/IATTC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liit | 500 | (1) | Ennetuslik TAC |
| TAC | Ei ole asjakohane | |
| (1) | Selle kvoodi alusel võivad püüda ainult õngejadasid kasutavad laevad. |

Liik:

suursilm-tuun

Thunnus obesus

Püügipiirkond:

IATTC konventsiooni ala

(BET/IATTC)

Liit

500

(1)

Ennetuslik TAC

TAC

Ei ole asjakohane

(1)

Selle kvoodi alusel võivad püüda ainult õngejadasid kasutavad laevad.

---

II LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES HARILIKU MERIKEELE VARUDE MAJANDAMISEGA LA MANCHE’I LÄÄNEOSAS ICESi 7.e RAJOONIS

I PEATÜKK

Üldsätted

1.   KOHALDAMISALA

| 1.1. | Käesolevat lisa kohaldatakse liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on vähemalt 10 meetrit, kui nad hoiavad pardal või kasutavad piimtraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ning seisevvõrke, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on kuni 220 mm kooskõlas määrusega (EL) 2019/472, ning mis viibivad ICESi 7.e rajoonis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mis püüavad seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja mis on püügiandmete kohaselt püüdnud kolme eelmise aasta jooksul aastas eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, järgmistel tingimustel:






  a) | sellised laevad püüdsid 2019. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

sellised laevad püüdsid 2019. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt;

| b) | sellised laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale; |
| --- | --- |

b)

sellised laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale;

| c) | iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2021 ja 31. jaanuariks 2022 aruande selliste laevade hariliku merikeele püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2021. aastal. |
| --- | --- |

c)

iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2021 ja 31. jaanuariks 2022 aruande selliste laevade hariliku merikeele püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2021. aastal.

Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa kohaldamisest.

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „püügivahendite rühm“ – rühm, mis koosneb järgmisest kahest püügivahendite kategooriast:






  i) | piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ja |
| --- | --- | --- |

a)

„püügivahendite rühm“ – rühm, mis koosneb järgmisest kahest püügivahendite kategooriast:

i)

piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ja

| ii) | seisevvõrgud, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on kuni 220 mm; |
| --- | --- |

ii)

seisevvõrgud, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on kuni 220 mm;

| b) | „kindlaksmääratud püügivahend“ – ükskõik kumb kahest kõnealusest püügivahendite kategooriast, mis kuulub püügivahendite rühma; |
| --- | --- |

b)

„kindlaksmääratud püügivahend“ – ükskõik kumb kahest kõnealusest püügivahendite kategooriast, mis kuulub püügivahendite rühma;

| c) | „piirkond“ – ICESi 7.e rajoon; |
| --- | --- |

c)

„piirkond“ – ICESi 7.e rajoon;

| d) | „käesolev püügiperiood“ – ajavahemik 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022. |
| --- | --- |

d)

„käesolev püügiperiood“ – ajavahemik 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022.

3.   PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ja liidus registreeritud liidu kalalaevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.

II PEATÜKK

Load

4.   PÜÜGILOAGA LAEVAD

| 4.1 | Liikmesriik ei anna luba kalapüügiks kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahenditega ühelegi tema lipu all sõitvale laevale, millel ei ole tõendeid püügitegevuse kohta piirkonnas aastatel 2002–2018 (välja arvatud püügitegevus seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et asjaomases piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Siiski võib laev, mis on kala püüdnud kindlaksmääratud püügivahenditega, kasutada teisi püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui kindlaksmääratud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Sellise liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 8 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 10 või 11. |
| --- | --- |

4.3

III PEATÜKK

Liidu kalalaevadele eraldatavate piirkonnas viibimise päevade arv

5.   PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV

Alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021, maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

I tabel

Laeva piirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv kindlaksmääratud püügivahendite kaupa ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021

| Kindlaksmääratud püügivahend | Päevade maksimaalne arv |
| --- | --- |
| Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 80 mm | Belgia | 44 |
| Prantsusmaa | 47 |
| Seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on ≤ 220 mm | Belgia | 44 |
| Prantsusmaa | 48 |

Kindlaksmääratud püügivahend

Päevade maksimaalne arv

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 80 mm

Belgia

44

Prantsusmaa

47

Seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on ≤ 220 mm

Belgia

44

Prantsusmaa

48

6.   KILOVATT-PÄEVADE SÜSTEEM

| 6.1. | Käesoleval püügiperioodil võivad liikmesriigid eraldatud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes I tabelis esitatud kindlaksmääratud püügivahendit, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile vastavat kilovatt-päevade üldarvu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Selline kilovatt-päevade üldarv on kõigile asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 6.1. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse I tabelis esitatud kindlaksmääratud püügivahendi osas koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad järgmisi arvutuse üksikasju:






  a) | püügiloaga laevade loetelu koos viitega nende liidu kalalaevade registri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

6.3.

a)

püügiloaga laevade loetelu koos viitega nende liidu kalalaevade registri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;

| b) | merepäevade arv, mis oleks igale laevale algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mille iga laev saaks punkti 6.1 kohaldamise korral. |
| --- | --- |

b)

merepäevade arv, mis oleks igale laevale algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mille iga laev saaks punkti 6.1 kohaldamise korral.

| 6.4. | Kõnealuse taotluse alusel hindab komisjon, kas punktis 6 osutatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel juhul lubada asjaomasel liikmesriigil kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi. |
| --- | --- |

6.4.

7.   LISAPÄEVADE ERALDAMINE PÜÜGITEGEVUSE ALALISE LÕPETAMISE EEST

| 7.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud eelneval püügiperioodil kestnud püügitegevuse alalisel lõpetamisel kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 (1) artikli 43 või nõukogu määruse (EÜ) nr 744/2008 (2) kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud püügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Püügitegevuse lõpetanud, teatavat püügivahendite rühma kasutanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse saadud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Selle arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Punkte 7.1 ja 7.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 7.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt käesoleva püügiperioodi 15. juuniks taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis esitatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmisi arvutuse üksikasju:






  a) | püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu koos viitega nende liidu kalalaevade registri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

7.4.

a)

püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu koos viitega nende liidu kalalaevade registri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;

| b) | kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmadele. |
| --- | --- |

b)

kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmadele.

| 7.5. | Liikmesriik võib täiendavad merepäevad käesoleva püügiperioodi jooksul eraldada kõigile või osadele oma allesjäänud kalalaevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Kui komisjon eraldab täiendavaid merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu eelneva püügiperioodi jooksul, kohandatakse seoses käesoleva püügiperioodiga I tabelis liikmesriigi ja püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu vastavalt. |
| --- | --- |

7.6.

8.   LISAPÄEVADE ERALDAMINE TEADUSLIKU VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS

| 8.1. | Komisjon võib eraldada ajavahemikul 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022 liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul võib laev viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige tagasiheite hulgale ja koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1004 (3) ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Teaduslikud vaatlejad on kalalaeva omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Punktis 8.1 nimetatud lisapäevi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Kui komisjon on liikmesriigi esitatud teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust. |
| --- | --- |

8.4.

IV PEATÜKK

Haldamine

9.   ÜLDINE KOHUSTUS

Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

10.   PÜÜGIPERIOODID

| 10.1. | Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuulise kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 9 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab asjaomane liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24-tunnise perioodi lõppu. |
| --- | --- |

10.3.

V PEATÜKK

Eraldatud püügikoormuste vahetamine

11.   PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL

| 11.1. | Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arv ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsus (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsusega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud liidu kalalaevade registris. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Punkti 11.1 kohaselt üle kantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt püügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Punktis 11.1 kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid. |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Komisjoni taotluse korral annavad liikmesriigid teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada tabelivormid selle teabe kogumiseks ja edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| --- | --- |

11.4.

12.   PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL

Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse punktides 4.1, 4.3, 5, 6 ja 10 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.

VI PEATÜKK

Aruandekohustus

13.   PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonda.

14.   ANDMETE KOGUMINE

Liikmesriigid koguvad kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mida on piirkonnas kasutanud veetavaid püüniseid ja passiivpüüniseid kasutavad laevad, ning püügikoormuste kohta, mida on piirkonnas kasutanud eri püügivahendeid kasutavad laevad ja nende laevade mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades, käesolevas lisas sätestatud teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks.

15.   ANDMETE ESITAMINE

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 14 täpsustatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on esitatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressile, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe, mis hõlmab 2019. ja 2020. aasta püügiperioode tervikuna või osa nendest, kasutades IV ja V tabelis esitatud vormi.

II tabel

Aruandevorm kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa

| Liikmesriik | Püügivahend | Püügiperiood | Püügikoormuse koonddeklaratsioon |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |

Liikmesriik

Püügivahend

Püügiperiood

Püügikoormuse koonddeklaratsioon

(1)

(2)

(3)

(4)

III tabel

Andmete esitusviis kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondus (4)

  V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Liikmesriik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Joondus (4)

V(asakule)/P(aremale)

Määratlus ja märkused

(1)

Liikmesriik

3

Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud

| (2) | Püügivahend |
| --- | --- |

(2)

Püügivahend

2

Üks järgmistest püügivahendite liikidest:

BT = piimtraalid ≥ 80 mm

GN = nakkevõrk < 220 mm

TN = abar või takervõrk < 220 mm

| (3) | Püügiperiood |
| --- | --- |

(3)

Püügiperiood

4

Üks aasta alates 2006. aasta püügiperioodist kuni käesoleva püügiperioodini

| (4) | Püügikoormuse koonddeklaratsioon |
| --- | --- |

(4)

Püügikoormuse koonddeklaratsioon

7

R

Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse püügiperioodi 1. veebruarist kuni 31. jaanuarini.

IV tabel

Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta

| Liikmesriik | CFR | Pardatähis | Püügiperioodi pikkus | Teatatud püügivahend | Päevade arv, mil on lubatud kasutada teatatud püügivahendit (-vahendeid) | Päevade arv, mil teatatud püügivahendit (-vahendeid) kasutati | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr 1 | Nr 2 | Nr 3 | ... | Nr 1 | Nr 2 | Nr 3 | ... | Nr 1 | Nr 2 | Nr 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (5) | (5) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) |

Liikmesriik

CFR

Pardatähis

Püügiperioodi pikkus

Teatatud püügivahend

Päevade arv, mil on lubatud kasutada teatatud püügivahendit (-vahendeid)

Päevade arv, mil teatatud püügivahendit (-vahendeid) kasutati

Ülekantud päevad

Nr 1

Nr 2

Nr 3

...

Nr 1

Nr 2

Nr 3

...

Nr 1

Nr 2

Nr 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(5)

(5)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

V tabel

Andmevorm laevaga seotud teabe kohta

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondus (5)

  V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Liikmesriik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Joondus (5)

V(asakule)/P(aremale)

Määratlus ja märkused

(1)

Liikmesriik

3

Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

CFR

12

Liidu kalalaevade registri number (CFR)

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber

Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (üheksa kohta). Kui seerianumber on lühem kui üheksa kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada

| (3) | Pardatähis |
| --- | --- |

(3)

Pardatähis

14

L

Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 404/2011 (6)

| (4) | Püügiperioodi pikkus |
| --- | --- |

(4)

Püügiperioodi pikkus

2

L

Püügiperioodi pikkus kuudes

| (5) | Teatatud püügivahend |
| --- | --- |

(5)

Teatatud püügivahend

2

L

Üks järgmistest püügivahendite liikidest:

BT = piimtraalid ≥ 80 mm

GN = nakkevõrk < 220 mm

TN = abar või takervõrk < 220 mm

| (6) | Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus |
| --- | --- |

(6)

Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus

3

L

Päevade arv, mille jooksul laeval on II lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus

| (7) | Päevade arv, mil teatatud püügivahendit (-vahendeid) kasutati |
| --- | --- |

(7)

Päevade arv, mil teatatud püügivahendit (-vahendeid) kasutati

3

L

Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud piirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid.

| (8) | Ülekantud päevad |
| --- | --- |

(8)

Ülekantud päevad

4

L

Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv“ ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv“.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

(2)  Nõukogu 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 744/2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202, 31.7.2008, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (ELT L 157, 20.6.2017, lk 1).

(4)  See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.

(5)  See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.

(6)  Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

---

III LISA

TOBIAVARUDE MAJANDAMISE PIIRKONNAD ICESi 2.a JA 3.a RAJOONIS NING ICESi 4. ALAPIIRKONNAS

IA lisas kindlaks määratud tobiavarude püügivõimaluste haldamiseks ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on majandamispiirkonnad, kus kohaldatakse konkreetseid püügipiiranguid, määratletud käesolevas lisas ja selle liites:

| Tobiavarude majandamise piirkond | ICESi statistilised ruudud |
| --- | --- |
| 1r | 31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5 |
| 2r | 35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38–41 F6–F8; 42 F6–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1 |
| 3r | 41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 ja 48 G0 |
| 4 | 38–40 E7–E9 ja 41–46 E6–F0 |
| 5r | 47–52 F1–F5 |
| 6 | 41–43 G0–G3; 44 G1 |
| 7r | 47–52 E6–F0 |

Tobiavarude majandamise piirkond

ICESi statistilised ruudud

1r

31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5

2r

35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38–41 F6–F8; 42 F6–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1

