# Službeni list L 35/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 35 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.1. veljače 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 35

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.1. veljače 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obavijest o datumu stupanja na snagu izmjena priloga 14.-A i 14.-B te dodataka 2.-C-1. i 2.-C-2. Sporazumu o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana | 1 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2021/104 оd 24. siječnja 2020. u predmetu SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Navodna nezakonita potpora društvu AS Tartu Agro
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 252) | 2 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/105 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je Danska agencija za zaštitu okoliša poduzela kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 375) | 23 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/106 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je francusko Ministarstvo ekološke tranzicije poduzelo za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe proizvodâ za dezinfekciju koji sadržavaju propan-2-ol u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 380) | 25 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/107 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je Švedska agencija za kemikalije poduzela kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 401) | 27 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/108 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je mađarski Nacionalni zavod za javno zdravstvo poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 403) | 29 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 1/2021 Zajedničkog odbora u okviru Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana od 25. siječnja 2021. o izmjenama Priloga 14.-A i Priloga 14.-B o oznakama zemljopisnog podrijetla [2021/109] | 31 |
| | * | Odluka br. 2/2021 Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana od 25. siječnja 2021. o izmjeni dodataka 2.-C-1. i 2.-C-2. Prilogu 2.-C o motornim vozilima i njihovim dijelovima [2021/110] | 42 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Obavijest o datumu stupanja na snagu izmjena priloga 14.-A i 14.-B te dodataka 2.-C-1. i 2.-C-2. Sporazumu o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana

1

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2021/104 оd 24. siječnja 2020. u predmetu SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Navodna nezakonita potpora društvu AS Tartu Agro
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 252)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 252)

2

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/105 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je Danska agencija za zaštitu okoliša poduzela kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 375)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 375)

23

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/106 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je francusko Ministarstvo ekološke tranzicije poduzelo za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe proizvodâ za dezinfekciju koji sadržavaju propan-2-ol u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 380)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 380)

25

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/107 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je Švedska agencija za kemikalije poduzela kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 401)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 401)

27

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/108 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je mađarski Nacionalni zavod za javno zdravstvo poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 403)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 403)

29

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 1/2021 Zajedničkog odbora u okviru Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana od 25. siječnja 2021. o izmjenama Priloga 14.-A i Priloga 14.-B o oznakama zemljopisnog podrijetla [2021/109]

31

*

Odluka br. 2/2021 Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana od 25. siječnja 2021. o izmjeni dodataka 2.-C-1. i 2.-C-2. Prilogu 2.-C o motornim vozilima i njihovim dijelovima [2021/110]

42

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji ( SL L 441, 30.12.2020. ) | 50 |

Ispravci

*

Ispravak Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji ( SL L 441, 30.12.2020. )

( SL L 441, 30.12.2020. )

50

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/1

---

Obavijest o datumu stupanja na snagu izmjena priloga 14.-A i 14.-B te dodataka 2.-C-1. i 2.-C-2. Sporazumu o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana

Izmjene priloga 14.-A i 14.-B te dodataka 2.-C-1. i 2.-C-2. Prilogu 2.-C Sporazumu o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (1), potpisane u Tokiju 17. srpnja 2018., stupile su na snagu 1. veljače 2021.

1

---

(1)  
  SL L 330, 27.12.2018., str. 3.

1

---

ODLUKE

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/2

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/104

оd 24. siječnja 2020.

u predmetu SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Navodna nezakonita potpora društvu AS Tartu Agro

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 252)

(Vjerodostojan je samo tekst na estonskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

pozvavši zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s člankom 108. stavkom 2. prvim podstavkom UFEU-a (1),

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Komisija je 27. veljače 2017. odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u prethodno navedenom predmetu („odluka o pokretanju postupka”). Odluka o pokretanju postupka temeljila se na pritužbi koju je podnositelj pritužbe podnio u dopisu Komisiji 24. srpnja 2014. i koju je Komisija evidentirala 28. srpnja 2014., a koja je podnesena protiv nezakonite državne potpore koju je estonsko Ministarstvo ruralnih poslova (prethodno estonsko Ministarstvo poljoprivrede) („Ministarstvo”) navodno dodijelilo društvu AS Tartu Agro („AS Tartu Agro”). Komisija je 14. kolovoza 2014. proslijedila pritužbu estonskim nadležnim tijelima i pozvala ih da dostave informacije i primjedbe o navodima koje je iznio podnositelj pritužbe. Estonska nadležna tijela dostavila su tražene informacije 3. listopada 2014. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 27. veljače 2017. odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u prethodno navedenom predmetu („odluka o pokretanju postupka”). Odluka o pokretanju postupka temeljila se na pritužbi koju je podnositelj pritužbe podnio u dopisu Komisiji 24. srpnja 2014. i koju je Komisija evidentirala 28. srpnja 2014., a koja je podnesena protiv nezakonite državne potpore koju je estonsko Ministarstvo ruralnih poslova (prethodno estonsko Ministarstvo poljoprivrede) („Ministarstvo”) navodno dodijelilo društvu AS Tartu Agro („AS Tartu Agro”). Komisija je 14. kolovoza 2014. proslijedila pritužbu estonskim nadležnim tijelima i pozvala ih da dostave informacije i primjedbe o navodima koje je iznio podnositelj pritužbe. Estonska nadležna tijela dostavila su tražene informacije 3. listopada 2014.

| (2) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(2)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.

Službenom listu Europske unije

2

| (3) | Estonska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe 21. travnja 2017. |
| --- | --- |

(3)

Estonska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe 21. travnja 2017.

| (4) | Komisija je od zainteresiranih strana primila dva skupa primjedbi. Te primjedbe proslijeđene su estonskim nadležnim tijelima 10. svibnja 2017. (primjedbe podnositelja pritužbe) i 12. svibnja 2017. (primjedbe društva AS Tartu Agro). Estonska nadležna tijela dostavila su 28. lipnja 2018. svoje primjedbe o dopisu podnositelja pritužbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je od zainteresiranih strana primila dva skupa primjedbi. Te primjedbe proslijeđene su estonskim nadležnim tijelima 10. svibnja 2017. (primjedbe podnositelja pritužbe) i 12. svibnja 2017. (primjedbe društva AS Tartu Agro). Estonska nadležna tijela dostavila su 28. lipnja 2018. svoje primjedbe o dopisu podnositelja pritužbe.

| (5) | Podnositelj pritužbe dostavio je 11. lipnja 2017. dodatne primjedbe koje su sadržavale pet priloga. Budući da se tri priloga nisu mogla otvoriti, podnositelj pritužbe ponovo ih je dostavio 19. lipnja 2017. Te su primjedbe 3. srpnja 2017. proslijeđene estonskim nadležnim tijelima. Estonska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe 21. srpnja 2017. |
| --- | --- |

(5)

Podnositelj pritužbe dostavio je 11. lipnja 2017. dodatne primjedbe koje su sadržavale pet priloga. Budući da se tri priloga nisu mogla otvoriti, podnositelj pritužbe ponovo ih je dostavio 19. lipnja 2017. Te su primjedbe 3. srpnja 2017. proslijeđene estonskim nadležnim tijelima. Estonska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe 21. srpnja 2017.

| (6) | Društvo AS Tartu Agro obratilo se Komisiji dopisom od 30. kolovoza 2017., na koji mu je Komisija odgovorila dopisom od 11. rujna 2017. |
| --- | --- |

(6)

Društvo AS Tartu Agro obratilo se Komisiji dopisom od 30. kolovoza 2017., na koji mu je Komisija odgovorila dopisom od 11. rujna 2017.

| (7) | Podnositelj pritužbe obratio se službama Komisije dopisima od 9. siječnja 2018., 30. siječnja 2019. i 14. srpnja 2019., na koje su mu službe Komisije odgovorile dopisima od 7. veljače 2018., 1. ožujka 2019. odnosno 17. srpnja 2019. |
| --- | --- |

(7)

Podnositelj pritužbe obratio se službama Komisije dopisima od 9. siječnja 2018., 30. siječnja 2019. i 14. srpnja 2019., na koje su mu službe Komisije odgovorile dopisima od 7. veljače 2018., 1. ožujka 2019. odnosno 17. srpnja 2019.

| (8) | Telekonferencija s estonskim nadležnim tijelima održana je 7. veljače 2019. |
| --- | --- |

(8)

Telekonferencija s estonskim nadležnim tijelima održana je 7. veljače 2019.

| (9) | Komisija je 15. veljače 2019. estonskim nadležnim tijelima poslala zahtjev za dodatne informacije, na koji su estonska nadležna tijela odgovorila dopisom od 17. travnja 2019. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 15. veljače 2019. estonskim nadležnim tijelima poslala zahtjev za dodatne informacije, na koji su estonska nadležna tijela odgovorila dopisom od 17. travnja 2019.

2.   OPIS

OPIS

2.1.   Korisnik

Korisnik

| (10) | Društvo AS Tartu Agro („AS Tartu Agro”, izvorno „državno poljoprivredno gospodarstvo Tartu”) trenutačno je registrirano kao društvo s ograničenom odgovornošću, koje proizvodi mlijeko, meso i žitarice. Prihodi od prodaje 2017. iznosili su [... (*1)
  ] milijuna EUR. Proizvodnja mlijeka 2017. iznosila je [...] tona (čime je njezin udio u prihodima od prodaje iznosio [...], to jest [...] milijuna EUR). Ukupna proizvodnja govedine 2017. iznosila je [...] tona. Proizvodnja žitarica iznosila je [...] tona. Društvo AS Tartu Agro 2017. imalo je 126 zaposlenika. Društvo AS Tartu Agro ostvarilo je 2017. neto prihod u iznosu od 1,1 milijun EUR. |
| --- | --- |

(10)

Društvo AS Tartu Agro („AS Tartu Agro”, izvorno „državno poljoprivredno gospodarstvo Tartu”) trenutačno je registrirano kao društvo s ograničenom odgovornošću, koje proizvodi mlijeko, meso i žitarice. Prihodi od prodaje 2017. iznosili su [... (*1)
  ] milijuna EUR. Proizvodnja mlijeka 2017. iznosila je [...] tona (čime je njezin udio u prihodima od prodaje iznosio [...], to jest [...] milijuna EUR). Ukupna proizvodnja govedine 2017. iznosila je [...] tona. Proizvodnja žitarica iznosila je [...] tona. Društvo AS Tartu Agro 2017. imalo je 126 zaposlenika. Društvo AS Tartu Agro ostvarilo je 2017. neto prihod u iznosu od 1,1 milijun EUR.

[...

*1

]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (11) | Društvo AS Tartu Agro sljednik je državnog poljoprivrednog gospodarstva osnovanog odlukom estonskog Vrhovnog vijeća 1992. (3) u svrhu uzgoja sjemena i provođenja istraživanja povezanih sa stočarstvom. To državno poljoprivredno gospodarstvo pretvoreno je 1997. u društvo s ograničenom odgovornošću u državnom vlasništvu pod imenom AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(11)

Društvo AS Tartu Agro sljednik je državnog poljoprivrednog gospodarstva osnovanog odlukom estonskog Vrhovnog vijeća 1992. (3) u svrhu uzgoja sjemena i provođenja istraživanja povezanih sa stočarstvom. To državno poljoprivredno gospodarstvo pretvoreno je 1997. u društvo s ograničenom odgovornošću u državnom vlasništvu pod imenom AS Tartu Agro.