3r

41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 ja 48 G0

4

38–40 E7–E9 ja 41–46 E6–F0

5r

47–52 F1–F5

6

41–43 G0–G3; 44 G1

7r

47–52 E6–F0

Liide

Image 1

---

IV LISA

KUDEVA TURSA KAITSEKS KEHTESTATUD HOOAJALISED PÜÜGIKEELUD

Alltoodud tabelis esitatud piirkondades on kindlaksmääratud ajavahemikul keelatud püük kõigi püügivahenditega, välja arvatud pelaagilise püügi vahendid (seinnoodad ja traalid):

| Tähtajalised püügikeelud |
| --- |
| Nr | Piirkonna nimetus | Koordinaadid | Ajavahemik | Lisamärkused |
| 1 | Stanhope Ground | 60o 10' N - 01o 45' E
  60o 10' N - 02o 00' E
  60o 25' N - 01o 45' E
  60o 25' N - 02o 00' E | 1. jaanuarist 30. aprillini | |
| 2 | Long Hole | 59o 07,35' N - 0o 31,04' W
  59o 03,60' N - 0o 22,25' W
  58o 59,35' N - 0o 17,85' W
  58o 56,00' N - 0o 11,01' W
  58o 56,60' N - 0o 08,85' W
  58o 59,86' N - 0o 15,65' W
  59o 03,50' N - 0o 20,00' W
  59o 08,15' N - 0o 29,07' W | 1. jaanuarist 31. märtsini | |
| 3 | Coral Edge | 58o 51,70' N - 03o 26,70' E
  58o 40,66' N - 03o 34,60' E
  58o 24,00' N - 03o 12,40' E
  58o 24,00' N - 02o 55,00' E
  58o 35,65' N - 02o 56,30' E | 1. jaanuarist 28. veebruarini | |
| 4 | Papa Bank | 59o 56' N - 03o 08' W
  59o 56' N - 02o 45' W
  59o 35' N - 03o 15' W
  59o 35' N - 03o 35' W | 1. jaanuarist 15. märtsini | |
| 5 | Foula Deeps | 60o 17,50' N - 01o 45' W
  60o 11,00' N - 01o 45' W
  60o 11,00' N - 02o 10' W
  60o 20,00' N - 02o 00' W
  60o 20,00' N - 01o 50' W | 1. novembrist 31. detsembrini | |
| 6 | Egersund Bank | 58o 07,40' N - 04o 33,00' E
  57o 53,00' N - 05o 12,00' E
  57o 40,00' N - 05o 10,90' E
  57o 57,90' N - 04o 31,90' E | 1. jaanuarist 31. märtsini | (10 x 25 meremiili) |
| 7 | Fair Isle’ist idas | 59o 40' N - 01o 23' W
  59o 40' N - 01o 13' W
  59o 30' N - 01o 20' W
  59o 10' N - 01o 20' W
  59o 30' N - 01o 28' W
  59o 10' N - 01o 28' W | 1. jaanuarist 15. märtsini | |
| 8 | West Bank | 57o 15' N - 05o 01' E
  56o 56' N - 05o 00' E
  56o 56' N - 06o 20' E
  57o 15' N - 06o 20' E | 1. veebruarist 15. märtsini | (18 x 4 meremiili) |
| 9 | Revet | 57o 28,43' N - 08o 05,66' E
  57o 27,44' N - 08o 07,20' E
  57o 51,77' N - 09o 26,33' E
  57o 52,88' N - 09o 25,00' E | 1. veebruarist 15. märtsini | (1,5 x 49 meremiili) |
| 10 | Rabarberen | 57o 47,00' N - 11o 04,00' E
  57o 43,00' N - 11o 04,00' E
  57o 43,00' N - 11o 09,00' E
  57o 47,00' N - 11o 09,00' E | 1. veebruarist 15. märtsini | Skagenist idas
  (2,7 x 4 meremiili) |

Tähtajalised püügikeelud

Nr

Piirkonna nimetus

Koordinaadid

Ajavahemik

Lisamärkused

1

Stanhope Ground

60o 10' N - 01o 45' E

60o 10' N - 02o 00' E

60o 25' N - 01o 45' E

60o 25' N - 02o 00' E

1. jaanuarist 30. aprillini

2

Long Hole

59o 07,35' N - 0o 31,04' W

59o 03,60' N - 0o 22,25' W

58o 59,35' N - 0o 17,85' W

58o 56,00' N - 0o 11,01' W

58o 56,60' N - 0o 08,85' W

58o 59,86' N - 0o 15,65' W

59o 03,50' N - 0o 20,00' W

59o 08,15' N - 0o 29,07' W

1. jaanuarist 31. märtsini

3

Coral Edge

58o 51,70' N - 03o 26,70' E

58o 40,66' N - 03o 34,60' E

58o 24,00' N - 03o 12,40' E

58o 24,00' N - 02o 55,00' E

58o 35,65' N - 02o 56,30' E

1. jaanuarist 28. veebruarini

4

Papa Bank

59o 56' N - 03o 08' W

59o 56' N - 02o 45' W

59o 35' N - 03o 15' W

59o 35' N - 03o 35' W

1. jaanuarist 15. märtsini

5

Foula Deeps

60o 17,50' N - 01o 45' W

60o 11,00' N - 01o 45' W

60o 11,00' N - 02o 10' W

60o 20,00' N - 02o 00' W

60o 20,00' N - 01o 50' W

1. novembrist 31. detsembrini

6

Egersund Bank

58o 07,40' N - 04o 33,00' E

57o 53,00' N - 05o 12,00' E

57o 40,00' N - 05o 10,90' E

57o 57,90' N - 04o 31,90' E

1. jaanuarist 31. märtsini

(10 x 25 meremiili)

7

Fair Isle’ist idas

59o 40' N - 01o 23' W

59o 40' N - 01o 13' W

59o 30' N - 01o 20' W

59o 10' N - 01o 20' W

59o 30' N - 01o 28' W

59o 10' N - 01o 28' W

1. jaanuarist 15. märtsini

8

West Bank

57o 15' N - 05o 01' E

56o 56' N - 05o 00' E

56o 56' N - 06o 20' E

57o 15' N - 06o 20' E

1. veebruarist 15. märtsini

(18 x 4 meremiili)

9

Revet

57o 28,43' N - 08o 05,66' E

57o 27,44' N - 08o 07,20' E

57o 51,77' N - 09o 26,33' E

57o 52,88' N - 09o 25,00' E

1. veebruarist 15. märtsini

(1,5 x 49 meremiili)

10

Rabarberen

57o 47,00' N - 11o 04,00' E

57o 43,00' N - 11o 04,00' E

57o 43,00' N - 11o 09,00' E

57o 47,00' N - 11o 09,00' E

1. veebruarist 15. märtsini

Skagenist idas

(2,7 x 4 meremiili)

---

V LISA

KALAPÜÜGILOAD

A OSA

Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu kalalaevade kalapüügilubade maksimaalne arv

| Püügipiirkond | Püügiliik | Kalapüügilubade arv | Kalapüügilubade jaotamine liikmesriikide vahel | Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond | Heeringas, põhja pool 62°00' N | 69 | DK | 25 | 51 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| | Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00' N | 66 | DE | 16 | 41 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| Jaotamata | 2 |
| | Harilik makrell (1) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | 70 |
| Tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid, lõuna pool 62°00' N | 450 | DK | 450 | 141 |
| Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel | 8 | BE | 0 | 4 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| | Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud piirkonnas lõuna pool 62° 28′ N ja ida pool 6° 30′ W | 8  (2) | Ei kohaldata | 4 |
| | Traalpüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kala püüda piirkondades, mis jäävad 61°20' N ja 62°00' N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal. | 70 | BE | 0 | 18 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| | Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim võrgusilma suurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30' N ja lääne pool 9°00' W ning piirkonnas 7°00' W ja 9°00' W vahel, lõuna pool 60°30' N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60°30' N, 7°00' W ning 60°00' N, 6°00' W vahel kulgevat joont. | 70 | DE (3) | 8 | 20 (4) |
| FR (3) | 12 |
| Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim võrgusilma suurus on 120 mm ning mille puhul on võimalus kasutada noodapära ümber rõngaspinesid. | 70 | Ei kohaldata | 22 (4) |
| | Põhjaputassuu püük. Püügilubadega laevade koguarvu võib suurendada nelja laeva võrra, mida on vaja paari moodustamiseks, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad piirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond“. | 27 | DE | 2 | 16 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| | Harilik makrell | 14 | DK | 2 | 8 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| | Heeringas, põhja pool 62°00' N | 16 | DK | 5 | 16 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| 1, 2.b (5) | Lumekrabi püük lõkspüünistega | 20 | EE | 1 | Ei kohaldata |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Püügipiirkond

Püügiliik

Kalapüügilubade arv

Kalapüügilubade jaotamine liikmesriikide vahel

Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond

Heeringas, põhja pool 62°00' N

69

DK

25

51

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00' N

66

DE

16

41

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

Jaotamata

2

Harilik makrell (1)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

70

Tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid, lõuna pool 62°00' N

450

DK

450

141

Fääri saarte veed

Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel

8

BE

0

4

DE

4

FR

4

Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud piirkonnas lõuna pool 62° 28′ N ja ida pool 6° 30′ W

8  (2)

Ei kohaldata

4

Traalpüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kala püüda piirkondades, mis jäävad 61°20' N ja 62°00' N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal.

70

BE

0

18

DE

10

FR

40

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim võrgusilma suurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30' N ja lääne pool 9°00' W ning piirkonnas 7°00' W ja 9°00' W vahel, lõuna pool 60°30' N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60°30' N, 7°00' W ning 60°00' N, 6°00' W vahel kulgevat joont.

70

DE (3)

8

20 (4)

FR (3)

12

Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim võrgusilma suurus on 120 mm ning mille puhul on võimalus kasutada noodapära ümber rõngaspinesid.

70

Ei kohaldata

22 (4)

Põhjaputassuu püük. Püügilubadega laevade koguarvu võib suurendada nelja laeva võrra, mida on vaja paari moodustamiseks, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad piirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond“.

27

DE

2

16

DK

5

FR

4

NL

6

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Harilik makrell

14

DK

2

8

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

Heeringas, põhja pool 62°00' N

16

DK

5

16

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

1, 2.b (5)

Lumekrabi püük lõkspüünistega

20

EE

1

Ei kohaldata

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

B OSA

Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide kalalaevade kalapüügilubade maksimaalne arv

| Lipuriik | Püügiliik | Kalapüügilubade arv | Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | Heeringas, põhja pool 62°00' N | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Fääri saared | Harilik makrell, 6.a (põhja pool 56°30' N), 2.a, 4.a (põhja pool 59° N) püügipiirkond
  Stauriid, 4., 6.a (põhja pool 56°30' N), 7.e, 7.f, 7.h püügipiirkond | 20 | 14 |
| Heeringas, põhja pool 62°00' N | 20 | Kehtestatakse hiljem |
| Heeringas, 3.a püügipiirkond | 4 | 4 |
| Norra tursiku püük tehnilisel otstarbel, 4. ja 6.a (põhja pool 56°30′ N) püügipiirkond (sh põhjaputassuu vältimatu kaaspüük) | 14 | 14 |
| Harilik molva ja meriluts | 20 | 10 |
| Põhjaputassuu, 2., 4.a, 5., 6.a (põhja pool 56°30′ N), 6.b, 7. (lääne pool 12°00' W) püügipiirkond | 20 | 20 |
| Sinine molva | 16 | 16 |
| Venezuela (6) | Riffahvenad (Prantsuse Guajaana veed) | 45 | 45 |

Lipuriik

Püügiliik

Kalapüügilubade arv

Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv

Norra

Heeringas, põhja pool 62°00' N

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Fääri saared

Harilik makrell, 6.a (põhja pool 56°30' N), 2.a, 4.a (põhja pool 59° N) püügipiirkond

Stauriid, 4., 6.a (põhja pool 56°30' N), 7.e, 7.f, 7.h püügipiirkond

20

14

Heeringas, põhja pool 62°00' N

20

Kehtestatakse hiljem

Heeringas, 3.a püügipiirkond

4

4

Norra tursiku püük tehnilisel otstarbel, 4. ja 6.a (põhja pool 56°30′ N) püügipiirkond (sh põhjaputassuu vältimatu kaaspüük)

14

14

Harilik molva ja meriluts

20

10

Põhjaputassuu, 2., 4.a, 5., 6.a (põhja pool 56°30′ N), 6.b, 7. (lääne pool 12°00' W) püügipiirkond

20

20

Sinine molva

16

16

Venezuela (6)

Riffahvenad (Prantsuse Guajaana veed)

45

45

---

(1)  Ilma et see mõjutaks Rootsile Norra poolt vastavalt väljakujunenud tavale antud täiendavaid litsentse.

(2)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel.

(3)  Need arvud viitavad korraga kohal viibivate laevade maksimaalsele arvule.

(4)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest“.

(5)  Svalbardi piirkonnas liidu kasutada olevate kalapüügivõimaluste eraldamine ei piira 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.

(6)  Kõnealuste kalapüügilubade saamiseks tuleb tõendada, et püügiluba taotleva laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvena saagist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes. Kõnealuse lepingu peavad kinnitama Prantsuse ametiasutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse püügiloa taotlusele. Kõnealusest kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.

---

VI LISA

ICCATi KONVENTSIOONI ALA
   (1)

1.

| Hispaania | 60 |
| --- | --- |
| Prantsusmaa | 55 |
| Liit | 115 |

Hispaania

60

Prantsusmaa

55

Liit

115

2.

| Hispaania | 364 |
| --- | --- |
| Prantsusmaa | 140
  2 |
| Itaalia | 30 |
| Küpros | 20 (2) |
| Malta | 54
  2 |
| Liit | 684 |

Hispaania

364

Prantsusmaa

140
  2

Itaalia

30

Küpros

20 (2)

Malta

54
  2

Liit

684

3.

| Horvaatia | 18 |
| --- | --- |
| Itaalia | 12 |
| Liit | 28 |

Horvaatia

18

Itaalia

12

Liit

28

4.

Tabel A

| Tabel koostatakse kohaldatavate ICCATi soovituste ja liidu normide kohaselt 2021. aastal, kui ICCAT on liidu püügikava heaks kiitnud. |
| --- |

Tabel koostatakse kohaldatavate ICCATi soovituste ja liidu normide kohaselt 2021. aastal, kui ICCAT on liidu püügikava heaks kiitnud.

5.

| Liikmesriik | Lõkspüüniste arv (4) |
| --- | --- |
| Hispaania | 5 |
| Itaalia | 6 |
| Portugal | 2 |

Liikmesriik

Lõkspüüniste arv (4)

Hispaania

5

Itaalia

6

Portugal

2

6.

Tabel A

| Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus |
| --- |
| | Kalakasvanduste arv | Tootmisvõimsus (tonnides) |
| Hispaania | 10 | 11 852 |
| Itaalia | 13 | 12 600 |
| Kreeka | 2 | 2 100 |
| Küpros | 3 | 3 000 |
| Horvaatia | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus

Kalakasvanduste arv

Tootmisvõimsus (tonnides)

Hispaania

10

11 852

Itaalia

13

12 600

Kreeka

2

2 100

Küpros

3

3 000

Horvaatia

7

7 880

Malta

6

12 300

Tabel B (5)

| Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) (6) |
| --- |
| Hispaania | 6 300 |
| Itaalia | 3 764 |
| Kreeka | 785 |
| Küpros | 2 195 |
| Horvaatia | 2 947 |
| Malta | 8 786 |
| Portugal | 350 |

Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) (6)

Hispaania

6 300

Itaalia

3 764

Kreeka

785

Küpros

2 195

Horvaatia

2 947

Malta

8 786

Portugal

350

7.

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv |
| --- | --- |
| Iirimaa | 50 |
| Hispaania | 730 |
| Prantsusmaa | 151 |
| Portugal | 310 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Iirimaa

50

Hispaania

730

Prantsusmaa

151

Portugal

310

8.

| Liikmesriik | Seinnoodalaevade maksimaalne arv | Õngejadalaevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- |
| Hispaania | 23 | 190 |
| Prantsusmaa | 11 | |
| Portugal | | 79 |
| Liit | 34 | 269 |

Liikmesriik

Seinnoodalaevade maksimaalne arv

Õngejadalaevade maksimaalne arv

Hispaania

23

190

Prantsusmaa

11

Portugal

79

Liit

34

269

---

(1)  Punktides 1, 2 ja 3 esitatud arvud võivad väheneda, et liidu rahvusvahelised kohustused oleksid täidetud.