3

| (12) | Država je u kolovozu 2001. odlučila prodati svoje dionice društva AS Tartu Agro. Društvo AS Tartu Agro prodano je 2. listopada 2001. društvu OÜ Tartland na temelju ishoda ograničenog natječajnog postupka. |
| --- | --- |

(12)

Država je u kolovozu 2001. odlučila prodati svoje dionice društva AS Tartu Agro. Društvo AS Tartu Agro prodano je 2. listopada 2001. društvu OÜ Tartland na temelju ishoda ograničenog natječajnog postupka.

2.2.   Mjera

Mjera

| (13) | Prema navodima podnositelja pritužbe, Ministarstvo je društvu AS Tartu Agro dodijelilo nezakonitu državnu potporu u obliku zakupa poljoprivrednog zemljišta u okrugu Tartu koji je dobiven 2000. po cijenama koje su bile niže od tržišne cijene („mjera”). |
| --- | --- |

(13)

Prema navodima podnositelja pritužbe, Ministarstvo je društvu AS Tartu Agro dodijelilo nezakonitu državnu potporu u obliku zakupa poljoprivrednog zemljišta u okrugu Tartu koji je dobiven 2000. po cijenama koje su bile niže od tržišne cijene („mjera”).

| (14) | Ugovor o zakupu određenih parcela poljoprivrednog zemljišta između Ministarstva i društva AS Tartu Agro potpisan je 16. studenoga 2000. (uvodna izjava 8. odluke o pokretanju postupka). Ukupna veličina parcela, koje su smještene u općini Tähtvere u okrugu Tartu, iznosila je 3 089,17 hektara („ha”). Vlasnik je zemljišta Republika Estonija. Društvo OÜ Tartland preuzelo je ugovor o zakupu 2001., kada je kupilo društvo AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(14)

Ugovor o zakupu određenih parcela poljoprivrednog zemljišta između Ministarstva i društva AS Tartu Agro potpisan je 16. studenoga 2000. (uvodna izjava 8. odluke o pokretanju postupka). Ukupna veličina parcela, koje su smještene u općini Tähtvere u okrugu Tartu, iznosila je 3 089,17 hektara („ha”). Vlasnik je zemljišta Republika Estonija. Društvo OÜ Tartland preuzelo je ugovor o zakupu 2001., kada je kupilo društvo AS Tartu Agro.

| (15) | Odluka o sklapanju ugovora o zakupu s društvom AS Tartu Agro temeljila se na ishodu ograničenog natječajnog postupka. U tom je postupku na temelju kriterija za odabir utvrđenih u službeno objavljenoj objavi natječaja („objava natječaja”) trebao biti izrađen uži popis predodabranih kandidata. Ti predodabrani kandidati zatim su imali pravo pregovarati o daljnjim uvjetima koje je trebalo utvrditi u ugovoru o zakupu („ograničeni pregovori”). |
| --- | --- |

(15)

Odluka o sklapanju ugovora o zakupu s društvom AS Tartu Agro temeljila se na ishodu ograničenog natječajnog postupka. U tom je postupku na temelju kriterija za odabir utvrđenih u službeno objavljenoj objavi natječaja („objava natječaja”) trebao biti izrađen uži popis predodabranih kandidata. Ti predodabrani kandidati zatim su imali pravo pregovarati o daljnjim uvjetima koje je trebalo utvrditi u ugovoru o zakupu („ograničeni pregovori”).

| (16) | Natječaj je, na zahtjev Ministarstva, objavljen u službenim objavama 6. srpnja 2000. Predmet zakupa bilo je poljoprivredno zemljište iz uvodne izjave 14. U objavi natječaja naveden je uvjet da se djelatnost poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro treba nastaviti. Rok za dostavu ponuda bio je 26. srpnja 2000. |
| --- | --- |

(16)

Natječaj je, na zahtjev Ministarstva, objavljen u službenim objavama 6. srpnja 2000. Predmet zakupa bilo je poljoprivredno zemljište iz uvodne izjave 14. U objavi natječaja naveden je uvjet da se djelatnost poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro treba nastaviti. Rok za dostavu ponuda bio je 26. srpnja 2000.

| (17) | U objavi natječaja određeno je da sudionici trebaju dostaviti i. prijavu; ii. potvrdu o plaćanju kotizacije u iznosu od 1 000 estonskih kruna („EEK”); iii. ponudu zakupnine; i iv. poslovni plan („kriteriji za odabir”). |
| --- | --- |

(17)

U objavi natječaja određeno je da sudionici trebaju dostaviti i. prijavu; ii. potvrdu o plaćanju kotizacije u iznosu od 1 000 estonskih kruna („EEK”); iii. ponudu zakupnine; i iv. poslovni plan („kriteriji za odabir”).

| (18) | Ponudu su dostavila dva društva: AS Tartu Agro i Aiu Põllumajanduse OÜ. |
| --- | --- |

(18)

Ponudu su dostavila dva društva: AS Tartu Agro i Aiu Põllumajanduse OÜ.

| (19) | Odluka o prihvatljivim kandidatima za ograničene pregovore donesena je 27. srpnja 2000. Odbor za ocjenjivanje ocijenio je dostavljene ponude i sastavio zapisnik o ishodu ocjenjivanja. U skladu s tim zapisnikom (4), odlučeno je da se pregovori započnu s društvom AS Tartu Agro, a da se iz njih isključi drugi ponuditelj, društvo Aiu Põllumajanduse OÜ. |
| --- | --- |

(19)

Odluka o prihvatljivim kandidatima za ograničene pregovore donesena je 27. srpnja 2000. Odbor za ocjenjivanje ocijenio je dostavljene ponude i sastavio zapisnik o ishodu ocjenjivanja. U skladu s tim zapisnikom (4), odlučeno je da se pregovori započnu s društvom AS Tartu Agro, a da se iz njih isključi drugi ponuditelj, društvo Aiu Põllumajanduse OÜ.

4

| (20) | U skladu sa zapisnikom odbora za ocjenjivanje, društvo AS Tartu Agro dostavilo je dokumente koji su se tražili u objavi natječaja (vidjeti uvodnu izjavu 17.). Ponuđena zakupnina iznosila je 10 000 EEK (približno 639 EUR) godišnje, odnosno 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). Društvo AS Tartu Agro ponudilo je i da će plaćati porez na zemljište u iznosu od 85 000 EEK (približno 5 432 EUR) i izvršiti ulaganja u iznosu do 5 milijuna EEK (približno 320 000 EUR) godišnje. Društvo AS Tartu Agro ponudilo je sklapanje ugovora o zakupu na razdoblje od 10 do 25 godina. |
| --- | --- |

(20)

U skladu sa zapisnikom odbora za ocjenjivanje, društvo AS Tartu Agro dostavilo je dokumente koji su se tražili u objavi natječaja (vidjeti uvodnu izjavu 17.). Ponuđena zakupnina iznosila je 10 000 EEK (približno 639 EUR) godišnje, odnosno 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). Društvo AS Tartu Agro ponudilo je i da će plaćati porez na zemljište u iznosu od 85 000 EEK (približno 5 432 EUR) i izvršiti ulaganja u iznosu do 5 milijuna EEK (približno 320 000 EUR) godišnje. Društvo AS Tartu Agro ponudilo je sklapanje ugovora o zakupu na razdoblje od 10 do 25 godina.

| (21) | Iz zapisnika odbora za ocjenjivanje nadalje se vidjeti da je prijavu dostavio i drugi ponuditelj, društvo Aiu Põllumajanduse OÜ. Međutim, u prijavi su nedostajali odluka upravnog odbora društva o sudjelovanju u natječaju te izvadak iz estonskog središnjeg trgovačkog registra kojim se potvrđuje da je društvo registrirano kao društvo s ograničenom odgovornošću. Nadalje, ocijenjeno je da poslovni plan ne ispunjava određene zahtjeve u pogledu analiza i planova. Ponuđena zakupnina iznosila je 200 EEK/ha (približno 12,78 EUR/ha) godišnje. |
| --- | --- |

(21)

Iz zapisnika odbora za ocjenjivanje nadalje se vidjeti da je prijavu dostavio i drugi ponuditelj, društvo Aiu Põllumajanduse OÜ. Međutim, u prijavi su nedostajali odluka upravnog odbora društva o sudjelovanju u natječaju te izvadak iz estonskog središnjeg trgovačkog registra kojim se potvrđuje da je društvo registrirano kao društvo s ograničenom odgovornošću. Nadalje, ocijenjeno je da poslovni plan ne ispunjava određene zahtjeve u pogledu analiza i planova. Ponuđena zakupnina iznosila je 200 EEK/ha (približno 12,78 EUR/ha) godišnje.

| (22) | Na tim je osnovama donesena odluka o isključenju društva Aiu Põllumajanduse OÜ i o započinjanju pregovora s društvom AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(22)

Na tim je osnovama donesena odluka o isključenju društva Aiu Põllumajanduse OÜ i o započinjanju pregovora s društvom AS Tartu Agro.

| (23) | S obzirom na pregovore, od društva AS Tartu Agro zatraženo je da dostavi obrazloženje godišnjeg iznosa ulaganja, uključujući podroban popis godišnjih ulaganja. |
| --- | --- |

(23)

S obzirom na pregovore, od društva AS Tartu Agro zatraženo je da dostavi obrazloženje godišnjeg iznosa ulaganja, uključujući podroban popis godišnjih ulaganja.