1

(2)  See arv võib suureneda, kui üks seinnoodalaev asendatakse kümne õngejadalaevaga vastavalt käesoleva lisa punktis 4 esitatud tabelile A pärast nimetatud tabeli koostamist.

2

(3)  Punktis 5 esitatud arve tuleb kohandada, võttes arvesse liikmesriikide püügikavu, mille nad esitavad 31. jaanuariks 2021, et ICCATi 2. paneel saaks need heaks kiita.

3

(4)  Seda arvu võib veel suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.

4

(5)  Portugali kogu kasvatamisvõimsusest kaetakse 500 tonni (mis vastab kalakasvandustesse viidavale kogusele 350 tonni) tabelis A sätestatud liidu kasutamata kasvatamisvõimsusega.

5

(6)  Punkti 6 tabelis B esitatud arve tuleb kohandada, võttes arvesse liikmesriikide poolt 31. jaanuariks 2021 esitatud püügikavu.

6

---

VII LISA

CCAMLRi KONVENTSIOONI ALA

Kihvkalade uurimuslikku püüki CCAMLRi konventsiooni alal piiratakse aastatel 2020/2021 järgmiselt:

Tabel A

Kalapüügiloaga liikmesriigid, alapiirkonnad ja laevade maksimaalne arv

| Liikmesriik | Alapiirkond | Laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- |
| Hispaania | 48.6 | 1 |
| Hispaania | 88.1 | 1 |

Liikmesriik

Alapiirkond

Laevade maksimaalne arv

Hispaania

48.6

1

Hispaania

88.1

1

Tabel B

Lubatud kogupüügid ja kaaspüügi piirnormid

Allpool esitatud tabelis CCAMLRi poolt vastu võetud lubatud kogupüüke (TAC) ei eraldata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb lepinguosalistele teatavaks aja, millal tuleb püük TACi ammendamise tõttu lõpetada.

| Alapiirkond | Piirkond | Hooaeg | Väikesed uurimisjaotised (SSRUd) (48.6) või uurimisjaotised (88.1) | Antarktika kihvkala (Dissostichus mawsoni) püügi piirnorm (tonnides) SSRUde (48.6) või uurimisjaotiste (88.1) kohta | Antarktika kihvkala (Dissostichus mawsoni) püügi piirnorm (tonnides) kogu alapiirkonna kohta | Kaaspüügi piirnorm (tonnides) SSRUde (48.6) või uurimisjaotiste (88.1) kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Railised

  (Rajiformes) | Pikksabad (Macrourus spp.) (1) | Muud liigid |
| 48.6 | Kogu alapiirkond | 1. detsember 2020 – 30. november 2021 | 48.6_2 | 112 | 568 | 6 | 18 | 18 |
| 48.6_3 | 30 | 2 | 5 | 5 |
| 48.6_4 | 163 | 8 | 26 | 26 |
| 48.6_5 | 263 | 13 | 42 | 42 |
| 88.1. | Kogu alapiirkond | 1. detsember 2020 – 31. august 2021 | A, B, C, G (2) | 597 | 3 140 (3) | 30 | 96 | 30 |
| G, H, I, J, K (4) | 2 072 | 104 | 317 | 104 |
| Rossi mere piirkonna merekaitseala eriuurimistsoon | 406 | 20 | 72 | 20 |

Alapiirkond

Piirkond

Hooaeg

Väikesed uurimisjaotised (SSRUd) (48.6) või uurimisjaotised (88.1)

Antarktika kihvkala (Dissostichus mawsoni) püügi piirnorm (tonnides) SSRUde (48.6) või uurimisjaotiste (88.1) kohta

Antarktika kihvkala (Dissostichus mawsoni) püügi piirnorm (tonnides) kogu alapiirkonna kohta

Kaaspüügi piirnorm (tonnides) SSRUde (48.6) või uurimisjaotiste (88.1) kohta

Railised

(Rajiformes)

Pikksabad (Macrourus spp.) (1)

Muud liigid

48.6

Kogu alapiirkond

1. detsember 2020 – 30. november 2021

48.6_2

112

568

6

18

18

48.6_3

30

2

5

5

48.6_4

163

8

26

26

48.6_5

263

13

42

42

88.1.

Kogu alapiirkond

1. detsember 2020 – 31. august 2021

A, B, C, G (2)

597

3 140 (3)

30

96

30

G, H, I, J, K (4)

2 072

104

317

104

Rossi mere piirkonna merekaitseala eriuurimistsoon

406

20

72

20

Liide

A osa

Uurimisjaotise 48.6 koordinaadid

Uurimisjaotise 48.6_2 koordinaadid

54°00' S, 01°00' E

55°00' S, 01°00' E

55°00' S, 02°00' E

55°30' S, 02°00' E

55°30' S, 04°00' E

56°30' S, 04°00' E

56°30' S, 07°00' E

56°00' S, 07°00' E

56°00' S, 08°00' E

54°00' S, 08°00' E

54°00' S, 09°00' E

53°00' S, 09°00' E

53°00' S, 03°00' E

53°30' S, 03°00' E

53°30' S, 02°00' E

54°00' S, 02°00' E

Uurimisjaotise 48.6_3 koordinaadid

64°30' S, 01°00' E

66°00' S, 01°00' E

66°00' S, 04°00' E

65°00' S, 04°00' E

65°00' S, 07°00' E

64°30' S, 07°00' E

Uurimisjaotise 48.6_4 koordinaadid

68°20' S, 10°00' E

68°20' S, 13°00' E

69°30' S, 13°00' E

69°30' S, 10°00' E

69°45' S, 10°00' E

69°45' S, 06°00' E

69°00' S, 06°00' E

69°00' S, 10°00' E

Uurimisjaotise 48.6_5 koordinaadid

71°00' S, 15°00' W

71°00' S, 13°00' W

70°30' S, 13°00' W

70°30' S, 11°00' W

70°30' S, 10°00' W

69°30' S, 10°00' W

69°30' S, 09°00' W

70°00' S, 09°00' W

70°00' S, 08°00' W

69°30' S, 08°00' W

69°30' S, 07°00' W

70°30' S, 07°00' W

70°30' S, 10°00' W

71°00' S, 10°00' W

71°00' S, 11°00' W

71°30' S, 11°00' W

71°30' S, 15°00' W

Väikeste uurimisjaotiste (SSRUd) loetelu

| Piirkond | Väike uurimisjaotis (SSRU) | Piirjoon |
| --- | --- | --- |
| 88.1 | A | Punktist 60° S 150° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 65° S, sealt otse läände kuni 150° E, sealt otse põhja kuni 60° S. |
| B | Punktist 60° S 170° E otse itta kuni 179° E, sealt otse lõunasse kuni 66°40' S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 60° S. |
| C | Punktist 60° S 179° E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 70° S, sealt otse läände kuni 178° W, sealt otse põhja kuni 66°40' S, sealt otse läände kuni 179° E, sealt otse põhja kuni 60° S. |
| D | Punktist 65° S 150° E otse itta kuni 160° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 150° E, sealt otse põhja kuni 65° S. |
| E | Punktist 65° S 160° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 68°30' S, sealt otse läände kuni 160° E, sealt otse põhja kuni 65° S. |
| F | Punktist 68° 30' S 160° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 160° E, sealt otse põhja kuni 68°30' S. |
| G | Punktist 66°40' S 170° E otse itta kuni 178° W, sealt otse lõunasse kuni 70° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 70°50' S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 66°40' S. |
| H | Punktist 70°50' S 170° E otse itta kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 73° S, sealt otse läände kuni rannikuni, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 70°50' S. |
| I | Punktist 70° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 73° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 70° S. |
| J | Punktist 73° S rannikul 170° E lähedal otse itta kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 73° S. |
| K | Punktist 73° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 76° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 73° S. |
| L | Punktist 76° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 76° S. |
| M | Punktist 73° S rannikul 169°30' E lähedal otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni rannikuni, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 73° S. |

Piirkond

Väike uurimisjaotis (SSRU)

Piirjoon

88.1

A

Punktist 60° S 150° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 65° S, sealt otse läände kuni 150° E, sealt otse põhja kuni 60° S.

B

Punktist 60° S 170° E otse itta kuni 179° E, sealt otse lõunasse kuni 66°40' S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 60° S.

C

Punktist 60° S 179° E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 70° S, sealt otse läände kuni 178° W, sealt otse põhja kuni 66°40' S, sealt otse läände kuni 179° E, sealt otse põhja kuni 60° S.

D

Punktist 65° S 150° E otse itta kuni 160° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 150° E, sealt otse põhja kuni 65° S.

E

Punktist 65° S 160° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 68°30' S, sealt otse läände kuni 160° E, sealt otse põhja kuni 65° S.

F

Punktist 68° 30' S 160° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 160° E, sealt otse põhja kuni 68°30' S.

G

Punktist 66°40' S 170° E otse itta kuni 178° W, sealt otse lõunasse kuni 70° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 70°50' S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 66°40' S.

H

Punktist 70°50' S 170° E otse itta kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 73° S, sealt otse läände kuni rannikuni, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 70°50' S.

I

Punktist 70° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 73° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 70° S.

J

Punktist 73° S rannikul 170° E lähedal otse itta kuni 178°50' E, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 73° S.

K

Punktist 73° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 76° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 73° S.

L

Punktist 76° S 178°50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni 178°50' E, sealt otse põhja kuni 76° S.

M

Punktist 73° S rannikul 169°30' E lähedal otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni rannikuni, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 73° S.

B osa

TAVALISE HIILGEVÄHI (EUPHAUSIA SUPERBA) PÜÜGIS OSALEMISE KAVATSUSE TEATIS

Üldandmed

Liige: ...

Püügihooaeg: ...

Laeva nimi: ...

Eeldatav püügimaht (tonnides): ...

Laeva töötlemisvõimsus päevas (eluskaalu tonnides): ...

Alapiirkonnad ja rajoonid, kus püüki kavandatakse

Seda kaitsemeedet kohaldatakse tavalise hiilgevähi püügi kavatsustest teatamise kohta alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3 ja 48.4 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2. Kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki muudes alapiirkondades ja rajoonides tuleb teatada CCAMLRi kaitsemeetme 21-02 (2019) kohaselt.

| Alapiirkond/rajoon | Tähistada vastav kastike |
| --- | --- |
| 48.1 | ☐ |
| 48.2 | ☐ |
| 48.3 | ☐ |
| 48.4 | ☐ |
| 58.4.1 | ☐ |
| 58.4.2 | ☐ |

Alapiirkond/rajoon

Tähistada vastav kastike

48.1

☐

48.2

☐

48.3

☐

48.4

☐

58.4.1

☐

58.4.2

☐

| Püügitehnika: | Tähistada vastav kastike |
| --- | --- |
| ☐ tavaline traalpüük |
| ☐ pidevpüügisüsteem |
| ☐ noodapärasse pumpamine |
| ☐ muu meetod (palun täpsustada) |

Püügitehnika:

Tähistada vastav kastike

☐ tavaline traalpüük

☐ pidevpüügisüsteem

☐ noodapärasse pumpamine

☐ muu meetod (palun täpsustada)

Püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu otseseks hindamiseks kasutatud tooteliigid ja meetodid

| Tooteliik | Püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu otseseks hindamiseks kasutatud meetod, kui see on asjakohane (vt 21–03/B lisa) (5) |
| --- | --- |
| Tervelt külmutatud | |
| Keedetud | |
| Jahvatatud | |
| Õli | |
| Muu toode (palun täpsustada) | |

Tooteliik

Püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu otseseks hindamiseks kasutatud meetod, kui see on asjakohane (vt 21–03/B lisa) (5)

Tervelt külmutatud

Keedetud

Jahvatatud

Õli

Muu toode (palun täpsustada)

Võrgu kuju

| Võrgu mõõdud | Võrk 1 | Võrk 2 | Muu võrk / muud võrgud |
| --- | --- | --- | --- |
| Võrgu ava (suue) | | | |
| Maksimaalne vertikaalne ava (m) | | | |
| Maksimaalne horisontaalne ava (m) | | | |
| Võrgu suudme ümbermõõt (6) (m) | | | |
| Suupindala (m2) | | | |
| Paneeli keskmine võrgusilma suurus (8) (mm) | Väline (7) | Sisemine (7) | Väline (7) | Sisemine (7) | Väline (7) | Sisemine (7) |
| 1. paneel | | | | | | |
| 2. paneel | | | | | | |
| 3. paneel | | | | | | |
| ... | | | | | | |
| Viimane paneel (noodapära) | | | | | | |

Võrgu mõõdud

Võrk 1

Võrk 2

Muu võrk / muud võrgud

Võrgu ava (suue)

Maksimaalne vertikaalne ava (m)

Maksimaalne horisontaalne ava (m)

Võrgu suudme ümbermõõt (6) (m)

Suupindala (m2)

Paneeli keskmine võrgusilma suurus (8) (mm)

Väline (7)

Sisemine (7)

Väline (7)

Sisemine (7)

Väline (7)

Sisemine (7)

1. paneel

2. paneel

3. paneel

...

Viimane paneel (noodapära)

Võrgu joonis(ed): ...

Iga kasutatud võrgu puhul või võrgu kuju muutmise korral viidata asjakohasele võrgu joonisele CCAMLRi püügivahendite kogus, kui see on kättesaadav (www.ccamlr.org/node/74407), või esitada üksikasjalik joonis ja kirjeldus ökosüsteemide seire ja majandamise töörühma (WG-EMM) eelseisvale koosolekule. Võrgu joonised peavad sisaldama järgmisi andmeid.

| 1) | Traali iga paneeli pikkus ja laius (piisava täpsusega, et oleks võimalik arvutada iga paneeli kaldenurk veevoolu suhtes). |
| --- | --- |

1)

Traali iga paneeli pikkus ja laius (piisava täpsusega, et oleks võimalik arvutada iga paneeli kaldenurk veevoolu suhtes).

| 2) | Võrgusilma suurus (venitatud võrgusilma sisemised mõõdud CCAMLRi kaitsemeetme 22-01 meetodi (2019)alusel), kuju (nt rombikujuline) ja materjal (nt polüpropüleen). |
| --- | --- |

2)

Võrgusilma suurus (venitatud võrgusilma sisemised mõõdud CCAMLRi kaitsemeetme 22-01 meetodi (2019)alusel), kuju (nt rombikujuline) ja materjal (nt polüpropüleen).

| 3) | Võrgusilma ehitus (nt sõlmitud, põimitud). |
| --- | --- |

3)

Võrgusilma ehitus (nt sõlmitud, põimitud).

| 4) | Traali sees kasutatud peletuspaelad (konstruktsioon, asukoht paneelidel; märkida „puuduvad“, kui paelu ei kasutata); peletuspaelad ei lase hiilgevähkidel võrgusilma ummistada ega välja pääseda. |
| --- | --- |

4)

Traali sees kasutatud peletuspaelad (konstruktsioon, asukoht paneelidel; märkida „puuduvad“, kui paelu ei kasutata); peletuspaelad ei lase hiilgevähkidel võrgusilma ummistada ega välja pääseda.

Mereimetajate võrku sattumist välistav seade

Seadme joonis(ed): ...

Iga kasutatud seadme tüübi või seadme kuju muutmise korral viidata asjakohasele joonisele CCAMLRi püügivahendite kogus, kui see on kättesaadav (www.ccamlr.org/node/74407), või esitada üksikasjalik joonis ja kirjeldus WG-EMM eelseisvale koosolekule.

Akustiliste andmete kogumine

Esitada andmed laeval kasutatavate kajaloodide ja hüdrolokaatorite kohta.

| Tüüp (nt kajalood, hüdrolokaator) | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Tootja | | | |
| Mudel | | | |
| Muunduri sagedused (kHz) | | | |

Tüüp (nt kajalood, hüdrolokaator)

Tootja

Mudel

Muunduri sagedused (kHz)

Akustiliste andmete kogumine (üksikasjalik kirjeldus):...

Kirjeldada, kuidas toimub akustiliste andmete kogumine, et saada teavet tavalise hiilgevähi (Euphausia superba) ja muude pelaagiliste liikide (nt Myctophidae, Salpidae) leviku ja arvukuse kohta (SC-CAMLR-XXX, punkt 2.10).

PÜÜTUD TAVALISE HIILGEVÄHI ELUSKAALU HINDAMISE JUHISED

| Meetod | Avaldis (kg) | Parameeter |
| --- | --- | --- |
| Kirjeldus | Liik | Hindamismeetod | Ühik |
| Kogumismahuti maht | W × L × H × ρ × 1 000 | W = mahuti laius | Konstant | Mõõta püügi alustamisel | m |
| L = mahuti pikkus | Konstant | Mõõta püügi alustamisel | m |
| ρ = mahu massiks teisendamise tegur | Muutuja | Mahu teisendamine massiks | kg/liiter |
| H = hiilgevähkide sügavus mahutis | Loomusest sõltuv | Otsene vaatlus | m |
| Voomõõtur (9) | V × Fkrill × ρ | V = hiilgevähkide maht koos veega | Loomusest (9) sõltuv | Otsene vaatlus | liiter |
| Fkrill = hiilgevähkide osakaal proovis | Loomusest (9) sõltuv | Voomõõturi mahu parandustegur | |
| ρ = mahu massiks teisendamise tegur | Muutuja | Mahu teisendamine massiks | kg/liiter |
| Voomõõtur (10) | (V × ρ)–M | V = hiilgevähkide pasta maht | Loomusest (9) sõltuv | Otsene vaatlus | liiter |
| M = protsessis lisatud vee kogus, mass | Loomusest (9) sõltuv | Otsene vaatlus | kg |
| ρ = hiilgevähkide pasta tihedus | Muutuja | Otsene vaatlus | kg/liiter |
| Vookaal | M × (1–F) | M = hiilgevähkide mass koos veega | Loomusest (10) sõltuv | Otsene vaatlus | kg |
| F = vee osakaal proovis | Muutuja | Vookaalu massi parandustegur | |
| Kogur | (M–Mtray) × N | Mtray = tühja koguri mass | Konstant | Otsene vaatlus enne püüki | kg |
| M = koguri keskmine mass koos hiilgevähkidega | Muutuja | Otsene vaatlus, enne külmutamist ja kurnatult | kg |
| N = kogurite arv | Loomusest sõltuv | Otsene vaatlus | |
| Jahu teisendamine | Mmeal × MCF | Mmeal = toodetud jahu mass | Loomusest sõltuv | Otsene vaatlus | kg |
| MCF = jahu teisendamise tegur | Muutuja | Jahu teisendamine hiilgevähkideks | |
| Noodapära maht | W × H × L × ρ × π / 4 × 1 000 | W = noodapära laius | Konstant | Mõõta püügi alustamisel | m |
| H = noodapära kõrgus | Konstant | Mõõta püügi alustamisel | m |
| ρ = mahu massiks teisendamise tegur | Muutuja | Mahu teisendamine massiks | kg/liiter |
| L = noodapära pikkus | Loomusest sõltuv | Otsene vaatlus | m |
| Muud | Täpsustage | | | | |

Meetod

Avaldis (kg)

Parameeter

Kirjeldus

Liik

Hindamismeetod

Ühik

Kogumismahuti maht

W × L × H × ρ × 1 000

W = mahuti laius

Konstant

Mõõta püügi alustamisel

m

L = mahuti pikkus

Konstant

Mõõta püügi alustamisel

m

ρ = mahu massiks teisendamise tegur

Muutuja

Mahu teisendamine massiks

kg/liiter

H = hiilgevähkide sügavus mahutis

Loomusest sõltuv

Otsene vaatlus

m

Voomõõtur (9)

V × Fkrill × ρ

V = hiilgevähkide maht koos veega

Loomusest (9) sõltuv

Otsene vaatlus

liiter

Fkrill = hiilgevähkide osakaal proovis

Loomusest (9) sõltuv

Voomõõturi mahu parandustegur

ρ = mahu massiks teisendamise tegur

Muutuja

Mahu teisendamine massiks

kg/liiter

Voomõõtur (10)

(V × ρ)–M

V = hiilgevähkide pasta maht

Loomusest (9) sõltuv

Otsene vaatlus

liiter

M = protsessis lisatud vee kogus, mass

Loomusest (9) sõltuv

Otsene vaatlus

kg

ρ = hiilgevähkide pasta tihedus

Muutuja

Otsene vaatlus

kg/liiter

Vookaal

M × (1–F)

M = hiilgevähkide mass koos veega

Loomusest (10) sõltuv

Otsene vaatlus

kg

F = vee osakaal proovis

Muutuja

Vookaalu massi parandustegur

Kogur

(M–Mtray) × N

Mtray = tühja koguri mass

Konstant

Otsene vaatlus enne püüki

kg

M = koguri keskmine mass koos hiilgevähkidega

Muutuja

Otsene vaatlus, enne külmutamist ja kurnatult

kg

N = kogurite arv

Loomusest sõltuv

Otsene vaatlus

Jahu teisendamine

Mmeal × MCF

Mmeal = toodetud jahu mass

Loomusest sõltuv

Otsene vaatlus

kg

MCF = jahu teisendamise tegur

Muutuja

Jahu teisendamine hiilgevähkideks

Noodapära maht

W × H × L × ρ × π / 4 × 1 000

W = noodapära laius

Konstant

Mõõta püügi alustamisel

m

H = noodapära kõrgus

Konstant

Mõõta püügi alustamisel

m

ρ = mahu massiks teisendamise tegur

Muutuja

Mahu teisendamine massiks

kg/liiter

L = noodapära pikkus

Loomusest sõltuv

Otsene vaatlus

m

Muud

Täpsustage

Vaatluse etapid ja sagedus

| Kogumismahuti maht |
| --- |
| Püügi alustamisel | Mõõta kogumismahuti laius ja pikkus (kui mahuti ei ole kandilise kujuga, võib vajalik olla täiendav mõõtmine; täpsusega ± 0,05 m) |
| Iga kuu (11) | Hinnata mahu massiks teisendamist, mis tuletatakse kogumismahutist kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist |
| Iga loomus | Mõõta hiilgevähkide sügavust mahutis (kui hiilgevähke hoitakse mahutis loomuste vaheajal, siis mõõta sügavuse erinevust; täpsusega ± 0,1 m) |
| Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades avaldist) |
| Voomõõtur (11) |
| Enne püüki | Tagada, et voomõõtur mõõdab terveid hiilgevähke (st enne töötlemist) |
| Rohkem kui üks kord kuus (11) | Hinnata mahu massiks teisendamist (ρ), mis tuletatakse voomõõturist kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist |
| Iga loomus (12) | Võtta voomõõturist proov ning: |
| — | mõõta hiilgevähkide mahtu (nt 10 liitrit) koos veega |

Kogumismahuti maht

Püügi alustamisel

Mõõta kogumismahuti laius ja pikkus (kui mahuti ei ole kandilise kujuga, võib vajalik olla täiendav mõõtmine; täpsusega ± 0,05 m)

Iga kuu (11)

Hinnata mahu massiks teisendamist, mis tuletatakse kogumismahutist kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist

Iga loomus

Mõõta hiilgevähkide sügavust mahutis (kui hiilgevähke hoitakse mahutis loomuste vaheajal, siis mõõta sügavuse erinevust; täpsusega ± 0,1 m)

Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades avaldist)

Voomõõtur (11)

Enne püüki

Tagada, et voomõõtur mõõdab terveid hiilgevähke (st enne töötlemist)

Rohkem kui üks kord kuus (11)

Hinnata mahu massiks teisendamist (ρ), mis tuletatakse voomõõturist kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist

Iga loomus (12)

Võtta voomõõturist proov ning:

—

mõõta hiilgevähkide mahtu (nt 10 liitrit) koos veega

| — | hinnata voomõõturi mahu parandustegurit, mis tuletatakse hiilgevähkide kurnatud mahust |
| --- | --- |

—

hinnata voomõõturi mahu parandustegurit, mis tuletatakse hiilgevähkide kurnatud mahust

Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades avaldist)

Voomõõtur (12)

Enne püüki

Tagada, et mõlemad voomõõturid (üks hiilgevähitoote jaoks ja üks lisatava vee jaoks) oleksid kalibreeritud (st näitaksid sama, õiget näitu).

Iga nädal (11)

Hinnata hiilgevähitoote (hiilgevähipasta) tihedust (ρ), mõõtes teadaoleva hiilgevähitoote mahu (nt 10 liitrit) massi, mis on võetud vastavast voomõõturist.

Iga loomus (12)

Võtta mõlema voomõõturi näidud ja arvutada hiilgevähitoote (hiilgevähipasta) ja lisatud vee kogumahud; lisatud vee tiheduseks arvestada 1 kg/liiter.

Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades avaldist)

Vookaal

Enne püüki

Tagada, et vookaal mõõdab terveid hiilgevähke (st enne töötlemist)

Iga loomus (12)

Võtta vookaalust proov ning:

| — | mõõta hiilgevähkide massi koos veega |
| --- | --- |

—

mõõta hiilgevähkide massi koos veega

| — | hinnata vookaalu massi parandustegurit, mis tuletatakse hiilgevähkide kurnatud massist |
| --- | --- |

—

hinnata vookaalu massi parandustegurit, mis tuletatakse hiilgevähkide kurnatud massist

Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades avaldist)

Kogur

Enne püüki

Mõõta koguri mass (kui kogurid on erineva konstruktsiooniga, mõõta iga tüübi mass; täpsusega ± 0,1 kg)

Iga loomus

Mõõta koguri mass koos hiilgevähkidega (täpsusega ± 0,1 kg)

Loendada kogurite arv (kui kogurid on erineva konstruktsiooniga, loendada iga koguritüübi arv)

Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades avaldist)

Jahu teisendamine

Iga kuu (11)

Hinnata jahu teisendamist terveteks hiilgevähkideks, töödeldes 1 000 – 5 000 kg (kurnatud mass) hiilgevähke

Iga loomus

Mõõta toodetud jahu mass

Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades avaldist)

Noodapära maht

Püügi alustamisel

Mõõta noodapära laius ja kõrgus (täpsusega ± 0,1 m)

Iga kuu (11)

Hinnata mahu massiks teisendamist, mis tuletatakse noodapärast kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist

Iga loomus

Mõõta hiilgevähke sisaldava noodapära pikkus (täpsusega ± 0,1 m)

Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades avaldist)

---

(1)  Üksnes 88.1. piirkonnas: kui ühe laeva poolt mis tahes kahe 10päevase perioodi (st alates kuu 1. päevast kuni 10. päevani, 11. päevast kuni 20. päevani või 21. päevast kuni kuu viimase päevani) jooksul mis tahes SSRUs püütud pikksabade (Macrourus spp.) kogus on igas 10päevases perioodis suurem kui 1 500 kg ja ületab 16 % asjaomase laeva poolt selles SSRUs püütud antarktika kihvkalade (Dissostichus spp.) kogusest, lõpetab laev selles SSRUs püügi ülejäänud hooajaks.

1

Macrourus

Dissostichus

(2)  Kõik piirkonnad väljaspool Rossi mere piirkonna merekaitseala ja põhja pool 70° lõunalaiust.

2

(3)  Sihtliik on antarktika kihvkala (Dissostichus mawsoni). Patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) püütud kogused arvatakse antarktika kihvkala (Dissostichus mawsoni) kogupüügi piirnormi hulka.

3

Dissostichus mawsoni

Dissostichus eleginoides

Dissostichus mawsoni

(4)  Kõik piirkonnad väljaspool Rossi mere piirkonna merekaitseala ja lõuna pool 70° lõunalaiust.

4

(5)  Kui meetodit ei ole 21-03/B lisas loetletud, palun kirjeldada üksikasjalikult

5

(6)  Eeldatud töötingimustes.

6

(7)  Väline võrgusilma suurus ning sisemine võrgusilma suurus, kui kasutatakse vooderdist.

7

(8)  Venitatud võrgusilma sisemised mõõdud CCAMLRi kaitsemeetme 22-01 meetodi (2019) alusel.

8

(9)  Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise korral või kuue tunniga saadud koondloomus pidevpüügisüsteemi korral.

9

(10)  Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise korral või kahe tunniga saadud loomus pidevpüügisüsteemi korral.

10

(11)  Uus periood algab ajast, mil laev liigub uude alapiirkonda või rajooni.

11

(12)  Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise korral või kuue tunniga saadud koondloomus pidevpüügisüsteemi korral.

12

---

VIII LISA

IOTC PÄDEVUSALASSE KUULUV ALA

1.

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus (kogumahutavus) |
| --- | --- | --- |
| Hispaania | 22 | 61 364 |
| Prantsusmaa | 27 | 45 383 |
| Portugal | 5 | 1 627 |
| Itaalia | 1 | 2 137 |
| Liit | 55 | 110 511 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus (kogumahutavus)

Hispaania

22

61 364

Prantsusmaa

27

45 383

Portugal

5

1 627

Itaalia

1

2 137

Liit

55

110 511

2.

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus (kogumahutavus) |
| --- | --- | --- |
| Hispaania | 27 | 11 590 |
| Prantsusmaa | 41 (1) | 7 882 |
| Portugal | 15 | 6 925 |
| Liit | 83 | 26 397 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus (kogumahutavus)

Hispaania

27

11 590

Prantsusmaa

41 (1)

7 882

Portugal

15

6 925

Liit

83

26 397

3.

Punktis 1 osutatud laevadel on luba püüda IOTC pädevusalasse kuuluval alal ka mõõkkala ja pikkuim-tuuni.

4.

Punktis 2 osutatud laevadel on luba püüda IOTC pädevusalasse kuuluval alal ka troopikatuuni.

---

(1)  See arv ei sisalda Mayotte’is registreeritud laevu; seda võib tulevikus suurendada vastavalt Mayotte’i laevastiku arendamise kavale.