2.3.   Ugovor o zakupu

Ugovor o zakupu

| (24) | Ugovor o zakupu između Ministarstva i društva AS Tartu Agro potpisan je 16. studenoga 2000. na razdoblje od 25 godina. |
| --- | --- |

(24)

Ugovor o zakupu između Ministarstva i društva AS Tartu Agro potpisan je 16. studenoga 2000. na razdoblje od 25 godina.

| (25) | Dogovorena zakupnina iznosila je 10 000 EEK (približno 639 EUR), odnosno 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). |
| --- | --- |

(25)

Dogovorena zakupnina iznosila je 10 000 EEK (približno 639 EUR), odnosno 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha).

| (26) | U skladu s ugovorom o zakupu, društvo AS Tartu Agro moralo je pokrivati troškove održavanja i melioracije parcela, uključujući i. godišnja ulaganja u sustave odvodnje u iznosu od 400 000 EEK (približno 25 565 EUR odnosno 8,28 EUR/ha); ii. rashode za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla u ukupnom iznosu od 3 981 100 EEK (približno 254 444 EUR), uključujući rashode za, primjerice, zaštitu usjeva (820 000 EEK), mineralna i organska gnojiva (ukupno 3 100 000 EEK), prihranu tla kalcijem i magnezijem (20 000 EEK) i održavanje rubnih područja uz cestu (41 000 EEK); i iii. plaćanje svih poreza. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s ugovorom o zakupu, društvo AS Tartu Agro moralo je pokrivati troškove održavanja i melioracije parcela, uključujući i. godišnja ulaganja u sustave odvodnje u iznosu od 400 000 EEK (približno 25 565 EUR odnosno 8,28 EUR/ha); ii. rashode za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla u ukupnom iznosu od 3 981 100 EEK (približno 254 444 EUR), uključujući rashode za, primjerice, zaštitu usjeva (820 000 EEK), mineralna i organska gnojiva (ukupno 3 100 000 EEK), prihranu tla kalcijem i magnezijem (20 000 EEK) i održavanje rubnih područja uz cestu (41 000 EEK); i iii. plaćanje svih poreza.

| (27) | Ugovor o zakupu u prošlosti je nekoliko puta mijenjan (uvodne izjave 24. i 25. odluke o pokretanju postupka). Iznos zakupnine prilagođavan je tri puta: 14. siječnja 2005. povećan je na 80 000 EEK (5 113 EUR), 21. ožujka 2007. povećan je na 250 000 EEK (15 978 EUR), a 12. svibnja 2009. povećan je na 416 600 EEK (26 626 EUR) odnosno 136 EEK/ha (8,69 EUR/ha). Ugovor o zakupu još uvijek je valjan. |
| --- | --- |

(27)

Ugovor o zakupu u prošlosti je nekoliko puta mijenjan (uvodne izjave 24. i 25. odluke o pokretanju postupka). Iznos zakupnine prilagođavan je tri puta: 14. siječnja 2005. povećan je na 80 000 EEK (5 113 EUR), 21. ožujka 2007. povećan je na 250 000 EEK (15 978 EUR), a 12. svibnja 2009. povećan je na 416 600 EEK (26 626 EUR) odnosno 136 EEK/ha (8,69 EUR/ha). Ugovor o zakupu još uvijek je valjan.

2.4.   Stručno izvješće

Stručno izvješće

| (28) | Kad je riječ o zakupljenom zemljištu, estonska nadležna tijela dostavila su 1. veljače 2016. izvješće o rezultatima neovisne stručne procjene cijena zakupa poljoprivrednog zemljišta u Estoniji, koju je provelo privatno društvo za poslovanje nekretninama, Uus Maa Tartu büroo OÜ („izvješće društva Uus Maa”). U izvješću društva Uus Maa procijenjene su 23 parcele koje su predmet ugovora o zakupu. |
| --- | --- |

(28)

Kad je riječ o zakupljenom zemljištu, estonska nadležna tijela dostavila su 1. veljače 2016. izvješće o rezultatima neovisne stručne procjene cijena zakupa poljoprivrednog zemljišta u Estoniji, koju je provelo privatno društvo za poslovanje nekretninama, Uus Maa Tartu büroo OÜ („izvješće društva Uus Maa”). U izvješću društva Uus Maa procijenjene su 23 parcele koje su predmet ugovora o zakupu.

| (29) | Prema navodima iz tog izvješća, tlo na tim parcelama prosječne je kvalitete u usporedbi s kvalitetom tla u Estoniji općenito. Svim parcelama može se izravno pristupiti s javnih cesta. Na parcelama ne postoje nikakva ograničenja koja bi znatno ograničavala kapacitete poljoprivredne proizvodnje (npr. nema mnogo stupova za električne vodove, vlažnih područja ili područja prekrivenih šumom). |
| --- | --- |

(29)

Prema navodima iz tog izvješća, tlo na tim parcelama prosječne je kvalitete u usporedbi s kvalitetom tla u Estoniji općenito. Svim parcelama može se izravno pristupiti s javnih cesta. Na parcelama ne postoje nikakva ograničenja koja bi znatno ograničavala kapacitete poljoprivredne proizvodnje (npr. nema mnogo stupova za električne vodove, vlažnih područja ili područja prekrivenih šumom).

| (30) | Za procjenu iz izvješća primijenjen je pristup usporedbe prodaje, to jest metoda kojom se određeno zemljište uspoređuje s drugim zemljištima sa sličnim obilježjima. |
| --- | --- |

(30)

Za procjenu iz izvješća primijenjen je pristup usporedbe prodaje, to jest metoda kojom se određeno zemljište uspoređuje s drugim zemljištima sa sličnim obilježjima.

| (31) | Prema podacima iz izvješća društva Uus Maa, zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu u razdoblju od 2000. do 2004. kretala se u rasponu od 6 do 10 EUR/ha. Prije pristupanja Estonije Europskoj uniji 2004., čime su postale dostupne poljoprivredne subvencije, nije bilo mnogo ugovora o zakupu za obrađivane površine. Postojeći ugovori o zakupu pretežito su bili općenito formulirani te se njihovim uvjetima obično nisu dodavale posebne odredbe. Ugovori su se najčešće potpisivali na razdoblje do pet godina i njima se nisu propisivala nikakva godišnja povećanja zakupnine. Zakupnina se nije plaćala za tresetišta, poldere i poplavna područja (zajedno poznata kao „ostalo zemljište”) jer ta zemljišta nisu bila na tržištu zakupa. |
| --- | --- |

(31)

Prema podacima iz izvješća društva Uus Maa, zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu u razdoblju od 2000. do 2004. kretala se u rasponu od 6 do 10 EUR/ha. Prije pristupanja Estonije Europskoj uniji 2004., čime su postale dostupne poljoprivredne subvencije, nije bilo mnogo ugovora o zakupu za obrađivane površine. Postojeći ugovori o zakupu pretežito su bili općenito formulirani te se njihovim uvjetima obično nisu dodavale posebne odredbe. Ugovori su se najčešće potpisivali na razdoblje do pet godina i njima se nisu propisivala nikakva godišnja povećanja zakupnine. Zakupnina se nije plaćala za tresetišta, poldere i poplavna područja (zajedno poznata kao „ostalo zemljište”) jer ta zemljišta nisu bila na tržištu zakupa.

| (32) | U razdoblju od 2005. do 2009. godišnja zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu povećala se na 10–20 EUR/ha. U ugovore o zakupu počele su se uključivati odredbe o održavanju parcela, primjerice odredbe o održavanju sustavâ odvodnje. Međutim, primjena gnojiva, prihrana tla kalcijem i magnezijem i održavanje rubnih područja uz cestu nisu se uređivali ugovorima o zakupu jer su te aktivnosti općenito pripadale odgovornostima zakupnika i dio su njegove proizvodne djelatnosti. Opće trajanje ugovorâ o zakupu bilo je pet godina. Tijekom tog razdoblja u ugovorima obično nije bio predviđen koeficijent za povećanje zakupnine, a za ostalo zemljište nije se plaćala nikakva zakupnina. |
| --- | --- |

(32)

U razdoblju od 2005. do 2009. godišnja zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu povećala se na 10–20 EUR/ha. U ugovore o zakupu počele su se uključivati odredbe o održavanju parcela, primjerice odredbe o održavanju sustavâ odvodnje. Međutim, primjena gnojiva, prihrana tla kalcijem i magnezijem i održavanje rubnih područja uz cestu nisu se uređivali ugovorima o zakupu jer su te aktivnosti općenito pripadale odgovornostima zakupnika i dio su njegove proizvodne djelatnosti. Opće trajanje ugovorâ o zakupu bilo je pet godina. Tijekom tog razdoblja u ugovorima obično nije bio predviđen koeficijent za povećanje zakupnine, a za ostalo zemljište nije se plaćala nikakva zakupnina.

| (33) | U razdoblju od 2010. do 2014. godišnje cijene zakupa dodatno su se povećale te su se kretale u rasponu od 25 do 60 EUR/ha. U ugovorima o zakupu počela su se predviđati automatska godišnja povećanja od 5 % iznosa zakupnine. Oni su počeli uključivati i odredbe kojima se uređuje korištenje zemljišta radi očuvanja kvalitete tla, primjerice, odredbe o ispunjavanju agrotehničkih zahtjeva itd. Opće trajanje ugovorâ o zakupu bilo je pet godina. Pojavilo se i tržište zakupa za ostalo zemljište, s godišnjom zakupninom od približno 10 EUR/ha. |
| --- | --- |

(33)

U razdoblju od 2010. do 2014. godišnje cijene zakupa dodatno su se povećale te su se kretale u rasponu od 25 do 60 EUR/ha. U ugovorima o zakupu počela su se predviđati automatska godišnja povećanja od 5 % iznosa zakupnine. Oni su počeli uključivati i odredbe kojima se uređuje korištenje zemljišta radi očuvanja kvalitete tla, primjerice, odredbe o ispunjavanju agrotehničkih zahtjeva itd. Opće trajanje ugovorâ o zakupu bilo je pet godina. Pojavilo se i tržište zakupa za ostalo zemljište, s godišnjom zakupninom od približno 10 EUR/ha.

| (34) | Nadalje, izvješće društva Uus Maa uključuje i ocjenu ostalih obveza, kao što su plaćanje poreza, održavanje i melioracija parcela (vidjeti uvodnu izjavu 26.), koje su uvedene društvu AS Tartu Agro na temelju ugovora o zakupu. Prema podacima iz izvješća, ugovori o zakupu s početka 2000-ih bili su poprilično nerazrađeni i općenito formulirani. Obuhvaćali su samo cijenu i uvjete plaćanja, a zakupnici nisu imali nikakve posebne obveze. |
| --- | --- |

(34)

Nadalje, izvješće društva Uus Maa uključuje i ocjenu ostalih obveza, kao što su plaćanje poreza, održavanje i melioracija parcela (vidjeti uvodnu izjavu 26.), koje su uvedene društvu AS Tartu Agro na temelju ugovora o zakupu. Prema podacima iz izvješća, ugovori o zakupu s početka 2000-ih bili su poprilično nerazrađeni i općenito formulirani. Obuhvaćali su samo cijenu i uvjete plaćanja, a zakupnici nisu imali nikakve posebne obveze.

| (35) | Kasnije je (ponajprije od 2005. nadalje) u ugovore o zakupu dodana obveza zakupnika o plaćanju poreza na imovinu i drugih poreza povezanih sa zakupom. Održavanje sustavâ odvodnje i rubnih područja uz cestu (tekuće održavanje) iz samorazumljivih je razloga uključeno u te ugovore kao obveza zakupnika kao korisnika i plodouživatelja. |
| --- | --- |

(35)

Kasnije je (ponajprije od 2005. nadalje) u ugovore o zakupu dodana obveza zakupnika o plaćanju poreza na imovinu i drugih poreza povezanih sa zakupom. Održavanje sustavâ odvodnje i rubnih područja uz cestu (tekuće održavanje) iz samorazumljivih je razloga uključeno u te ugovore kao obveza zakupnika kao korisnika i plodouživatelja.