1

---

IX LISA

WCPFC KONVENTSIOONI ALA

Nende liidu kalalaevade maksimaalne arv, millel on lubatud püüda mõõkkala Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) konventsiooni alast 20° lõunalaiusest lõuna pool

| Hispaania | 14 |
| --- | --- |
| Liit | 14 |

Hispaania

14

Liit

14

Nende liidu seinnoodalaevade maksimaalne arv, millel on lubatud püüda troopikatuuni WCPFC konventsiooni alas piirkondades, mis asuvad lõuna pool 20° lõunalaiust

| Hispaania | 4 |
| --- | --- |
| Liit | 4 |

Hispaania

4

Liit

4

---

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/193 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/193

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/93,

25. jaanuar 2021,

millega Poola lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse heeringapüügikeeld 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on heeringavaru püük 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelistes vetes Poola lipu all sõitvate või Poolas registreeritud laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on heeringavaru püük 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelistes vetes Poola lipu all sõitvate või Poolas registreeritud laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Poolale 2020. aastaks lisas osutatud heeringavaru püügiks 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelistes vetes eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

1.   Poola lipu all sõitvatel või Poolas registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Eelkõige on keelatud kõnealuse kalavaru püügi eesmärgil seda otsida ja püügivahendit vette lasta, paigaldada, vedada või haalata.

2.   Kõnealustel laevadel on lubatud kala ja kalandustooteid ümber laadida, pardal hoida, pardal töödelda, üle anda, sumpadesse paigutada, nuumata või lossida, kui selline kalavaru on püütud enne nimetatud kuupäeva.

3.   Kõnealuste laevade poolt nende liikide juhupüügina püütud saak tuleb tuua kalalaeva pardale ja seal hoida, dokumenteerida, lossida ning arvestada kvootidest maha vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 (3) artiklile 15.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 27. jaanuari 2020. aasta määrus (EL) 2020/123, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 25, 30.1.2020, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 33/TQ123 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Kalavaru | HER/1/2- |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 17.12.2020 |

Nr

33/TQ123

Liikmesriik

Poola

Kalavaru

HER/1/2-

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

17.12.2020

---

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/196 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/196

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/94,

27. jaanuar 2021,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 184,7
  139,9
  197,6 | 38
  60
  31 | AR
  BR
  TH |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 151,5 | 49 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu  (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

184,7

139,9

197,6

38

60

31

AR

BR

TH

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

151,5

49

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).“

1

---

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/198 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/198

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/95,

28. jaanuar 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 219 lõiget 1 koostoimes artikliga 228,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/592 (2) on kehtestatud mitu erandit kehtivatest eeskirjadest, sealhulgas veinisektoris kehtivatest eeskirjadest, et kergendada veiniettevõtjate olukorda ja aidata neil tulla toime COVID-19 pandeemia mõjuga. Vaatamata nende meetmete kasulikkusele ei ole veiniturul pakkumise ja nõudluse tasakaal taastunud ning pandeemia tõttu ei ole oodata selle taastumist lühikeses kuni keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/592 (2) on kehtestatud mitu erandit kehtivatest eeskirjadest, sealhulgas veinisektoris kehtivatest eeskirjadest, et kergendada veiniettevõtjate olukorda ja aidata neil tulla toime COVID-19 pandeemia mõjuga. Vaatamata nende meetmete kasulikkusele ei ole veiniturul pakkumise ja nõudluse tasakaal taastunud ning pandeemia tõttu ei ole oodata selle taastumist lühikeses kuni keskpikas perspektiivis.

| (2) | Ka enamikus liikmesriikides ja kogu maailmas jätkatakse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks võetud meetmete rakendamist. Need meetmed hõlmavad piirangute kehtestamist ühiskondlikel kogunemistel ja üritustel osalevate inimeste arvu ning väljaspool kodu einestamise suhtes. Mõnes valdkonnas kohaldatakse jätkuvalt liikumispiiranguid, millega kaasneb nõue tühistada avalikud üritused ja erapeod. Nende piirangute mõjul on veini tarbimine liidus veelgi vähenenud ning kahanenud ka veini eksport kolmandatesse riikidesse. Lisaks põhjustab ebakindlus seoses kriisi kestusega, mis eeldatavasti jätkub ka pärast 2020. aasta lõppu, liidu veinisektorile pikaajalist kahju, sest veini tarbimine tõenäoliselt ei taastu ja eksporditurud kaovad. Sellisel tegurite kombinatsioonil on märkimisväärne negatiivne mõju hinnakujundusele liidu veiniturul. Varud, mis olid juba 2019.–2020. turustusaasta alguses rekordtasemel, on veelgi suurenenud. Lisaks oli 2020. aasta hea saagiaasta ning eeldatavasti toodetakse veini ligikaudu 10 miljoni hektoliitri võrra rohkem kui 2019. aastal, mis halvendab olukorda veelgi. |
| --- | --- |

(2)

Ka enamikus liikmesriikides ja kogu maailmas jätkatakse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks võetud meetmete rakendamist. Need meetmed hõlmavad piirangute kehtestamist ühiskondlikel kogunemistel ja üritustel osalevate inimeste arvu ning väljaspool kodu einestamise suhtes. Mõnes valdkonnas kohaldatakse jätkuvalt liikumispiiranguid, millega kaasneb nõue tühistada avalikud üritused ja erapeod. Nende piirangute mõjul on veini tarbimine liidus veelgi vähenenud ning kahanenud ka veini eksport kolmandatesse riikidesse. Lisaks põhjustab ebakindlus seoses kriisi kestusega, mis eeldatavasti jätkub ka pärast 2020. aasta lõppu, liidu veinisektorile pikaajalist kahju, sest veini tarbimine tõenäoliselt ei taastu ja eksporditurud kaovad. Sellisel tegurite kombinatsioonil on märkimisväärne negatiivne mõju hinnakujundusele liidu veiniturul. Varud, mis olid juba 2019.–2020. turustusaasta alguses rekordtasemel, on veelgi suurenenud. Lisaks oli 2020. aasta hea saagiaasta ning eeldatavasti toodetakse veini ligikaudu 10 miljoni hektoliitri võrra rohkem kui 2019. aastal, mis halvendab olukorda veelgi.

| (3) | Kuna liikmesriikide poolt COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud piiranguid on kohaldatud pika aja jooksul ja neid on vaja säilitada, süvenevad tõsised majandushäired olulistel veiniturgudel ning sellega kaasneb negatiivne mõju veininõudlusele. |
| --- | --- |

(3)

Kuna liikmesriikide poolt COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud piiranguid on kohaldatud pika aja jooksul ja neid on vaja säilitada, süvenevad tõsised majandushäired olulistel veiniturgudel ning sellega kaasneb negatiivne mõju veininõudlusele.

| (4) | Võttes arvesse seda eriti tõsist turuhäiret ja keeruliste asjaolude kuhjumist veinisektoris, mis algasid siis, kui Ameerika Ühendriigid kehtestasid 2019. aasta oktoobris liidu veinidele imporditariifid, samuti üleilmse COVID-19 pandeemia tõttu kehtestatud piiravate meetmete tagajärgi, on liidu veinisektori ettevõtjad erakordselt raskes olukorras. Seepärast on veinisektorile vaja anda täiendavat abi. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse seda eriti tõsist turuhäiret ja keeruliste asjaolude kuhjumist veinisektoris, mis algasid siis, kui Ameerika Ühendriigid kehtestasid 2019. aasta oktoobris liidu veinidele imporditariifid, samuti üleilmse COVID-19 pandeemia tõttu kehtestatud piiravate meetmete tagajärgi, on liidu veinisektori ettevõtjad erakordselt raskes olukorras. Seepärast on veinisektorile vaja anda täiendavat abi.

| (5) | Selleks et parandada turuolukorda liidu veinisektoris, on vaja jätkata kriisi lahendamiseks võetud meetmete rakendamist ja suurendada delegeeritud määrusega (EL) 2020/592 kehtestatud maksimaalset liidu makstavat toetust. Eelkõige on need meetmed väga olulised selleks, et kõrvaldada liidu turult veinikogused, millel on turuhinnale negatiivne mõju, ning selleks, et parandada ettevõtjate rahavooge, vähendades nende omafinantseeringut. Delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (mida on hiljuti muudetud delegeeritud määrusega (EL) 2020/1275) (3) rakendamisel on selgunud, et 15. oktoobriks 2020, mis on delegeeritud määruse (EL) 2020/592 artiklis 10 sätestatud praegune tähtaeg, ei suutnud liikmesriigid ja veinisektori ettevõtjad kõiki vajalikke meetmeid tõhusalt rakendada. Eelkõige on liikmesriikidel ebastabiilse sanitaarolukorra ja selle kontrollimiseks kehtestatud riiklike piirangute prognoosimatu ajastuse tõttu olnud keeruline kavandada ja kehtestada veinisektori toetusprogrammide raames täiendavaid meetmeid, et ettevõtjad saaksid meetmetest ja suuremast rahalisest toetusest leevendust enne tähtajaks kehtestatud 15. oktoobrit 2020. Selle tähtaja pikendamine 15. oktoobrini 2021 võimaldaks liikmesriikidel võtta osa meetmeid kasutusele hooaja lõpus ja annaks ettevõtjatele lisavõimaluse toetuse taotlemiseks. Võttes arvesse, et COVID-19 pandeemia kestab eeldatavasti ka pärast 2020. aasta lõppu ja märkimisväärsel osal 2021. eelarveaastast, aitaks tähtaja pikendamine vähendada praeguseid turuhäireid ning vältida olukorra edasist halvenemist. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et parandada turuolukorda liidu veinisektoris, on vaja jätkata kriisi lahendamiseks võetud meetmete rakendamist ja suurendada delegeeritud määrusega (EL) 2020/592 kehtestatud maksimaalset liidu makstavat toetust. Eelkõige on need meetmed väga olulised selleks, et kõrvaldada liidu turult veinikogused, millel on turuhinnale negatiivne mõju, ning selleks, et parandada ettevõtjate rahavooge, vähendades nende omafinantseeringut. Delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (mida on hiljuti muudetud delegeeritud määrusega (EL) 2020/1275) (3) rakendamisel on selgunud, et 15. oktoobriks 2020, mis on delegeeritud määruse (EL) 2020/592 artiklis 10 sätestatud praegune tähtaeg, ei suutnud liikmesriigid ja veinisektori ettevõtjad kõiki vajalikke meetmeid tõhusalt rakendada. Eelkõige on liikmesriikidel ebastabiilse sanitaarolukorra ja selle kontrollimiseks kehtestatud riiklike piirangute prognoosimatu ajastuse tõttu olnud keeruline kavandada ja kehtestada veinisektori toetusprogrammide raames täiendavaid meetmeid, et ettevõtjad saaksid meetmetest ja suuremast rahalisest toetusest leevendust enne tähtajaks kehtestatud 15. oktoobrit 2020. Selle tähtaja pikendamine 15. oktoobrini 2021 võimaldaks liikmesriikidel võtta osa meetmeid kasutusele hooaja lõpus ja annaks ettevõtjatele lisavõimaluse toetuse taotlemiseks. Võttes arvesse, et COVID-19 pandeemia kestab eeldatavasti ka pärast 2020. aasta lõppu ja märkimisväärsel osal 2021. eelarveaastast, aitaks tähtaja pikendamine vähendada praeguseid turuhäireid ning vältida olukorra edasist halvenemist.

| (6) | Seepärast peetakse vajalikuks pikendada delegeeritud määruse (EL) 2020/592 artiklites 2, 3 ja 4 ning artiklites 5a–9 sätestatud meetmete kohaldamist kuni 15. oktoobrini 2021. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast peetakse vajalikuks pikendada delegeeritud määruse (EL) 2020/592 artiklites 2, 3 ja 4 ning artiklites 5a–9 sätestatud meetmete kohaldamist kuni 15. oktoobrini 2021.

| (7) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2020/592 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2020/592 vastavalt muuta.

| (8) | Arvestades vajaduse kiireloomulisust ja võttes eelkõige arvesse jätkuvaid turuhäireid, nende ränka mõju liidu veinisektorile ning sellise olukorra jätkumist ja tõenäolist halvenemist, on vaja võtta viivitamata uusi ja rakendada kiiresti juba kehtivaid meetmeid, mille eesmärk on selliseid negatiivseid mõjusid leevendada. Kui viivitamatute meetmete võtmist edasi lükata, võivad turuhäired veinisektoris veelgi süveneda ning kahjustada tootmist ja turutingimusi selles sektoris. Seda silmas pidades tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 228 sätestatud kiirmenetlusega. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades vajaduse kiireloomulisust ja võttes eelkõige arvesse jätkuvaid turuhäireid, nende ränka mõju liidu veinisektorile ning sellise olukorra jätkumist ja tõenäolist halvenemist, on vaja võtta viivitamata uusi ja rakendada kiiresti juba kehtivaid meetmeid, mille eesmärk on selliseid negatiivseid mõjusid leevendada. Kui viivitamatute meetmete võtmist edasi lükata, võivad turuhäired veinisektoris veelgi süveneda ning kahjustada tootmist ja turutingimusi selles sektoris. Seda silmas pidades tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 228 sätestatud kiirmenetlusega.

| (9) | Võttes arvesse vajadust võtta viivitamata meetmeid, et vältida häireid liidu veinisektori kriisi lahendamiseks võetavate meetmete rakendamisel ja tagada sujuv üleminek ühelt eelarveaastalt teisele, peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 16. oktoobrist 2020, |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse vajadust võtta viivitamata meetmeid, et vältida häireid liidu veinisektori kriisi lahendamiseks võetavate meetmete rakendamisel ja tagada sujuv üleminek ühelt eelarveaastalt teisele, peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 16. oktoobrist 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2020/592 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2020/592 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Erandid määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 43
  Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 43 võib käesoleva määruse artiklites 3 ja 4 sätestatud meetmeid rahastada veinisektori toetusprogrammide raames kas ettemaksete või maksetena 2020. ja 2021. eelarveaastal.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Erandid määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 43

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 43 võib käesoleva määruse artiklites 3 ja 4 sätestatud meetmeid rahastada veinisektori toetusprogrammide raames kas ettemaksete või maksetena 2020. ja 2021. eelarveaastal.“

| 2) | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõikest 1 tähendab nn roheline korje 2020. ja 2021. aastal ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist kogu põllumajandusettevõttes või selle ühes osas, tingimusel et rohelist korjet tehakse kogu maatükil.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõikest 1 tähendab nn roheline korje 2020. ja 2021. aastal ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist kogu põllumajandusettevõttes või selle ühes osas, tingimusel et rohelist korjet tehakse kogu maatükil.“

| 3) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 10
  Liidu ajutiselt suurendatud toetuse kohaldamine
  Artiklit 5a, 6, artikli 7 lõiget 2 ning artikleid 8 ja 9 kohaldatakse liikmesriikide pädevate asutuste valitud tegevuse suhtes alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja mitte kauem kui 15. oktoobrini 2021.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Liidu ajutiselt suurendatud toetuse kohaldamine

Artiklit 5a, 6, artikli 7 lõiget 2 ning artikleid 8 ja 9 kohaldatakse liikmesriikide pädevate asutuste valitud tegevuse suhtes alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja mitte kauem kui 15. oktoobrini 2021.“

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 16. oktoobrist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 30. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired (ELT L 140, 4.5.2020, lk 6).