| (36) | Prema navodima iz izvješća društva Uus Maa, izgradnja novog sustava odvodnje ulaganje je u imovinu vlasnika. Takvo ulaganje podrazumijeva znatne troškove uz troškove plaćanja zakupnine pa se ono stoga u ugovorima o zakupu obično zasebno uređuje. U razdoblju od 2010. do 2011. u ugovore o zakupu počele su se dodavati odredbe o namjenskom korištenju zemljišta i o agronomski razboritom postupanju s njime. Te odredbe formulirane su općenito, a ne u novčanom smislu, te svaki zakupnik odlučuje o načinu njihove provedbe, ovisno o vrsti usjeva koji se uzgaja te lokaciji i prirodi zemljišta koje se daje u zakup. |
| --- | --- |

(36)

Prema navodima iz izvješća društva Uus Maa, izgradnja novog sustava odvodnje ulaganje je u imovinu vlasnika. Takvo ulaganje podrazumijeva znatne troškove uz troškove plaćanja zakupnine pa se ono stoga u ugovorima o zakupu obično zasebno uređuje. U razdoblju od 2010. do 2011. u ugovore o zakupu počele su se dodavati odredbe o namjenskom korištenju zemljišta i o agronomski razboritom postupanju s njime. Te odredbe formulirane su općenito, a ne u novčanom smislu, te svaki zakupnik odlučuje o načinu njihove provedbe, ovisno o vrsti usjeva koji se uzgaja te lokaciji i prirodi zemljišta koje se daje u zakup.

| (37) | Stoga se u izvješću društva Uus Maa zaključuje da nije bilo uobičajeno da se u ugovore o zakupu dodaju obveze, kao što su one koje su uvedene društvu AS Tartu Agro, to jest odredbe o ulaganjima u sustave za održavanje ili melioraciju zemljišta, u obliku iznosa rashoda za zaštitu usjeva i/ili rashoda za mineralna i organska gnojiva, u novčano mjerljivom obliku. Inače se u izvješću društva Uus Maa ne spominje ugovor o zakupu između društva AS Tartu Agro i Ministarstva s obzirom na njegovo trajanje i broj hektara danih u zakup, osim što se navodi da je bilo važno očuvati predviđenu namjenu zemljišta, osobito u pogledu plodnosti tla, uzimajući u obzir dugotrajnost ugovora. |
| --- | --- |

(37)

Stoga se u izvješću društva Uus Maa zaključuje da nije bilo uobičajeno da se u ugovore o zakupu dodaju obveze, kao što su one koje su uvedene društvu AS Tartu Agro, to jest odredbe o ulaganjima u sustave za održavanje ili melioraciju zemljišta, u obliku iznosa rashoda za zaštitu usjeva i/ili rashoda za mineralna i organska gnojiva, u novčano mjerljivom obliku. Inače se u izvješću društva Uus Maa ne spominje ugovor o zakupu između društva AS Tartu Agro i Ministarstva s obzirom na njegovo trajanje i broj hektara danih u zakup, osim što se navodi da je bilo važno očuvati predviđenu namjenu zemljišta, osobito u pogledu plodnosti tla, uzimajući u obzir dugotrajnost ugovora.

| (38) | Naposljetku, u izvješću društva Uus Maa zaključuje se da se likvidnost imovine može smatrati visokom, uzimajući u obzir lokaciju, veličinu i stanje zemljišta, ali se naglašava da rezultat procjene ima srednju točnost te da se stvarna tržišna zakupnina može razlikovati za +/– 20 % od one navedene u izvješću društva Uus Maa (vidjeti uvodne izjave od 29. do 37.). |
| --- | --- |

(38)

Naposljetku, u izvješću društva Uus Maa zaključuje se da se likvidnost imovine može smatrati visokom, uzimajući u obzir lokaciju, veličinu i stanje zemljišta, ali se naglašava da rezultat procjene ima srednju točnost te da se stvarna tržišna zakupnina može razlikovati za +/– 20 % od one navedene u izvješću društva Uus Maa (vidjeti uvodne izjave od 29. do 37.).

2.5   drugi izvori za utvrđivanje tržišnih cijena

drugi izvori za utvrđivanje tržišnih cijena

| (39) | Estonska nadležna tijela dostavila su 17. travnja 2019. statističke podatke estonskog Ureda za statistiku („Ured za statistiku”) o tržišnim cijenama zakupnina za poljoprivredno zemljište. Ured za statistiku od 2009. objavljuje podatke o zakupninama za poljoprivredno zemljište. Ured za statistiku javno je tijelo koje prikuplja i objavljuje nacionalne statističke podatke, među ostalim, o cijenama zakupa po hektaru korištene poljoprivredne površine. Statistička metodologija koju Ured za statistiku primjenjuje na zakupnine za poljoprivredno zemljište oslanja se na metodologiju dogovorenu u okviru Eurostata (5). Iznosi zakupnina navedeni u nastavku statističke su prosječne vrijednosti.

  Tablica


  Zakupnina za poljoprivredno zemljište (EUR/ha)
















  Okrug | Vrsta zemljišta | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno – Estonija | Ukupno poljoprivredno zemljište | 21 | 25 | 26 | 35 | 40 | 48 | 52 | 52 | 58 |
| | Obradivo zemljište | | | | | 43 | 50 | 55 | 54 | 60 |
| | Trajni travnjaci | | | | | 30 | 38 | 38 | 40 | 47 |
| Okrug | Ukupno poljoprivredno zemljište | | | | | 50 | 56 | 63 | 61 | |
| Tartu | Obradivo zemljište | | | | | 52 | 58 | 65 | 61 | |
| | Trajni travnjaci | | | | | 39 | 44 | 45 | 62 | |
| Izvor: www.stat.ee |

(39)

Estonska nadležna tijela dostavila su 17. travnja 2019. statističke podatke estonskog Ureda za statistiku („Ured za statistiku”) o tržišnim cijenama zakupnina za poljoprivredno zemljište. Ured za statistiku od 2009. objavljuje podatke o zakupninama za poljoprivredno zemljište. Ured za statistiku javno je tijelo koje prikuplja i objavljuje nacionalne statističke podatke, među ostalim, o cijenama zakupa po hektaru korištene poljoprivredne površine. Statistička metodologija koju Ured za statistiku primjenjuje na zakupnine za poljoprivredno zemljište oslanja se na metodologiju dogovorenu u okviru Eurostata (5). Iznosi zakupnina navedeni u nastavku statističke su prosječne vrijednosti.

5

Tablica

Tablica

Zakupnina za poljoprivredno zemljište (EUR/ha)

Zakupnina za poljoprivredno zemljište (EUR/ha)

Okrug

Vrsta zemljišta

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Ukupno – Estonija

Ukupno – Estonija

Ukupno poljoprivredno zemljište

21

25

26

35

40

48

52

52

58

Obradivo zemljište

43

50

55

54

60

Trajni travnjaci

30

38

38

40

47

Okrug

Okrug

Ukupno poljoprivredno zemljište

50

56

63

61

Tartu

Tartu

Obradivo zemljište

52

58

65

61

Trajni travnjaci

39

44

45

62

Izvor: www.stat.ee

Izvor:

2.6.   Razlozi za pokretanje postupka

Razlozi za pokretanje postupka

| (40) | U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija nije mogla isključiti mogućnost da bi mjera koju se ocjenjuje mogla uključivati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Konkretnije, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišne cijene, čime je tom društvu dodijeljena gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(40)

U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija nije mogla isključiti mogućnost da bi mjera koju se ocjenjuje mogla uključivati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Konkretnije, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišne cijene, čime je tom društvu dodijeljena gospodarska prednost.

| (41) | Kako bi se razmotrilo daje li se gospodarskom transakcijom koju je izvršilo javno tijelo prednost drugoj strani, mora se ocijeniti je li transakcija izvršena u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima. U tom smislu, ako se davanje imovine u zakup provede na temelju otvorenog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječaja u skladu s načelima javne nabave (6), načelno se može pretpostaviti da je ono u skladu s tržišnim uvjetima. Komisija u odluci o pokretanju postupka nije mogla zaključiti da je natječajni postupak bio transparentan, nediskriminirajući ili bezuvjetan (vidjeti uvodnu izjavu 58. odluke o pokretanju postupka). Nadalje, prema neovisnom izvješću društva Uus Maa koje su dostavila estonska nadležna tijela čini se da je zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišnih cijena. Stoga se nije mogla isključiti mogućnost da je društvu AS Tartu Agro dodijeljena prednost. |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se razmotrilo daje li se gospodarskom transakcijom koju je izvršilo javno tijelo prednost drugoj strani, mora se ocijeniti je li transakcija izvršena u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima. U tom smislu, ako se davanje imovine u zakup provede na temelju otvorenog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječaja u skladu s načelima javne nabave (6), načelno se može pretpostaviti da je ono u skladu s tržišnim uvjetima. Komisija u odluci o pokretanju postupka nije mogla zaključiti da je natječajni postupak bio transparentan, nediskriminirajući ili bezuvjetan (vidjeti uvodnu izjavu 58. odluke o pokretanju postupka). Nadalje, prema neovisnom izvješću društva Uus Maa koje su dostavila estonska nadležna tijela čini se da je zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišnih cijena. Stoga se nije mogla isključiti mogućnost da je društvu AS Tartu Agro dodijeljena prednost.

6

| (42) | Nadalje, činilo se da je prednost selektivna s obzirom na to da je zemljište dano u zakup samo jednom poduzetniku, to jest društvu AS Tartu Agro. Činilo se i da su ispunjeni ostali elementi iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, to jest upotreba državnih sredstava, davanje potpore poduzetniku, narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu (vidjeti uvodne izjave od 43. do 45. i uvodne izjave od 65. do 67. odluke o pokretanju postupka). |
| --- | --- |

(42)

Nadalje, činilo se da je prednost selektivna s obzirom na to da je zemljište dano u zakup samo jednom poduzetniku, to jest društvu AS Tartu Agro. Činilo se i da su ispunjeni ostali elementi iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, to jest upotreba državnih sredstava, davanje potpore poduzetniku, narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu (vidjeti uvodne izjave od 43. do 45. i uvodne izjave od 65. do 67. odluke o pokretanju postupka).

| (43) | Komisija je izrazila dvojbe i u pogledu toga može li se predmetnu mjeru proglasiti spojivom s obzirom na to da državna potpora u obliku neopravdano niskih zakupnina za zemljište čini operativnu potporu jer se njome smanjuju uobičajeni operativni troškovi korisnika. Za operativnu potporu smatra se da je prima facie nespojiva s unutarnjim tržištem, posebno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a (7). |
| --- | --- |

(43)

Komisija je izrazila dvojbe i u pogledu toga može li se predmetnu mjeru proglasiti spojivom s obzirom na to da državna potpora u obliku neopravdano niskih zakupnina za zemljište čini operativnu potporu jer se njome smanjuju uobičajeni operativni troškovi korisnika. Za operativnu potporu smatra se da je prima facie nespojiva s unutarnjim tržištem, posebno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a (7).

prima facie

7

3.   PRIMJEDBE ESTONIJE

PRIMJEDBE ESTONIJE

| (44) | Estonija smatra da davanje poljoprivrednog zemljišta u zakup društvu AS Tartu Agro ne uključuje državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(44)

Estonija smatra da davanje poljoprivrednog zemljišta u zakup društvu AS Tartu Agro ne uključuje državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (45) | Estonija osporava pretpostavku da je moguće da natječajni postupak nije bio transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan. |
| --- | --- |

(45)

Estonija osporava pretpostavku da je moguće da natječajni postupak nije bio transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan.

| (46) | Prvo, tijekom natječajnog postupka poštovalo se nacionalno pravo koje je bilo na snazi u trenutku potpisivanja ugovora. Postupak davanja u zakup državnog zemljišta bio je uređen Zakonom o državnoj imovini (8) (Riigivaraseadus), a proveden je u skladu s Uredbom Vlade Republike Estonije br. 285 od 1. kolovoza 1995. o odobrenju pravila za davanje na korištenje državne imovine (Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine) (9) („Pravila”). |
| --- | --- |

(46)

Prvo, tijekom natječajnog postupka poštovalo se nacionalno pravo koje je bilo na snazi u trenutku potpisivanja ugovora. Postupak davanja u zakup državnog zemljišta bio je uređen Zakonom o državnoj imovini (8) (Riigivaraseadus), a proveden je u skladu s Uredbom Vlade Republike Estonije br. 285 od 1. kolovoza 1995. o odobrenju pravila za davanje na korištenje državne imovine (Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine) (9) („Pravila”).

8

Riigivaraseadus

Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine

9

| (47) | S obzirom na transparentnost i nediskriminaciju, estonska nadležna tijela objašnjavaju da je društvo Aiu Põllumajanduse OÜ bilo isključeno iz pregovora jer nije ispunjavalo zahtjeve utvrđene u objavi natječaja (vidjeti uvodne izjave 21. i 22.). Konkretno, prijava tog društva nije sadržavala ni odluku njegova upravnog odbora o sudjelovanju u natječaju ni njegov izvadak iz trgovačkog registra kojim bi se dokazala njegova pravna sposobnost. Činjenica da je dostavljanje tih dokumenata bilo obvezno jasno je proizlazila iz točaka 32. i 55. Pravila. Ti su dokumenti potrebni kako bi se tijelu koje provodi natječaj omogućilo da se uvjeri da taj poduzetnik stvarno postoji i da je osoba koja dostavlja ponudu ovlaštena zastupati tu pravnu osobu. |
| --- | --- |

(47)

S obzirom na transparentnost i nediskriminaciju, estonska nadležna tijela objašnjavaju da je društvo Aiu Põllumajanduse OÜ bilo isključeno iz pregovora jer nije ispunjavalo zahtjeve utvrđene u objavi natječaja (vidjeti uvodne izjave 21. i 22.). Konkretno, prijava tog društva nije sadržavala ni odluku njegova upravnog odbora o sudjelovanju u natječaju ni njegov izvadak iz trgovačkog registra kojim bi se dokazala njegova pravna sposobnost. Činjenica da je dostavljanje tih dokumenata bilo obvezno jasno je proizlazila iz točaka 32. i 55. Pravila. Ti su dokumenti potrebni kako bi se tijelu koje provodi natječaj omogućilo da se uvjeri da taj poduzetnik stvarno postoji i da je osoba koja dostavlja ponudu ovlaštena zastupati tu pravnu osobu.

| (48) | Društvo Aiu Põllumajanduse OÜ nije dostavilo te informacije pa je Ministarstvo bilo obvezno isključiti to društvo iz natječaja, u skladu s točkom 33. Pravila. Stoga, prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, u natječajnom postupku nije bilo nikakve diskriminacije ni nedostatka transparentnosti. |
| --- | --- |

(48)

Društvo Aiu Põllumajanduse OÜ nije dostavilo te informacije pa je Ministarstvo bilo obvezno isključiti to društvo iz natječaja, u skladu s točkom 33. Pravila. Stoga, prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, u natječajnom postupku nije bilo nikakve diskriminacije ni nedostatka transparentnosti.

| (49) | Kad je riječ o poslovnom planu, estonska nadležna tijela objašnjavaju da 2000. u pogledu toga nisu postojali nikakvi posebni zahtjevi, ali da je uobičajeno da poslovni plan sadržava dijelove u kojima se opisuju poslovna ideja, sredstva, financijske prognoze (uključujući analizu troškova i koristi), procjena rizika itd. Zahtjevom o dostavljanju poslovnog plana nastojala se omogućiti ocjena vizije ponuditelja i njegovih mogućnosti za korištenje poljoprivrednog zemljišta, uključujući skladištenje nacionalnih zaliha sjemena i umnažanje sorti sjemena s visokim prinosom u skladu sa standardima OECD-a, na temelju dostavljenih financijskih prognoza. |
| --- | --- |

(49)

Kad je riječ o poslovnom planu, estonska nadležna tijela objašnjavaju da 2000. u pogledu toga nisu postojali nikakvi posebni zahtjevi, ali da je uobičajeno da poslovni plan sadržava dijelove u kojima se opisuju poslovna ideja, sredstva, financijske prognoze (uključujući analizu troškova i koristi), procjena rizika itd. Zahtjevom o dostavljanju poslovnog plana nastojala se omogućiti ocjena vizije ponuditelja i njegovih mogućnosti za korištenje poljoprivrednog zemljišta, uključujući skladištenje nacionalnih zaliha sjemena i umnažanje sorti sjemena s visokim prinosom u skladu sa standardima OECD-a, na temelju dostavljenih financijskih prognoza.

| (50) | Prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, poslovni plan društva AS Tartu Agro sadržavao je informacije koje su bile potrebne za donošenje tih odluka. U njemu su navedeni strateški ciljevi poduzeća i uvjeti koji su potrebni za ostvarenje tih ciljeva, informacije o financijskom položaju i osoblju poduzeća, detaljni opisi projekta, načela marketinga, financijske prognoze i procjena rizika. |
| --- | --- |

(50)

Prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, poslovni plan društva AS Tartu Agro sadržavao je informacije koje su bile potrebne za donošenje tih odluka. U njemu su navedeni strateški ciljevi poduzeća i uvjeti koji su potrebni za ostvarenje tih ciljeva, informacije o financijskom položaju i osoblju poduzeća, detaljni opisi projekta, načela marketinga, financijske prognoze i procjena rizika.

| (51) | Poslovni plan društva Aiu Põllumajanduse OÜ nije sadržavao nikakva objašnjenja načina na koji bi to poduzeće ostvarilo svoju viziju. U izvješću odbora za ocjenjivanje navodi se sljedeće: „Dostavljeni poslovni plan na ispunjava zahtjeve jer ne sadržava nikakve analize ili planove. Ponuđena zakupnina iznosi 200 EEK/ha, ali nije jasno kako će se jamčiti za plaćanje te zakupnine.” Stoga su estonska nadležna tijela utvrdila da nije bilo izvjesno da bi društvo Aiu Põllumajanduse OÜ, na temelju svojeg financijskog položaja, iskustva i kapaciteta, bilo u mogućnosti plaćati zakupninu koju je ponudilo tijekom cijelog razdoblja trajanja ugovora o zakupu. Slično tomu, nije bilo jasno kako bi društvo Aiu Põllumajanduse OÜ moglo jamčiti da će zahtjevi utvrđeni u objavi natječaja biti ispunjeni. |
| --- | --- |

(51)

Poslovni plan društva Aiu Põllumajanduse OÜ nije sadržavao nikakva objašnjenja načina na koji bi to poduzeće ostvarilo svoju viziju. U izvješću odbora za ocjenjivanje navodi se sljedeće: „Dostavljeni poslovni plan na ispunjava zahtjeve jer ne sadržava nikakve analize ili planove. Ponuđena zakupnina iznosi 200 EEK/ha, ali nije jasno kako će se jamčiti za plaćanje te zakupnine.” Stoga su estonska nadležna tijela utvrdila da nije bilo izvjesno da bi društvo Aiu Põllumajanduse OÜ, na temelju svojeg financijskog položaja, iskustva i kapaciteta, bilo u mogućnosti plaćati zakupninu koju je ponudilo tijekom cijelog razdoblja trajanja ugovora o zakupu. Slično tomu, nije bilo jasno kako bi društvo Aiu Põllumajanduse OÜ moglo jamčiti da će zahtjevi utvrđeni u objavi natječaja biti ispunjeni.

| (52) | Kad je riječ o pitanju je li natječaj bio bezuvjetan, estonska nadležna tijela navode da odluka o uvođenju dodatnog zahtjeva u natječaju, kojim se zahtijevalo da društvo AS Tartu Agro nastavi obavljati djelatnost poljoprivredne proizvodnje, nije bila uvjetovana. Cilj utvrđivanja ovog uvjeta u obavijesti o natječajnom postupku nije se odnosio na djelatnosti društva AS Tartu Agro kao društva, već na njegovu poljoprivrednu proizvodnju, to jest na potrebu i obvezu u pogledu umnažanja određenih sorti sjemena s visokim prinosom, koje ispunjavaju standarde OECD-a, i njihova skladištenja za potrebe nacionalnih zaliha sjemena. Stoga je, prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, postojalo objektivno opravdanje za taj zahtjev. |
| --- | --- |

(52)

Kad je riječ o pitanju je li natječaj bio bezuvjetan, estonska nadležna tijela navode da odluka o uvođenju dodatnog zahtjeva u natječaju, kojim se zahtijevalo da društvo AS Tartu Agro nastavi obavljati djelatnost poljoprivredne proizvodnje, nije bila uvjetovana. Cilj utvrđivanja ovog uvjeta u obavijesti o natječajnom postupku nije se odnosio na djelatnosti društva AS Tartu Agro kao društva, već na njegovu poljoprivrednu proizvodnju, to jest na potrebu i obvezu u pogledu umnažanja određenih sorti sjemena s visokim prinosom, koje ispunjavaju standarde OECD-a, i njihova skladištenja za potrebe nacionalnih zaliha sjemena. Stoga je, prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, postojalo objektivno opravdanje za taj zahtjev.

| (53) | Nadalje, prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, zahtjev u pogledu umnažanja i skladištenja sjemena bio je objektivan i omogućivao je svim zainteresiranim stranama da sudjeluju u natječaju. Sudionicima u natječaju nije propisana nikakva posebna metoda. Naprotiv, cilj je bio osigurati da u natječaju može sudjelovati što širi krug poljoprivrednih poduzeća. Stoga Ministarstvo nije postavilo nikakva vremenska ili prostorna ograničenja za ispunjavanje zahtjeva o nastavljanju poljoprivredne proizvodnje te je svaka strana koja je bila zainteresirana za sudjelovanje u natječaju imala mogućnost sama odlučiti o načinu ispunjenja obveze u pogledu umnažanja i skladištenja predmetnih sorti sjemena. |
| --- | --- |

(53)