2

(3)  Komisjoni 6. juuli 2020 aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1275, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired(ELT L 300, 14.9.2020, lk 26).

3

---

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/201 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/201

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/96,

28. jaanuar 2021,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | 28. veebruaril 2019 esitas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) komisjonile vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 1 taotluse lasta liidu turule uuendtoiduna 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool, mis on saadud mikroobse kääritamise teel Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvega K12 DH1. Taotleja taotles 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola uuendtoiduna kasutamist maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, jookides (maitsestatud joogid, välja arvatud joogid, mille pH on alla 5), teraviljabatoonides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhises töödeldud toidus ning imikutoidus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, (3) väikelastele ettenähtud piimapõhistes jookides ja sarnastes toodetes, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, ning üldelanikkonnale (välja arvatud imikud ja väikelapsed) ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4). Samuti tegi taotleja ettepaneku, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse muud lisatud 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavat toitu. |
| --- | --- |

(3)

28. veebruaril 2019 esitas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) komisjonile vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 1 taotluse lasta liidu turule uuendtoiduna 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool, mis on saadud mikroobse kääritamise teel Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvega K12 DH1. Taotleja taotles 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola uuendtoiduna kasutamist maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, jookides (maitsestatud joogid, välja arvatud joogid, mille pH on alla 5), teraviljabatoonides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhises töödeldud toidus ning imikutoidus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, (3) väikelastele ettenähtud piimapõhistes jookides ja sarnastes toodetes, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, ning üldelanikkonnale (välja arvatud imikud ja väikelapsed) ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4). Samuti tegi taotleja ettepaneku, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse muud lisatud 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavat toitu.

| (4) | 28. veebruaril 2019 soovis taotleja komisjonilt ka konfidentsiaalsete andmete kaitsmist seoses taotluse toetuseks esitatud mitme järgmise konfidentsiaalse uuringuga: bakteriaalse kääritamise teel saadud 3’-sialüüllaktoosi ning inimese piimas loomulikult esineva 3’-sialüüllaktoosi struktuuride tuumamagnetresonantsi teel tehtud võrdluse konfidentsiaalsed analüütilised aruanded, (5) tootmisel kasutatavate bakteritüvede üksikasjalikud kirjeldused (6) ja sertifikaadid, (7) lähteainete ja abiainete tehnilised kirjeldused, (8) mitme 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola partii analüüsi sertifikaadid, (9) analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, (10) aruanded 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola stabiilsuse kohta, (11) tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, (12) labori akrediteerimistunnistused, (13) 3’-sialüüllaktoosi tarbimise hindamise aruanded, (14) 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega, (15) samalaadse ühendi 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega, (16) 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, (17) 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, (18) 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 14-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega, (19) 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, (20) 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 14-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega (21) ning 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel (22). |
| --- | --- |

(4)

28. veebruaril 2019 soovis taotleja komisjonilt ka konfidentsiaalsete andmete kaitsmist seoses taotluse toetuseks esitatud mitme järgmise konfidentsiaalse uuringuga: bakteriaalse kääritamise teel saadud 3’-sialüüllaktoosi ning inimese piimas loomulikult esineva 3’-sialüüllaktoosi struktuuride tuumamagnetresonantsi teel tehtud võrdluse konfidentsiaalsed analüütilised aruanded, (5) tootmisel kasutatavate bakteritüvede üksikasjalikud kirjeldused (6) ja sertifikaadid, (7) lähteainete ja abiainete tehnilised kirjeldused, (8) mitme 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola partii analüüsi sertifikaadid, (9) analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, (10) aruanded 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola stabiilsuse kohta, (11) tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, (12) labori akrediteerimistunnistused, (13) 3’-sialüüllaktoosi tarbimise hindamise aruanded, (14) 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega, (15) samalaadse ühendi 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega, (16) 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, (17) 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, (18) 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 14-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega, (19) 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel, (20) 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 14-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega (21) ning 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel (22).

| (5) | 12. juunil 2019 palus komisjon kooskõlas (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikega 3 Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola uuendtoiduna. |
| --- | --- |

(5)

12. juunil 2019 palus komisjon kooskõlas (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikega 3 Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola uuendtoiduna.

| (6) | 25. märtsil 2020 võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse „Safety of 3’-Sialyllactose (3’-SL) sodium salt as a novel food pursuant to Regulation (EC) 2015/2283“ (3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt) (23). |
| --- | --- |

(6)

25. märtsil 2020 võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse „Safety of 3’-Sialyllactose (3’-SL) sodium salt as a novel food pursuant to Regulation (EC) 2015/2283“ (3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt) (23).

| (7) | Oma teaduslikus arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool on kavandatud kasutustingimuste korral ettenähtud sihtrühmadele ohutu. Seega annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust arvata, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 nõuetele, kui seda kasutatakse maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, jookides (maitsestatud joogid, välja arvatud joogid, mille pH on alla 5), teraviljabatoonides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhises töödeldud toidus ning imikutoidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, väikelastele ettenähtud piimapõhistes jookides ja sarnastes toodetes, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, ning toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ. |
| --- | --- |

(7)

Oma teaduslikus arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool on kavandatud kasutustingimuste korral ettenähtud sihtrühmadele ohutu. Seega annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust arvata, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 nõuetele, kui seda kasutatakse maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, jookides (maitsestatud joogid, välja arvatud joogid, mille pH on alla 5), teraviljabatoonides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhises töödeldud toidus ning imikutoidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, väikelastele ettenähtud piimapõhistes jookides ja sarnastes toodetes, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, ning toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ.

| (8) | Toiduohutusamet leidis oma teaduslikus arvamuses, et tal ei oleks olnud võimalik teha järeldusi 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ohutuse kohta ilma andmeteta, mis leidusid järgmistes konfidentsiaalsetes analüütilistes aruannetes: bakteriaalse kääritamise teel saadud 3’-sialüüllaktoosi ning inimese piimas loomulikult esineva 3’-sialüüllaktoosi struktuuride tuumamagnetresonantsi teel tehtud võrdluse analüütilised aruanded, tootmisel kasutatavate bakteritüvede üksikasjalikud kirjeldused ja sertifikaadid, lähteainete ja abiainete tehnilised kirjeldused, mitme 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola partii analüüsi sertifikaadid, analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, aruanded 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola stabiilsuse kohta, tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, labori akrediteerimistunnistused, 3’-sialüüllaktoosi tarbimise hindamise aruanded, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 14-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet leidis oma teaduslikus arvamuses, et tal ei oleks olnud võimalik teha järeldusi 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ohutuse kohta ilma andmeteta, mis leidusid järgmistes konfidentsiaalsetes analüütilistes aruannetes: bakteriaalse kääritamise teel saadud 3’-sialüüllaktoosi ning inimese piimas loomulikult esineva 3’-sialüüllaktoosi struktuuride tuumamagnetresonantsi teel tehtud võrdluse analüütilised aruanded, tootmisel kasutatavate bakteritüvede üksikasjalikud kirjeldused ja sertifikaadid, lähteainete ja abiainete tehnilised kirjeldused, mitme 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola partii analüüsi sertifikaadid, analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, aruanded 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola stabiilsuse kohta, tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, labori akrediteerimistunnistused, 3’-sialüüllaktoosi tarbimise hindamise aruanded, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 14-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel.

| (9) | Pärast toiduohutusameti teadusliku arvamuse saamist palus komisjon taotlejalt täiendavaid selgitusi põhjenduste kohta seoses järgmiste konfidentsiaalsete analüütiliste aruannetega: bakteriaalse kääritamise teel saadud 3’-sialüüllaktoosi ning inimese piimas loomulikult esineva 3’-sialüüllaktoosi struktuuride tuumamagnetresonantsi teel tehtud võrdluse analüütilised aruanded, tootmisel kasutatavate bakteritüvede üksikasjalikud kirjeldused ja sertifikaadid, lähteainete ja abiainete tehnilised kirjeldused, mitme 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola partii analüüsi sertifikaadid, analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, aruanded 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola stabiilsuse kohta, tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, labori akrediteerimistunnistused, 3’-sialüüllaktoosi tarbimise hindamise aruanded, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 14-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel; samuti palus komisjon selgitada taotlust nendele uuringutele viitamise ainuõiguse saamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktis b. |
| --- | --- |

(9)

Pärast toiduohutusameti teadusliku arvamuse saamist palus komisjon taotlejalt täiendavaid selgitusi põhjenduste kohta seoses järgmiste konfidentsiaalsete analüütiliste aruannetega: bakteriaalse kääritamise teel saadud 3’-sialüüllaktoosi ning inimese piimas loomulikult esineva 3’-sialüüllaktoosi struktuuride tuumamagnetresonantsi teel tehtud võrdluse analüütilised aruanded, tootmisel kasutatavate bakteritüvede üksikasjalikud kirjeldused ja sertifikaadid, lähteainete ja abiainete tehnilised kirjeldused, mitme 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola partii analüüsi sertifikaadid, analüüsimeetodid ja valideerimisaruanded, aruanded 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola stabiilsuse kohta, tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, labori akrediteerimistunnistused, 3’-sialüüllaktoosi tarbimise hindamise aruanded, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud mikrotuumade tekke in vitro katse, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoolaga tehtud bakterite pöördmutatsioonikatse, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 14-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring vastsündinud rottidega ja vastav statistiliselt oluliste tähelepanekute kokkuvõttev tabel; samuti palus komisjon selgitada taotlust nendele uuringutele viitamise ainuõiguse saamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktis b.

| (10) | Taotleja kinnitas, et talle kuulusid taotluse tegemise ajal riikliku õiguse alusel kõnealuste uuringute andmete omandiõigused ja nendele uuringutele viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuste uuringute tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad. |
| --- | --- |

(10)

Taotleja kinnitas, et talle kuulusid taotluse tegemise ajal riikliku õiguse alusel kõnealuste uuringute andmete omandiõigused ja nendele uuringutele viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuste uuringute tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad.

| (11) | Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seetõttu ei tohiks toiduohutusamet kasutada taotleja toimikus sisalduvaid andmeid, mille alusel tegi toiduohutusamet kindlaks kõnealuse uuendtoidu ohutuse ja jõudis otsusele 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ohutuse kohta ning ilma milleta ei oleks toiduohutusamet saanud uuendtoitu hinnata, ühegi järgneva taotleja hüvanguks viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Seega tuleks sellel ajavahemikul võimaldada käesoleva määruse alusel 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola liidu turule lasta üksnes taotlejal. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seetõttu ei tohiks toiduohutusamet kasutada taotleja toimikus sisalduvaid andmeid, mille alusel tegi toiduohutusamet kindlaks kõnealuse uuendtoidu ohutuse ja jõudis otsusele 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ohutuse kohta ning ilma milleta ei oleks toiduohutusamet saanud uuendtoitu hinnata, ühegi järgneva taotleja hüvanguks viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Seega tuleks sellel ajavahemikul võimaldada käesoleva määruse alusel 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola liidu turule lasta üksnes taotlejal.

| (12) | 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele andmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, kui see põhineb määruse (EL) 2015/2283 kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(12)

3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele andmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, kui see põhineb määruse (EL) 2015/2283 kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (13) | Kooskõlas taotleja kavandatud ja toiduohutusameti hinnatud, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavate toidulisandite kasutustingimustega on vaja teavitada tarbijaid nõuetekohase märgisega sellest, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks tarbida samal päeval muu toiduga, mis sisaldab lisatud 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas taotleja kavandatud ja toiduohutusameti hinnatud, 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavate toidulisandite kasutustingimustega on vaja teavitada tarbijaid nõuetekohase märgisega sellest, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks tarbida samal päeval muu toiduga, mis sisaldab lisatud 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola.

| (14) | Seetõttu tuleks määruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu tuleks määruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas kirjeldatud 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.

2.   Viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast võib lõikes 1 osutatud uuendtoitu liidus turule lasta üksnes järgmine taotleja:

äriühing: Glycom A/S;

aadress: Kogle Allé 4, DK-2970 Hørsholm, Taani,

välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa artikli 2 kohaselt kaitstud andmetele osutamata või praeguse taotleja nõusolekul.

3.   Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab lisas esitatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.

Artikkel 2

Taotlustoimikus esitatud andmeid, mille alusel toiduohutusamet hindas 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola ja mis taotleja väitel vastavad määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud nõuetele, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ilma taotleja nõusolekuta ühegi järgneva taotleja hüvanguks.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

4

(5)  Glykos Finland LTD, 2019 (avaldamata).

5

(6)  Glycom, 2019 (avaldamata).

6

(7)  Glycom/DSMZ, 2018 (avaldamata).

7

(8)  Glycom, 2019 (avaldamata).

8

(9)  Glycom, 2019 (avaldamata).

9

(10)  Glycom, 2019 (avaldamata).

10

(11)  Glycom, 2019 (avaldamata).

11

(12)  Glycom, 2018 (avaldamata).

12

(13)  Glycom, 2019 (avaldamata).

13

(14)  Glycom, 2019 (avaldamata).

14

(15)  Gilby, 2019 (avaldamata).

15

(16)  Gilby, 2018 (avaldamata).

16

(17)  Šoltésová, 2019 (avaldamata).

17

(18)  Šoltésová, 2018 (avaldamata).

18

(19)  Stannard, 2019a (avaldamata).

19

(20)  Stannard, 2019b (avaldamata).

20

(21)  Flaxmer, 2018a (avaldamata).

21

(22)  Flaxmer, 2018b (avaldamata).

22

(23)  EFSA Journal 2020; 18(5):6098.

23

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:










  „Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool


  (mikroorganismidest) | Määratud toidugrupp | Piirnorm (väljendatud 3’-sialüüllaktoosina) | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „3’-sialüüllaktoosi naatriumsool“.
  3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et neid ei tohi tarbida:






  a) | kui samal päeval tarbitakse muud 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavat toitu; |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

„Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

3’-sialüüllaktoosi naatriumsool

(mikroorganismidest)

Määratud toidugrupp

Piirnorm (väljendatud 3’-sialüüllaktoosina)

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „3’-sialüüllaktoosi naatriumsool“.

3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et neid ei tohi tarbida:

a)

kui samal päeval tarbitakse muud 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavat toitu;

| b) | imikud ja väikelapsed. |
| --- | --- |

b)

imikud ja väikelapsed.

Luba antud 18. veebruaril 2021. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: Glycom A/S, Kogle Allé 4, DK-2970 Hørsholm, Taani. Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola liidus turule lasta üksnes Glycom A/S, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ja teadusandmetele osutamata või Glycom A/Si nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 18. veebruar 2026.“

Maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud (ka kõrgkuumutatud) piimatooted

0,25 g/l

Maitsestatud hapendatud piimapõhised tooted, sealhulgas kuumtöödeldud tooted

0,25 g/l jookide puhul

0,5 g/kg muude toodete kui jookide puhul

Maitsestamata hapendatud piimapõhised tooted

0,25 g/l jookide puhul

2,5 g/kg muude toodete kui jookide puhul

Joogid (maitsestatud joogid, välja arvatud joogid, mille pH on alla 5)

0,25 g/l

Teraviljabatoonid

2,5 g/kg

Imiku piimasegu, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,2 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

Jätkupiimasegu, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,15 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

Imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud ja imikutoidud, nagu need on määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,15 g/l (jookide puhul) kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

1,25 g/kg muude toodete kui joogid puhul

Väikelastele ettenähtud piimapõhised joogid ja samalaadsed tooted

0,15 g/l kasutusvalmis lõpptootes, mida turustatakse sellisena või mis on tootja juhiste kohaselt valmistatud

Kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendaja, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

0,5 g/l jookide puhul

5 g/kg muude toodete kui jookide puhul

Meditsiinilistel näidustustel kasutamiseks ettenähtud toit, nagu määratletud määruses (EL) nr 609/2013

Vastavalt nende inimeste toitumuslikele erivajadustele, kellele tooted on ette nähtud

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid

0,5 g päevas

| 2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:






  „Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool


  (mikroorganismidest) | Kirjeldus:

  3’-sialüüllaktoosi naatriumsool on puhastatud valge või valkjas pulber või aglomeraat, mida saadakse mikrobioloogilise protsessi abil ja mis sisaldab piiratud koguses laktoosi, 3’-sialüüllaktoosi ja siaalhapet.

  Allikas:
  Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvi K-12 DH1

  Määratlus:

  Keemiline valem: C23H38NO19Na
  Keemiline nimetus: N-atsetüül-α-D-neuraminüül-(2→3)-β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-D-glükoosi naatriumsool
  Molekulmass: 655,53 Da
  CASi nr 128596-80–5

  Omadused/koostis:

  Välimus: Valge või valkjas pulber või aglomeraat
  3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola, D-laktoosi ja siaalhappe summaarne sisaldus (% kuivainest): ≥ 90,0 massiprotsenti
  3’-sialüüllaktoosi naatriumsool (% kuivainest): ≥ 88,0 massiprotsenti
  D-laktoos: ≤ 5,0 massiprotsenti
  Siaalhape: ≤ 1,5 massiprotsenti
  3’-sialüüllaktuloos: ≤ 5,0 massiprotsenti
  Muude süsivesikute summa: ≤ 3,0 massiprotsenti
  Niiskus: ≤ 8,0 massiprotsenti
  Naatrium: 2,5–4,5 massiprotsenti
  Kloriid: ≤ 1,0 massiprotsenti
  pH (temperatuuril 20 °C, 5 % lahus): 4,5–6,0
  Valgujäägid: ≤ 0,01 massiprotsenti

  Mikrobioloogilised kriteeriumid:

  Aeroobsete mesofiilsete bakterite koguarv: ≤ 1000 CFU/g
  Enterobakterid: ≤ 10 CFU/g

  Salmonella sp.: 25 g ei leidu
  Pärmseened: ≤ 100 CFU/g
  Hallitusseened: ≤ 100 CFU/g
  Endotoksiinide jäägid: ≤ 10 EU/mg |

2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

„Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

3’-sialüüllaktoosi naatriumsool

(mikroorganismidest)

Kirjeldus:

3’-sialüüllaktoosi naatriumsool on puhastatud valge või valkjas pulber või aglomeraat, mida saadakse mikrobioloogilise protsessi abil ja mis sisaldab piiratud koguses laktoosi, 3’-sialüüllaktoosi ja siaalhapet.

Allikas:
  Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvi K-12 DH1

Määratlus:

Keemiline valem: C23H38NO19Na

Keemiline nimetus: N-atsetüül-α-D-neuraminüül-(2→3)-β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-D-glükoosi naatriumsool

Molekulmass: 655,53 Da

CASi nr 128596-80–5

Omadused/koostis:

Välimus: Valge või valkjas pulber või aglomeraat

3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola, D-laktoosi ja siaalhappe summaarne sisaldus (% kuivainest): ≥ 90,0 massiprotsenti

3’-sialüüllaktoosi naatriumsool (% kuivainest): ≥ 88,0 massiprotsenti

D-laktoos: ≤ 5,0 massiprotsenti

Siaalhape: ≤ 1,5 massiprotsenti

3’-sialüüllaktuloos: ≤ 5,0 massiprotsenti

Muude süsivesikute summa: ≤ 3,0 massiprotsenti

Niiskus: ≤ 8,0 massiprotsenti

Naatrium: 2,5–4,5 massiprotsenti

Kloriid: ≤ 1,0 massiprotsenti

pH (temperatuuril 20 °C, 5 % lahus): 4,5–6,0

Valgujäägid: ≤ 0,01 massiprotsenti

Mikrobioloogilised kriteeriumid:

Aeroobsete mesofiilsete bakterite koguarv: ≤ 1000 CFU/g

Enterobakterid: ≤ 10 CFU/g

Salmonella sp.: 25 g ei leidu

Pärmseened: ≤ 100 CFU/g

Hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

Endotoksiinide jäägid: ≤ 10 EU/mg

CFU: kolooniat moodustav ühik; EU: endotoksiiniühik“

---

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/208 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/208

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/97,

28. jaanuar 2021,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) 2015/640 seoses uute täiendavate lennukõlblikkusnõuete kehtestamisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 17 lõike 1 punkti h,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 76 lõikele 3 annab Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) välja sertifitseerimistingimused ja ajakohastab neid korrapäraselt, et tagada sertifitseerimistingimuste otstarbekohasus. Õhusõiduk, mille projekt on juba sertifitseeritud, ei pea tootmise ega kasutamise ajal siiski vastama sertifitseerimistingimuste ajakohastatud versioonile. Seepärast tuleks jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks ja ohutuse suurendamiseks ette näha, et sellised õhusõidukid vastaksid täiendavatele lennukõlblikkusnõuetele, mis ei sisaldunud algsetes sertifitseerimistingimustes projekti sertifitseerimise ajal. Sellised täiendavad lennukõlblikkusnõuded on sätestatud komisjoni määruses (EL) 2015/640 (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 76 lõikele 3 annab Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“) välja sertifitseerimistingimused ja ajakohastab neid korrapäraselt, et tagada sertifitseerimistingimuste otstarbekohasus. Õhusõiduk, mille projekt on juba sertifitseeritud, ei pea tootmise ega kasutamise ajal siiski vastama sertifitseerimistingimuste ajakohastatud versioonile. Seepärast tuleks jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks ja ohutuse suurendamiseks ette näha, et sellised õhusõidukid vastaksid täiendavatele lennukõlblikkusnõuetele, mis ei sisaldunud algsetes sertifitseerimistingimustes projekti sertifitseerimise ajal. Sellised täiendavad lennukõlblikkusnõuded on sätestatud komisjoni määruses (EL) 2015/640 (2).

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/133 (3) lisati määruse (EL) 2015/640 I lisa punkti 26.60 täiendavad lennukõlblikkusnõuded, mida kohaldatakse uute, ameti poolt juba sertifitseeritud projekti alusel toodetud suurte lennukite reisijate ja salongipersonali istmete dünaamiliste tingimuste suhtes. Suured lennukid, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat on välja antud 18. veebruaril 2021 või pärast seda, peavad vastama punkti 26.60 nõuetele. COVID-19 pandeemiast tingitud viivituste tõttu lennukite tootmisel võib mõni lennuk, mille lennukõlblikkussertifikaat kavatseti välja anda enne 18. veebruari 2021, kõnealuse sertifikaadi saada alles pärast nimetatud kuupäeva. Selleks et mitte tekitada lennundussektorile lisakoormust seoses vajadusega liigitada kõnealuste lennukite istmed ümber dünaamilistele tingimustele vastavateks istmeteks, tuleks lennukid, mille tootmine on COVID-19 pandeemia tõttu edasi lükkunud, vabastada punkti 26.60 nõuete täitmisest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/133 (3) lisati määruse (EL) 2015/640 I lisa punkti 26.60 täiendavad lennukõlblikkusnõuded, mida kohaldatakse uute, ameti poolt juba sertifitseeritud projekti alusel toodetud suurte lennukite reisijate ja salongipersonali istmete dünaamiliste tingimuste suhtes. Suured lennukid, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat on välja antud 18. veebruaril 2021 või pärast seda, peavad vastama punkti 26.60 nõuetele. COVID-19 pandeemiast tingitud viivituste tõttu lennukite tootmisel võib mõni lennuk, mille lennukõlblikkussertifikaat kavatseti välja anda enne 18. veebruari 2021, kõnealuse sertifikaadi saada alles pärast nimetatud kuupäeva. Selleks et mitte tekitada lennundussektorile lisakoormust seoses vajadusega liigitada kõnealuste lennukite istmed ümber dünaamilistele tingimustele vastavateks istmeteks, tuleks lennukid, mille tootmine on COVID-19 pandeemia tõttu edasi lükkunud, vabastada punkti 26.60 nõuete täitmisest.

| (3) | Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/640 I lisa punktis 26.60 osutatud esmase individuaalse lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise kuupäev, milleks praegu on 18. veebruar 2021, viia kooskõlla komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1159 (4) I liites nimetatud kuupäevaga, mil jõustub loetelu lennukimudelitest, mille suhtes ei kohaldata erandit määruse (EL) 2015/640 I lisa teatavatest sätetest, ja lükata see edasi 26. veebruarini 2021. Kuna ajaline erinevus on väga väike, ei avalda see lennundusohutusele märkimisväärset mõju. Seepärast tuleks määrust (EL) 2015/640 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/640 I lisa punktis 26.60 osutatud esmase individuaalse lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise kuupäev, milleks praegu on 18. veebruar 2021, viia kooskõlla komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1159 (4) I liites nimetatud kuupäevaga, mil jõustub loetelu lennukimudelitest, mille suhtes ei kohaldata erandit määruse (EL) 2015/640 I lisa teatavatest sätetest, ja lükata see edasi 26. veebruarini 2021. Kuna ajaline erinevus on väga väike, ei avalda see lennundusohutusele märkimisväärset mõju. Seepärast tuleks määrust (EL) 2015/640 vastavalt muuta.

| (4) | Rakendusmäärusega (EL) 2020/1159 kehtestati uued nõuded vananevatele õhusõidukitele. Eelkõige on määruse (EL) 2015/640 I lisa punktiga 26.334 ette nähtud, et kõik enne 1. septembrit 2003 välja antud täiendava tüübisertifikaadi omanikud peavad koostama andmed vigastustaluvuse kohta, olenemata sellest, kas käitajad neid andmeid tegelikult nõuavad või mitte. Selleks et lennundussektorile tekitatud koormus oleks proportsionaalne, on alati eeldatud, et need andmed tuleks koostada vaid siis, kui käitajad seda nõuavad ja esitavad asjakohase taotluse. Seepärast tuleks määrust (EL) 2015/640 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmäärusega (EL) 2020/1159 kehtestati uued nõuded vananevatele õhusõidukitele. Eelkõige on määruse (EL) 2015/640 I lisa punktiga 26.334 ette nähtud, et kõik enne 1. septembrit 2003 välja antud täiendava tüübisertifikaadi omanikud peavad koostama andmed vigastustaluvuse kohta, olenemata sellest, kas käitajad neid andmeid tegelikult nõuavad või mitte. Selleks et lennundussektorile tekitatud koormus oleks proportsionaalne, on alati eeldatud, et need andmed tuleks koostada vaid siis, kui käitajad seda nõuavad ja esitavad asjakohase taotluse. Seepärast tuleks määrust (EL) 2015/640 vastavalt parandada.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on seotud rakendusmääruse (EL) 2020/1159 põhjal tehtud muudatustega, mida kohaldatakse alates 26. veebruarist 2021. Järjepidevuse huvides tuleks ka käesolevat määrust kohaldada alates 26. veebruarist 2021. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on seotud rakendusmääruse (EL) 2020/1159 põhjal tehtud muudatustega, mida kohaldatakse alates 26. veebruarist 2021. Järjepidevuse huvides tuleks ka käesolevat määrust kohaldada alates 26. veebruarist 2021.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2015/640 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2015/640 I lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 26. veebruarist 2021, välja arvatud I lisa punkt 1, mida kohaldatakse alates 16. veebruarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 23. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/640, milles käsitletakse teatavat liiki lennutegevuse suhtes kohaldatavaid täiendavaid lennukõlblikkustingimusi ja millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18).

2

(3)  Komisjoni 28. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/133, millega muudetakse määrust (EL) 2015/640 seoses uute täiendavate lennukõlblikkustingimuste kehtestamisega (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14).

3

(4)  Komisjoni 5. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1159, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1321/2014 ja (EL) 2015/640 seoses uute täiendavate lennukõlblikkusnõuete kehtestamisega (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14).

4

---

I LISA

Määruse (EL) 2015/640 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 26.60 asendatakse järgmisega:
  „26.60   Hädamaandumine — dünaamilised tingimused

  Käitajad, kes käitavad reisijate ärilises lennutranspordis kasutatavaid suuri lennukeid, mille tüübisertifikaat on välja antud 1. jaanuaril 1958 või hiljem ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat on esmakordselt välja antud 26. veebruaril 2021 või hiljem, tõendavad iga tüüpi projektiga istmete puhul, mis võivad olla hõivatud ruleerimisel, õhkutõusul ja maandumisel, et kasutaja on kaitstud hädamaandumistingimustest tuleneva koormuse eest. Tõendamine toimub ühel järgmistest viisidest:






  a) | edukalt läbitud dünaamilised katsed; |
| --- | --- | --- |

1)

punkt 26.60 asendatakse järgmisega:

„26.60   Hädamaandumine — dünaamilised tingimused

Käitajad, kes käitavad reisijate ärilises lennutranspordis kasutatavaid suuri lennukeid, mille tüübisertifikaat on välja antud 1. jaanuaril 1958 või hiljem ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat on esmakordselt välja antud 26. veebruaril 2021 või hiljem, tõendavad iga tüüpi projektiga istmete puhul, mis võivad olla hõivatud ruleerimisel, õhkutõusul ja maandumisel, et kasutaja on kaitstud hädamaandumistingimustest tuleneva koormuse eest. Tõendamine toimub ühel järgmistest viisidest:

a)

edukalt läbitud dünaamilised katsed;

| b) | sarnast tüüpi istmeprojekti dünaamilistel katsetel põhinev, samaväärse ohutuse tagav ratsionaalne analüüs. |
| --- | --- |

b)

sarnast tüüpi istmeprojekti dünaamilistel katsetel põhinev, samaväärse ohutuse tagav ratsionaalne analüüs.