Nadalje, prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, zahtjev u pogledu umnažanja i skladištenja sjemena bio je objektivan i omogućivao je svim zainteresiranim stranama da sudjeluju u natječaju. Sudionicima u natječaju nije propisana nikakva posebna metoda. Naprotiv, cilj je bio osigurati da u natječaju može sudjelovati što širi krug poljoprivrednih poduzeća. Stoga Ministarstvo nije postavilo nikakva vremenska ili prostorna ograničenja za ispunjavanje zahtjeva o nastavljanju poljoprivredne proizvodnje te je svaka strana koja je bila zainteresirana za sudjelovanje u natječaju imala mogućnost sama odlučiti o načinu ispunjenja obveze u pogledu umnažanja i skladištenja predmetnih sorti sjemena.

| (54) | Izvorno je taj zahtjev u pogledu umnažanja sjemena koje ispunjava standarde OECD-a i njegova skladištenja za potrebe nacionalnih zaliha sjemena uveden na temelju Uredbe br. 55 ministra poljoprivrede od 30. travnja 1997. Tom je uredbom obveza umnažanja i skladištenja sjemena uvedena predniku društva AS Tartu Agro – državnom poljoprivrednom gospodarstvu Tartu. |
| --- | --- |

(54)

Izvorno je taj zahtjev u pogledu umnažanja sjemena koje ispunjava standarde OECD-a i njegova skladištenja za potrebe nacionalnih zaliha sjemena uveden na temelju Uredbe br. 55 ministra poljoprivrede od 30. travnja 1997. Tom je uredbom obveza umnažanja i skladištenja sjemena uvedena predniku društva AS Tartu Agro – državnom poljoprivrednom gospodarstvu Tartu.

| (55) | Na temelju prethodno navedenoga, estonska nadležna tijela smatraju da je natječajni postupak proveden na transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan način. |
| --- | --- |

(55)

Na temelju prethodno navedenoga, estonska nadležna tijela smatraju da je natječajni postupak proveden na transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan način.

| (56) | Estonska nadležna tijela nadalje tvrde da je vrijednost zakupnine odgovarala tržišnoj vrijednosti zbog razloga koji se navode u nastavku. Prvo, u odluci o pokretanju postupka nije ispravno uzeta u obzir kvaliteta zemljišta jer je najmanje 12,34 % zemljišta koje je dano u zakup neprikladno za poljoprivrednu proizvodnju. Preciznije, ukupno 377,92 ha zemljišta sastoji se od i. 42,4 ha šumskog zemljišta; ii. 260,5 ha trajnih travnjaka (konkretno, poplavno područje Emajõgi (prirodni travnjak)); i iii. 75,02 ha cesta, putova i jaraka između katastarskih jedinica. Ceste, putovi i jarci postoje i unutar katastarskih jedinica, ali njihova ukupna površina nije izmjerena. |
| --- | --- |

(56)

Estonska nadležna tijela nadalje tvrde da je vrijednost zakupnine odgovarala tržišnoj vrijednosti zbog razloga koji se navode u nastavku. Prvo, u odluci o pokretanju postupka nije ispravno uzeta u obzir kvaliteta zemljišta jer je najmanje 12,34 % zemljišta koje je dano u zakup neprikladno za poljoprivrednu proizvodnju. Preciznije, ukupno 377,92 ha zemljišta sastoji se od i. 42,4 ha šumskog zemljišta; ii. 260,5 ha trajnih travnjaka (konkretno, poplavno područje Emajõgi (prirodni travnjak)); i iii. 75,02 ha cesta, putova i jaraka između katastarskih jedinica. Ceste, putovi i jarci postoje i unutar katastarskih jedinica, ali njihova ukupna površina nije izmjerena.

| (57) | Drugo, poljoprivredni proizvođači u Estoniji u vremenu provođenja natječaja imali su vrlo nizak gospodarski kapacitet. Prema informacijama iz 2001., prosječna veličina poljoprivrednog gospodarstva bila je 15,6 ha. Ukupno je bilo 24 gospodarstava koja su bila veća od 2 000 ha, a od njih je svega osam bilo usporedivo s predmetom natječaja po tome što su imala korištenu poljoprivrednu površinu veću od 3 000 ha. Kao posljedica toga, postojao je samo vrlo ograničen broj poljoprivrednih proizvođača koji su bili zainteresirani za uzimanje u zakup poljoprivrednog zemljišta većeg od 3 000 ha koje je trebalo koristiti u skladu s predviđenom namjenom i koji su bili spremni na preuzimanje rizika i imali kapacitet da to i učine. |
| --- | --- |

(57)

Drugo, poljoprivredni proizvođači u Estoniji u vremenu provođenja natječaja imali su vrlo nizak gospodarski kapacitet. Prema informacijama iz 2001., prosječna veličina poljoprivrednog gospodarstva bila je 15,6 ha. Ukupno je bilo 24 gospodarstava koja su bila veća od 2 000 ha, a od njih je svega osam bilo usporedivo s predmetom natječaja po tome što su imala korištenu poljoprivrednu površinu veću od 3 000 ha. Kao posljedica toga, postojao je samo vrlo ograničen broj poljoprivrednih proizvođača koji su bili zainteresirani za uzimanje u zakup poljoprivrednog zemljišta većeg od 3 000 ha koje je trebalo koristiti u skladu s predviđenom namjenom i koji su bili spremni na preuzimanje rizika i imali kapacitet da to i učine.

| (58) | Treće, zbog nepostojećeg tržišta zakupa postojala su i ograničenja u pogledu moguće zakupnine. U trenutku potpisivanja ugovora o zakupu poljoprivredna zemljišta obično su se davala na korištenje bez naknade kako bi se spriječilo njihovo napuštanje. Zbog tog je razloga Ministarstvo moralo biti i razumno i fleksibilno pri utvrđivanju svojih zahtjeva. |
| --- | --- |

(58)

Treće, zbog nepostojećeg tržišta zakupa postojala su i ograničenja u pogledu moguće zakupnine. U trenutku potpisivanja ugovora o zakupu poljoprivredna zemljišta obično su se davala na korištenje bez naknade kako bi se spriječilo njihovo napuštanje. Zbog tog je razloga Ministarstvo moralo biti i razumno i fleksibilno pri utvrđivanju svojih zahtjeva.

| (59) | Četvrto, estonska nadležna tijela tvrde da bi se svi rashodi društva AS Tartu Agro (kako su utvrđeni u uvodnoj izjavi 26.) trebali smatrati prihodima od zakupa koje ostvaruje Ministarstvo. |
| --- | --- |

(59)

Četvrto, estonska nadležna tijela tvrde da bi se svi rashodi društva AS Tartu Agro (kako su utvrđeni u uvodnoj izjavi 26.) trebali smatrati prihodima od zakupa koje ostvaruje Ministarstvo.

| (60) | S obzirom na to, estonska nadležna tijela naglašavaju da ulaganja u sustav odvodnje nisu pitanje izbora, već je ta obveza uvedena ugovorom o zakupu i propisima. U skladu s člankom 16. stavkom 1. Zakona o melioraciji zemljišta (Maaparandusseadus) (10) koji je tada bio na snazi, održavanje sustava za melioraciju zemljišta bila je obveza vlasnika zemljišta, koji je u ovom slučaju bila država. Međutim, u skladu s ugovorom o zakupu, društvo AS Tartu Agro imalo je obvezu da bitne dijelove i pripatke zakupljenog zemljišta održava u stanju koje odgovara dobrom upravljanju te da ih prema potrebi zamijeni, a da pritom nije imalo pravo da za ta ulaganja traži naknadu troškova od države. S obzirom na to, estonska nadležna tijela tvrde da bi bilo u interesu svakog privatnog ulagatelja koji posluje u bilo kakvim tržišnim uvjetima da se te obveze i taj rizik prenesu na zakupnika. |
| --- | --- |

(60)

S obzirom na to, estonska nadležna tijela naglašavaju da ulaganja u sustav odvodnje nisu pitanje izbora, već je ta obveza uvedena ugovorom o zakupu i propisima. U skladu s člankom 16. stavkom 1. Zakona o melioraciji zemljišta (Maaparandusseadus) (10) koji je tada bio na snazi, održavanje sustava za melioraciju zemljišta bila je obveza vlasnika zemljišta, koji je u ovom slučaju bila država. Međutim, u skladu s ugovorom o zakupu, društvo AS Tartu Agro imalo je obvezu da bitne dijelove i pripatke zakupljenog zemljišta održava u stanju koje odgovara dobrom upravljanju te da ih prema potrebi zamijeni, a da pritom nije imalo pravo da za ta ulaganja traži naknadu troškova od države. S obzirom na to, estonska nadležna tijela tvrde da bi bilo u interesu svakog privatnog ulagatelja koji posluje u bilo kakvim tržišnim uvjetima da se te obveze i taj rizik prenesu na zakupnika.

Maaparandusseadus

10

| (61) | Estonska nadležna tijela na temelju tih razloga tvrde da bi se ta ulaganja u sustav odvodnje trebala smatrati dijelom prihoda od zakupa koje ostvaruje Ministarstvo, zajedno sa zakupninom koja se plaća na temelju ugovora, te bi ih trebalo uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti ugovora o zakupu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(61)

Estonska nadležna tijela na temelju tih razloga tvrde da bi se ta ulaganja u sustav odvodnje trebala smatrati dijelom prihoda od zakupa koje ostvaruje Ministarstvo, zajedno sa zakupninom koja se plaća na temelju ugovora, te bi ih trebalo uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti ugovora o zakupu s tržišnim uvjetima.

| (62) | Kad je riječ o rashodima za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla, estonska nadležna tijela tvrde da su ti rashodi bili neophodni kako bi se osiguralo da se poljoprivredno zemljište i dalje može koristiti tijekom duljeg razdoblja. Bez takvih rashoda smanjile bi se kvaliteta poljoprivrednog zemljišta koje je dano u zakup i njegova vrijednost u gospodarskom smislu. Činjenicu da je rashodima društva AS Tartu Agro uloženima u poboljšanje ravnoteže hranjivih tvari u tlu stabilizirana plodnost tla potvrdio je Centar za istraživanja u poljoprivredi. Stoga je za državu bilo i isplativo i nužno da ugovor o zakupu sklopi u tom obliku. Obveze zakupnika značile su da država, povrh zakupnine koju je primala, nije morala sama snositi te troškove, već ih je mogla prenijeti na društvo AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(62)

Kad je riječ o rashodima za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla, estonska nadležna tijela tvrde da su ti rashodi bili neophodni kako bi se osiguralo da se poljoprivredno zemljište i dalje može koristiti tijekom duljeg razdoblja. Bez takvih rashoda smanjile bi se kvaliteta poljoprivrednog zemljišta koje je dano u zakup i njegova vrijednost u gospodarskom smislu. Činjenicu da je rashodima društva AS Tartu Agro uloženima u poboljšanje ravnoteže hranjivih tvari u tlu stabilizirana plodnost tla potvrdio je Centar za istraživanja u poljoprivredi. Stoga je za državu bilo i isplativo i nužno da ugovor o zakupu sklopi u tom obliku. Obveze zakupnika značile su da država, povrh zakupnine koju je primala, nije morala sama snositi te troškove, već ih je mogla prenijeti na društvo AS Tartu Agro.

| (63) | Kad je riječ o plaćanju poreza, u skladu s člancima 3. i 10. Zakona o porezu na zemljište (11) (Maamaksuseadus), plaćanje poreza na zemljište obveza je vlasnika ili korisnika zemljišta. Korisnik zemljišta dužan je plaćati taj porez ako zemljište nije ponovno registrirano u skladu s postupkom utvrđenim u Zakonu o zemljišnoj reformi (Maareformi seadus). U skladu s tim zakonskim odredbama, plaćanje poreza na zemljište bilo je obveza estonske države. |
| --- | --- |

(63)

Kad je riječ o plaćanju poreza, u skladu s člancima 3. i 10. Zakona o porezu na zemljište (11) (Maamaksuseadus), plaćanje poreza na zemljište obveza je vlasnika ili korisnika zemljišta. Korisnik zemljišta dužan je plaćati taj porez ako zemljište nije ponovno registrirano u skladu s postupkom utvrđenim u Zakonu o zemljišnoj reformi (Maareformi seadus). U skladu s tim zakonskim odredbama, plaćanje poreza na zemljište bilo je obveza estonske države.

11

Maamaksuseadus

Maareformi seadus

| (64) | Estonska nadležna tijela stoga smatraju da je iznos zakupnine, zajedno s iznosom drugih financijskih obveza, bio u skladu s tržišnim uvjetima jer su ti iznosi bili barem usporedivi s iznosom zakupnine na predmetnom tržištu ako ne i viši od nje. |
| --- | --- |

(64)

Estonska nadležna tijela stoga smatraju da je iznos zakupnine, zajedno s iznosom drugih financijskih obveza, bio u skladu s tržišnim uvjetima jer su ti iznosi bili barem usporedivi s iznosom zakupnine na predmetnom tržištu ako ne i viši od nje.

| (65) | Prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, Ministarstvo je htjelo ostvariti najviši mogući prihod od davanja zemljišta u zakup. |
| --- | --- |

(65)

Prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, Ministarstvo je htjelo ostvariti najviši mogući prihod od davanja zemljišta u zakup.

| (66) | Estonska nadležna tijela smatraju i da odluka o potpisivanju ugovora s društvom AS Tartu Agro, nakon okončanja natječaja, nije bila selektivna jer je odabir društva AS Tartu Agro proveden na transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan način. Država je u tom postupku odabira postupala logično, s dužnom pažnjom i u skladu s nacionalnim zakonodavstvom koje je bilo na snazi u vrijeme provođenja natječajnog postupka. Slično tomu, estonska nadležna tijela ne slažu se s ocjenom Komisije iz odluke o pokretanju postupka prema kojoj bi se predmetnom mjerom moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Estonska nadležna tijela tvrde da Komisija nije objasnila učinak ugovora o zakupu ni način na koji se njime konkretno narušava tržišno natjecanje. Stoga se ne može isključiti mogućnost da je učinak ugovora o zakupu kojim se narušava tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama samo hipotetski. |
| --- | --- |

(66)

Estonska nadležna tijela smatraju i da odluka o potpisivanju ugovora s društvom AS Tartu Agro, nakon okončanja natječaja, nije bila selektivna jer je odabir društva AS Tartu Agro proveden na transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan način. Država je u tom postupku odabira postupala logično, s dužnom pažnjom i u skladu s nacionalnim zakonodavstvom koje je bilo na snazi u vrijeme provođenja natječajnog postupka. Slično tomu, estonska nadležna tijela ne slažu se s ocjenom Komisije iz odluke o pokretanju postupka prema kojoj bi se predmetnom mjerom moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Estonska nadležna tijela tvrde da Komisija nije objasnila učinak ugovora o zakupu ni način na koji se njime konkretno narušava tržišno natjecanje. Stoga se ne može isključiti mogućnost da je učinak ugovora o zakupu kojim se narušava tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama samo hipotetski.

| (67) | Naposljetku, estonska nadležna tijela tvrde da, čak i ako Komisija smatra da su ispunjeni uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, ne mogu postojati potraživanja u pogledu djelovanja ili transakcija koja se odnose na državnu potporu prije datuma evidentiranja pritužbe (28. srpnja 2014.). |
| --- | --- |

(67)

Naposljetku, estonska nadležna tijela tvrde da, čak i ako Komisija smatra da su ispunjeni uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, ne mogu postojati potraživanja u pogledu djelovanja ili transakcija koja se odnose na državnu potporu prije datuma evidentiranja pritužbe (28. srpnja 2014.).

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

Primjedbe društva AS Tartu Agro

Primjedbe društva AS Tartu Agro

| (68) | Društvo AS Tartu Agro tvrdi da 2000. nije od estonske vlade primilo nezakonitu državnu potporu jer smatra da na temelju ugovora o zakupu ni u kojem trenutku nije ostvarilo nikakvu gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(68)

Društvo AS Tartu Agro tvrdi da 2000. nije od estonske vlade primilo nezakonitu državnu potporu jer smatra da na temelju ugovora o zakupu ni u kojem trenutku nije ostvarilo nikakvu gospodarsku prednost.

| (69) | Prema tvrdnjama društva AS Tartu Agro, ugovor o zakupu sklopljen je na temelju konkurentnog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječaja, u skladu sa zakonodavstvom koje je bilo na snazi u trenutku potpisivanja ugovora, a te svoje tvrdnje temelji na razlozima koji se navode u nastavku. |
| --- | --- |

(69)

Prema tvrdnjama društva AS Tartu Agro, ugovor o zakupu sklopljen je na temelju konkurentnog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječaja, u skladu sa zakonodavstvom koje je bilo na snazi u trenutku potpisivanja ugovora, a te svoje tvrdnje temelji na razlozima koji se navode u nastavku.

| (70) | Dokumenti koji su se zahtijevali za sudjelovanje u natječaju navedeni su u točki 32. Pravila. |
| --- | --- |

(70)

Dokumenti koji su se zahtijevali za sudjelovanje u natječaju navedeni su u točki 32. Pravila.

| (71) | S obzirom na pitanje o tome je li natječaj bio bezuvjetan, društvo AS Tartu Agro upućuje na važnost osiguravanja sredstava za proizvodnju za društvo, u obliku poljoprivrednog zemljišta, prije prodaje svojih dionica 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 12.). U protivnom, nitko ne bi htio steći dionice društva AS Tartu Agro, što znači da bi njihova vrijednost pala na nulu. U tom slučaju država ne bi bila privatni ulagatelj koji postupa u skladu s načelima tržišnog gospodarstva. Stoga, kako bi se provela prodaja dionica i ujedno ostvarila najviša moguća cijena za njih, davanje zemljišta u zakup moralo se kombinirati s uvjetom nastavljanja obavljanja poljoprivrednih djelatnosti društva AS Tartu Agro. Prema tvrdnjama društva AS Tartu Agro, taj uvjet propisan je u natječaju u dovoljno otvorenom obliku čime je svim ponuditeljima omogućeno da ponude svoju viziju o načinu ispunjenja tog uvjeta. |
| --- | --- |

(71)

S obzirom na pitanje o tome je li natječaj bio bezuvjetan, društvo AS Tartu Agro upućuje na važnost osiguravanja sredstava za proizvodnju za društvo, u obliku poljoprivrednog zemljišta, prije prodaje svojih dionica 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 12.). U protivnom, nitko ne bi htio steći dionice društva AS Tartu Agro, što znači da bi njihova vrijednost pala na nulu. U tom slučaju država ne bi bila privatni ulagatelj koji postupa u skladu s načelima tržišnog gospodarstva. Stoga, kako bi se provela prodaja dionica i ujedno ostvarila najviša moguća cijena za njih, davanje zemljišta u zakup moralo se kombinirati s uvjetom nastavljanja obavljanja poljoprivrednih djelatnosti društva AS Tartu Agro. Prema tvrdnjama društva AS Tartu Agro, taj uvjet propisan je u natječaju u dovoljno otvorenom obliku čime je svim ponuditeljima omogućeno da ponude svoju viziju o načinu ispunjenja tog uvjeta.

| (72) | Nadalje, društvo AS Tartu Agro objašnjava da je ono imalo stratešku važnost za estonsku vladu jer je bilo određeno kao centar za sjeme te mjesto za osposobljavanje i ispitivanje za potrebe Ministarstva. U tom je kontekstu 13. listopada 1997. OECD-ovo vijeće za programe za sjeme donijelo odluku o uključivanju Estonije u programe OECD-a za sjeme, a društvo AS Tartu Agro uključeno je u OECD-ov sustav za uzgoj sjemena. Stoga je društvo AS Tartu Agro kao centar za sjeme imalo važnu ulogu u osiguravanju umnažanja certificiranog sjemena i očuvanju nacionalnih zaliha sjemena. |
| --- | --- |

(72)

Nadalje, društvo AS Tartu Agro objašnjava da je ono imalo stratešku važnost za estonsku vladu jer je bilo određeno kao centar za sjeme te mjesto za osposobljavanje i ispitivanje za potrebe Ministarstva. U tom je kontekstu 13. listopada 1997. OECD-ovo vijeće za programe za sjeme donijelo odluku o uključivanju Estonije u programe OECD-a za sjeme, a društvo AS Tartu Agro uključeno je u OECD-ov sustav za uzgoj sjemena. Stoga je društvo AS Tartu Agro kao centar za sjeme imalo važnu ulogu u osiguravanju umnažanja certificiranog sjemena i očuvanju nacionalnih zaliha sjemena.

| (73) | Društvo AS Tartu Agro djeluje i kao mjesto za osposobljavanje i ispitivanje za potrebe Estonskog sveučilišta za biološke znanosti u područjima veterinarske medicine, stočarstva, životinjske genetike, uzgoja životinja i zaštitu bilja. Stoga je društvo AS Tartu Agro za estonsku vladu imalo (i još uvijek ima) veliku vrijednost za potrebe ostvarivanja obrazovnih ciljeva. |
| --- | --- |

(73)

Društvo AS Tartu Agro djeluje i kao mjesto za osposobljavanje i ispitivanje za potrebe Estonskog sveučilišta za biološke znanosti u područjima veterinarske medicine, stočarstva, životinjske genetike, uzgoja životinja i zaštitu bilja. Stoga je društvo AS Tartu Agro za estonsku vladu imalo (i još uvijek ima) veliku vrijednost za potrebe ostvarivanja obrazovnih ciljeva.

| (74) | Na temelju prethodno navedenog, društvo AS Tartu Agro smatra da nije ostvarilo nikakvu korist sklapanjem ugovora o zakupu. |
| --- | --- |

(74)

Na temelju prethodno navedenog, društvo AS Tartu Agro smatra da nije ostvarilo nikakvu korist sklapanjem ugovora o zakupu.

| (75) | Nadalje, društvo AS Tartu Agro tvrdi da ugovor o zakupu ispunjava tržišne uvjete zbog razloga koji se navode u nastavku. |
| --- | --- |

(75)

Nadalje, društvo AS Tartu Agro tvrdi da ugovor o zakupu ispunjava tržišne uvjete zbog razloga koji se navode u nastavku.

| (76) | Društvo AS Tartu Agro tvrdi da stranke ugovora o zakupu ne mogu jednostrano mijenjati ugovor ili se povući iz njega, čak i ako se tržišni uvjeti promjene tijekom razdoblja valjanosti ugovora. To proizlazi iz estonskog ugovornog prava (članak 8. stavak 2. Zakona o obveznim odnosima (12)), u kojemu se navodi da su ugovori obvezujući za stranke. Stoga stranke ugovora ne mogu stalno prilagođavati dugoročni ugovor tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(76)

Društvo AS Tartu Agro tvrdi da stranke ugovora o zakupu ne mogu jednostrano mijenjati ugovor ili se povući iz njega, čak i ako se tržišni uvjeti promjene tijekom razdoblja valjanosti ugovora. To proizlazi iz estonskog ugovornog prava (članak 8. stavak 2. Zakona o obveznim odnosima (12)), u kojemu se navodi da su ugovori obvezujući za stranke. Stoga stranke ugovora ne mogu stalno prilagođavati dugoročni ugovor tržišnim uvjetima.