Esimeses lõigus sätestatud kohustust ei kohaldata järgmiste istmete suhtes:

| a) | lennumeeskonnaliikmete istmed, |
| --- | --- |

a)

lennumeeskonnaliikmete istmed,

| b) | üksnes ärilisi mitteregulaarseid nõudelende tegevate madala istmete hõivatusastmega lennukite istmed; |
| --- | --- |

b)

üksnes ärilisi mitteregulaarseid nõudelende tegevate madala istmete hõivatusastmega lennukite istmed;

| c) | Istmed 1. liite tabelis A.1 loetletud lennukimudelis, mille tootja seerianumber on esitatud samas tabelis.“; |
| --- | --- |

c)

Istmed 1. liite tabelis A.1 loetletud lennukimudelis, mille tootja seerianumber on esitatud samas tabelis.“;

| 2) | 1. liide asendatakse järgmisega:


  „1. liide

  Loetelu lennukimudelitest, mille suhtes ei kohaldata I lisa (osa 26) teatavaid sätteid


  Tabel A.1










  Tüübisertifikaadi omanik | Liik | Mudelid | Tootja seerianumber | I lisa (osa 26) sätted, mida EI kohaldata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| The Boeing Company | 707 | Kõik | | 26.301–26.334 |
| The Boeing Company | 720 | Kõik | | 26.301–26.334 |
| The Boeing Company | DC-10 | DC-10–10
  DC-10–30
  DC-10-30F | Kõik | 26.301–26.334 |
| The Boeing Company | DC-8 | Kõik | | 26.301–26.334 |
| The Boeing Company | DC-9 | DC-9–11, DC-9–12, DC-9–13, DC-9–14,DC-9–15, DC-9-15F, DC-9–21, DC-9–31,DC-9–32, DC-9–32 (VC-9C), DC-9-32F,DC-9-32F (C-9A, C-9B), DC-9-33F, DC-9–34, DC-9-34F, DC-9–41, DC-9–51 | Kõik | 26.301–26.334 |
| The Boeing Company | MD-90 | MD-90–30 | Kõik | 26.301–26.334 |
| FOKKER SERVICES B.V. | F27 | Mark 100, 200, 300, 400, 500, 600, 700: | Kõik | 26.301–26.334 |
| FOKKER SERVICES B.V. | F28 | Mark 1000, 1000C, 2000, 3000, 3000C, 3000R, 3000RC, 4000 | Kõik | 26.301–26.334 |
| GULFSTREAM AEROSPACE CORP. | G-159 | G-159 (Gulfstream I) | Kõik | 26.301–26.334 |
| GULFSTREAM AEROSPACE CORP. | G-II_III_IV_V | G-1159A (GIII)
  G-1159B (GIIB)
  G-1159 (GII) | Kõik | 26.301–26.334 |
| KELOWNA FLIGHTCRAFT LTD. | CONVAIR 340/440 | 440 | Kõik | 26.301–26.334 |
| LEARJET INC. | Learjet 24/25/31/36/35/55/60 | 24,24A,24B,24B-A,24D, 24D-A,24F,24F-A,25,25B,25C,25D,25F | Kõik | 26.301–26.334 |
| LOCKHEED MARTIN CORPORATION | 1329 | Kõik | | 26.301–26.334 |
| LOCKHEED MARTIN CORPORATION | 188 | Kõik | | 26.301–26.334 |
| LOCKHEED MARTIN CORPORATION | 382 | 382, 382B, 382E, 382F, 382G | Kõik | 26.301–26.334 |
| LOCKHEED MARTIN CORPORATION | L-1011 | Kõik | | 26.301–26.334 |
| PT. DIRGANTARA INDONESIA | CN-235 | Kõik | | 26.301–26.334 |
| SABRELINER CORPORATION | NA-265 | NA-265–65 | Kõik | 26.301–26.334 |
| VIKING AIR LIMITED | SD3 | SD3-30
  Sherpa
  SD3 Sherpa | Kõik | 26.301–26.334 |
| VIKING AIR LIMITED | DHC-7 | Kõik | | 26.301–26.334 |
| VIKING AIR LIMITED | CL-215 | CL-215-6B11 | Kõik | 26.301–26.334 |
| TUPOLEV PUBLIC STOCK COMPANY | TU-204 | 204-120CE | Kõik | 26.301–26.334 |
| AIRBUS | A320-seeria | A320-251N, A320-271N | 10033, 10242, 10281 ja 10360 | 26.60 |
| AIRBUS | A321-seeria | A321-271NX, A321-251NX | 10071, 10257, 10371 ja 10391 | 26.60 |
| AIRBUS | A330-seeria | A330-243, A330-941 | 1844, 1861, 1956, 1978, 1982, 1984, 1987, 1989, 1998, 2007, 2008, 2011 ja 2012 | 26.60 |
| ATR-GIE Avions de Transport Régional | ATR 72-seeria | ATR72-212A | 1565,1598, 1620, 1629, 1632, 1637, 1640, 1642,1649,1657, 1660, 1661 | 26.60 |
| The Boeing Company | 737-seeria | 737–8 ja 737–9 | 43299, 43304, 43305, 43310, 43321, 43322, 43332, 43334, 43344, 43348, 43391, 43579, 43797, 43798 43799, 43917, 43918, 43919, 43921, 43925, 43927, 43928, 43957, 43973, 43974, 43975, 43976, 44867, 44868, 44873, 60009, 60010, 60040, 60042, 60056, 60057, 60058, 60059, 60060, 60061, 60063, 60064, 60065, 60066, 60068, 60194, 60195, 60389, 60434, 60444, 60455, 61857, 61859, 61862, 61864, 62451, 62452, 62453, 62454, 62533, 63358, 63359, 63360, 64610, 64611, 64612, 62613, 64614, 65899, 66147, 66148, 66150 | 26.60 |

2)

1. liide asendatakse järgmisega:

„1. liide

Loetelu lennukimudelitest, mille suhtes ei kohaldata I lisa (osa 26) teatavaid sätteid

Tabel A.1

Tüübisertifikaadi omanik

Liik

Mudelid

Tootja seerianumber

I lisa (osa 26) sätted, mida EI kohaldata

The Boeing Company

707

Kõik

26.301–26.334

The Boeing Company

720

Kõik

26.301–26.334

The Boeing Company

DC-10

DC-10–10

DC-10–30

DC-10-30F

Kõik

26.301–26.334

The Boeing Company

DC-8

Kõik

26.301–26.334

The Boeing Company

DC-9

DC-9–11, DC-9–12, DC-9–13, DC-9–14,DC-9–15, DC-9-15F, DC-9–21, DC-9–31,DC-9–32, DC-9–32 (VC-9C), DC-9-32F,DC-9-32F (C-9A, C-9B), DC-9-33F, DC-9–34, DC-9-34F, DC-9–41, DC-9–51

Kõik

26.301–26.334

The Boeing Company

MD-90

MD-90–30

Kõik

26.301–26.334

FOKKER SERVICES B.V.

F27

Mark 100, 200, 300, 400, 500, 600, 700:

Kõik

26.301–26.334

FOKKER SERVICES B.V.

F28

Mark 1000, 1000C, 2000, 3000, 3000C, 3000R, 3000RC, 4000

Kõik

26.301–26.334

GULFSTREAM AEROSPACE CORP.

G-159

G-159 (Gulfstream I)

Kõik

26.301–26.334

GULFSTREAM AEROSPACE CORP.

G-II_III_IV_V

G-1159A (GIII)

G-1159B (GIIB)

G-1159 (GII)

Kõik

26.301–26.334

KELOWNA FLIGHTCRAFT LTD.

CONVAIR 340/440

440

Kõik

26.301–26.334

LEARJET INC.

Learjet 24/25/31/36/35/55/60

24,24A,24B,24B-A,24D, 24D-A,24F,24F-A,25,25B,25C,25D,25F

Kõik

26.301–26.334

LOCKHEED MARTIN CORPORATION

1329

Kõik

26.301–26.334

LOCKHEED MARTIN CORPORATION

188

Kõik

26.301–26.334

LOCKHEED MARTIN CORPORATION

382

382, 382B, 382E, 382F, 382G

Kõik

26.301–26.334

LOCKHEED MARTIN CORPORATION

L-1011

Kõik

26.301–26.334

PT. DIRGANTARA INDONESIA

CN-235

Kõik

26.301–26.334

SABRELINER CORPORATION

NA-265

NA-265–65

Kõik

26.301–26.334

VIKING AIR LIMITED

SD3

SD3-30

Sherpa

SD3 Sherpa

Kõik

26.301–26.334

VIKING AIR LIMITED

DHC-7

Kõik

26.301–26.334

VIKING AIR LIMITED

CL-215

CL-215-6B11

Kõik

26.301–26.334

TUPOLEV PUBLIC STOCK COMPANY

TU-204

204-120CE

Kõik

26.301–26.334

AIRBUS

A320-seeria

A320-251N, A320-271N

10033, 10242, 10281 ja 10360

26.60

AIRBUS

A321-seeria

A321-271NX, A321-251NX

10071, 10257, 10371 ja 10391

26.60

AIRBUS

A330-seeria

A330-243, A330-941

1844, 1861, 1956, 1978, 1982, 1984, 1987, 1989, 1998, 2007, 2008, 2011 ja 2012

26.60

ATR-GIE Avions de Transport Régional

ATR 72-seeria

ATR72-212A

1565,1598, 1620, 1629, 1632, 1637, 1640, 1642,1649,1657, 1660, 1661

26.60

The Boeing Company

737-seeria

737–8 ja 737–9

43299, 43304, 43305, 43310, 43321, 43322, 43332, 43334, 43344, 43348, 43391, 43579, 43797, 43798 43799, 43917, 43918, 43919, 43921, 43925, 43927, 43928, 43957, 43973, 43974, 43975, 43976, 44867, 44868, 44873, 60009, 60010, 60040, 60042, 60056, 60057, 60058, 60059, 60060, 60061, 60063, 60064, 60065, 60066, 60068, 60194, 60195, 60389, 60434, 60444, 60455, 61857, 61859, 61862, 61864, 62451, 62452, 62453, 62454, 62533, 63358, 63359, 63360, 64610, 64611, 64612, 62613, 64614, 65899, 66147, 66148, 66150

26.60

---

II LISA

I lisa punkti 26.334 alapunktid a ja b asendatakse järgmisega:

| „a) | Sellise käitaja taotlusel, kes peab järgima punkti 26.370 alapunkti a alapunkti ii nõudeid, teeb enne 1. septembrit 2003 väljaantud muudatuse kinnituse omanik järgmist:






  i) | punkti 26.332 alapunkti a alapunkti i ja punkti 26.332 alapunkti a alapunkti iii kohaselt kindlaks tehtud muudatuste ja avaldatud remonditööde puhul hindab vigastustaluvust; |
| --- | --- | --- |

„a)

Sellise käitaja taotlusel, kes peab järgima punkti 26.370 alapunkti a alapunkti ii nõudeid, teeb enne 1. septembrit 2003 väljaantud muudatuse kinnituse omanik järgmist:

i)

punkti 26.332 alapunkti a alapunkti i ja punkti 26.332 alapunkti a alapunkti iii kohaselt kindlaks tehtud muudatuste ja avaldatud remonditööde puhul hindab vigastustaluvust;

| ii) | kui seda ei ole juba tehtud, kehtestab sellega seotud vigastustaluvuse kontrolli ja dokumenteerib seda. |
| --- | --- |

ii)

kui seda ei ole juba tehtud, kehtestab sellega seotud vigastustaluvuse kontrolli ja dokumenteerib seda.

| b) | Muudatuse kinnituse omanik esitab alapunkti a alapunkti i kohaselt tehtud hindamisel saadud vigastustaluvuse andmed ametile heakskiitmiseks järgmiste tähtaegade jooksul:






  i) | enne 26. veebruari 2023 saadud taotluste puhul 24 kuu jooksul alates taotluse saamisest või |
| --- | --- | --- |

b)

Muudatuse kinnituse omanik esitab alapunkti a alapunkti i kohaselt tehtud hindamisel saadud vigastustaluvuse andmed ametile heakskiitmiseks järgmiste tähtaegade jooksul:

i)

enne 26. veebruari 2023 saadud taotluste puhul 24 kuu jooksul alates taotluse saamisest või

| ii) | 26. veebruaril 2023 või pärast seda saadud taotluste puhul enne 26. veebruari 2025 või 12 kuu jooksul alates taotluse saamisest, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.“ |
| --- | --- |

ii)

26. veebruaril 2023 või pärast seda saadud taotluste puhul enne 26. veebruari 2025 või 12 kuu jooksul alates taotluse saamisest, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.“

---

OTSUSED

| 29.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/214 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/214

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/98,

28. jaanuar 2021,

millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine esbiotriini kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Esbiotriin (EÜ nr: puudub, CASi nr: 260359-57–7) kuulub kõnealusesse loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Esbiotriin (EÜ nr: puudub, CASi nr: 260359-57–7) kuulub kõnealusesse loetellu.

| (2) | Esbiotriini hinnati seoses kasutamisega määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks) kuuluvates toodetes. |
| --- | --- |

(2)

Esbiotriini hinnati seoses kasutamisega määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks) kuuluvates toodetes.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Saksamaa hindav pädev asutus esitas 11. jaanuaril 2017 Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „amet“) oma hindamisaruande ja järeldused. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Saksamaa hindav pädev asutus esitas 11. jaanuaril 2017 Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „amet“) oma hindamisaruande ja järeldused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 16. juunil 2020 vastu ameti arvamuse, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 16. juunil 2020 vastu ameti arvamuse, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | Kõnealuse arvamuse kohaselt ei saa eeldada, et tooteliiki 18 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad esbiotriini, vastavad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, kuna inimeste tervist ähvardava ohu hindamise käigus avastati lubamatuid riske. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse arvamuse kohaselt ei saa eeldada, et tooteliiki 18 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad esbiotriini, vastavad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, kuna inimeste tervist ähvardava ohu hindamise käigus avastati lubamatuid riske.

| (6) | Ameti arvamust arvesse võttes leiab komisjon, et ei ole asjakohane kiita heaks esbiotriini kasutamist tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides. |
| --- | --- |

(6)

Ameti arvamust arvesse võttes leiab komisjon, et ei ole asjakohane kiita heaks esbiotriini kasutamist tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Toimeaine esbiotriini (EÜ nr: puudub; CASi nr: 260359-57–7) kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides jäetakse heaks kiitmata.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: Esbiothrin, Product type: 18, ECHA/BPC/260/2020, vastu võetud 16.6.2020.

3

---