12

| (77) | Društvo AS Tartu Agro tvrdi i da su zakupnina i dodatne obveze zakupnika (vidjeti uvodne izjave 25. i 26.) međusobno i nerazdvojivo povezane te ih treba smatrati jednim kombiniranim stvarnim prihodom od zakupa. Država je postupala kao razborit vlasnik kad je uvela obvezu ulaganja radi očuvanja vrijednosti zakupljenog zemljišta i plodnosti njegova tla. Prema tvrdnjama društva AS Tartu Agro, država je tako postupila kako bi osigurala dugoročno povećanje vrijednosti zemljišta, a to pokazuje da je postupala u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(77)

Društvo AS Tartu Agro tvrdi i da su zakupnina i dodatne obveze zakupnika (vidjeti uvodne izjave 25. i 26.) međusobno i nerazdvojivo povezane te ih treba smatrati jednim kombiniranim stvarnim prihodom od zakupa. Država je postupala kao razborit vlasnik kad je uvela obvezu ulaganja radi očuvanja vrijednosti zakupljenog zemljišta i plodnosti njegova tla. Prema tvrdnjama društva AS Tartu Agro, država je tako postupila kako bi osigurala dugoročno povećanje vrijednosti zemljišta, a to pokazuje da je postupala u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu.

| (78) | Kad je riječ o godišnjim ulaganjima u sustav odvodnje, društvo AS Tartu Agro u prvih je 16 godina trajanja ugovora uložilo ukupan iznos od 1 458 611 EUR u melioraciju zemljišta, to jest prosječno 91 163 EUR godišnje. To je 3,57 puta više od onoga što se zahtijeva u ugovoru o zakupu. |
| --- | --- |

(78)

Kad je riječ o godišnjim ulaganjima u sustav odvodnje, društvo AS Tartu Agro u prvih je 16 godina trajanja ugovora uložilo ukupan iznos od 1 458 611 EUR u melioraciju zemljišta, to jest prosječno 91 163 EUR godišnje. To je 3,57 puta više od onoga što se zahtijeva u ugovoru o zakupu.

| (79) | Obveza ulaganja u iznosu od najmanje 400 000 EEK (25 565 EUR) godišnje u obnovu (a ne samo u održavanje) sustavâ za melioraciju zemljišta uvedena je zakupniku u trenutku kada takve obveze nisu bile uobičajene, kao što je vidljivo iz izvješća društva Uus Maa. Stoga je to za zakupnika bila znatna obveza, povrh obveze plaćanja zakupnine. Za državu je to bila očito korisna i važna obveza pa je stoga neizbježno povezana sa zakupninom. |
| --- | --- |

(79)

Obveza ulaganja u iznosu od najmanje 400 000 EEK (25 565 EUR) godišnje u obnovu (a ne samo u održavanje) sustavâ za melioraciju zemljišta uvedena je zakupniku u trenutku kada takve obveze nisu bile uobičajene, kao što je vidljivo iz izvješća društva Uus Maa. Stoga je to za zakupnika bila znatna obveza, povrh obveze plaćanja zakupnine. Za državu je to bila očito korisna i važna obveza pa je stoga neizbježno povezana sa zakupninom.

| (80) | Kad je riječ o rashodima zakupnika za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete njegova tla, društvo AS Tartu Agro tvrdi da su te obveze bile važne za državu pri davanju u zakup zemljišta na dulje razdoblje. Iako je poboljšanje plodnosti tla u interesu zakupnika, korist od toga ostvaruje i država u smislu povećanja vrijednosti zemljišta, što je potvrdio i Centar za istraživanja u poljoprivredi. Za društvo AS Tartu Agro na temelju tih obveza nastali su rashodi u iznosu od 3 981 000 EEK (254 432 EUR) godišnje. |
| --- | --- |

(80)

Kad je riječ o rashodima zakupnika za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete njegova tla, društvo AS Tartu Agro tvrdi da su te obveze bile važne za državu pri davanju u zakup zemljišta na dulje razdoblje. Iako je poboljšanje plodnosti tla u interesu zakupnika, korist od toga ostvaruje i država u smislu povećanja vrijednosti zemljišta, što je potvrdio i Centar za istraživanja u poljoprivredi. Za društvo AS Tartu Agro na temelju tih obveza nastali su rashodi u iznosu od 3 981 000 EEK (254 432 EUR) godišnje.

| (81) | Prema navodima društva AS Tartu Agro, iz podataka prikupljenih u okviru mreže računovodstvenih podataka poljoprivrednih gospodarstava vidjeti se da su konkretni troškovi za proizvodnju usjeva po hektaru u Estoniji 2000. iznosili prosječno 43,42 EUR/ha. Za proizvođače mliječnih proizvoda koji su veličinom usporedivi s društvom AS Tartu Agro ti troškovi iznosili su prosječno 28,57 EUR/ha. Međutim, u ugovoru o zakupu iznosi troškova za poboljšanje plodnosti tla utvrđeni su na najmanje 82,36 EUR/ha, što je znatno više od estonskog prosjeka za to razdoblje. |
| --- | --- |

(81)

Prema navodima društva AS Tartu Agro, iz podataka prikupljenih u okviru mreže računovodstvenih podataka poljoprivrednih gospodarstava vidjeti se da su konkretni troškovi za proizvodnju usjeva po hektaru u Estoniji 2000. iznosili prosječno 43,42 EUR/ha. Za proizvođače mliječnih proizvoda koji su veličinom usporedivi s društvom AS Tartu Agro ti troškovi iznosili su prosječno 28,57 EUR/ha. Međutim, u ugovoru o zakupu iznosi troškova za poboljšanje plodnosti tla utvrđeni su na najmanje 82,36 EUR/ha, što je znatno više od estonskog prosjeka za to razdoblje.

| (82) | Kad je riječ o porezima, na temelju članka 8. stavka 1. Zakona o porezu na zemljište (13), porez na zemljište trebao bi plaćati vlasnik zemljišta, osim ako su se vlasnik i zakupnik drugačije dogovorili. |
| --- | --- |

(82)

Kad je riječ o porezima, na temelju članka 8. stavka 1. Zakona o porezu na zemljište (13), porez na zemljište trebao bi plaćati vlasnik zemljišta, osim ako su se vlasnik i zakupnik drugačije dogovorili.

13

| (83) | U ovom slučaju dogovoreno je da će društvo AS Tartu Agro plaćati porez na zemljište i sve ostale poreze povezane s predmetom ugovora o zakupu. Prema tvrdnjama društva AS Tartu Agro, zakonska obveza vlasnika zemljišta da plaća porez na zemljište time je postala dodatna obveza za zakupnika. Stoga se plaćanje poreza mora uzeti u obzir pri ocjeni iznosa zakupnine. |
| --- | --- |

(83)

U ovom slučaju dogovoreno je da će društvo AS Tartu Agro plaćati porez na zemljište i sve ostale poreze povezane s predmetom ugovora o zakupu. Prema tvrdnjama društva AS Tartu Agro, zakonska obveza vlasnika zemljišta da plaća porez na zemljište time je postala dodatna obveza za zakupnika. Stoga se plaćanje poreza mora uzeti u obzir pri ocjeni iznosa zakupnine.

| (84) | Društvo AS Tartu Agro nadalje tvrdi da se znatna površina zakupljenog zemljišta ne može koristiti za poljoprivrednu proizvodnju i u tom pogledu upućuje na izvješće društva Uus Maa, prema kojemu je samo 2 833,596 ha tog zemljišta zapravo obradivo zemljište. Preostale površine sastoje se od 116,58 ha prirodnih travnjaka, 44,06 ha šuma, 0,3 ha područja s mirnim prometom i 76,3348 ha ostalog zemljišta (primjerice, ceste i jarci te potopljeno zemljište). Još jedan dio obradivog zemljišta (površine od približno 283 ha) sastoji se od trajnih travnjaka, koji se ne mogu koristiti za poljoprivrednu proizvodnju i za koje društvo AS Tartu Agro ne prima nikakve poljoprivredne potpore, ali za koje se postojećim zakonodavstvom zahtijeva da se očuvaju kao trajni travnjaci. Stoga se samo 2 550,596 ha od 3 061,9 ha zakupljenog zemljišta, to jest 83,3 %, može koristiti u predviđene svrhe. Preostalih 16,7 % zemljišta ne može se koristiti za poljoprivrednu proizvodnju. Na toj osnovi društvo AS Tartu Agro tvrdi da je stvarni iznos zakupnine po hektaru 16,7 % viši od iznosa ugovorne zakupnine. |
| --- | --- |

(84)

Društvo AS Tartu Agro nadalje tvrdi da se znatna površina zakupljenog zemljišta ne može koristiti za poljoprivrednu proizvodnju i u tom pogledu upućuje na izvješće društva Uus Maa, prema kojemu je samo 2 833,596 ha tog zemljišta zapravo obradivo zemljište. Preostale površine sastoje se od 116,58 ha prirodnih travnjaka, 44,06 ha šuma, 0,3 ha područja s mirnim prometom i 76,3348 ha ostalog zemljišta (primjerice, ceste i jarci te potopljeno zemljište). Još jedan dio obradivog zemljišta (površine od približno 283 ha) sastoji se od trajnih travnjaka, koji se ne mogu koristiti za poljoprivrednu proizvodnju i za koje društvo AS Tartu Agro ne prima nikakve poljoprivredne potpore, ali za koje se postojećim zakonodavstvom zahtijeva da se očuvaju kao trajni travnjaci. Stoga se samo 2 550,596 ha od 3 061,9 ha zakupljenog zemljišta, to jest 83,3 %, može koristiti u predviđene svrhe. Preostalih 16,7 % zemljišta ne može se koristiti za poljoprivrednu proizvodnju. Na toj osnovi društvo AS Tartu Agro tvrdi da je stvarni iznos zakupnine po hektaru 16,7 % viši od iznosa ugovorne zakupnine.

| (85) | Nadalje, neto iznos zakupnine koji je utvrđen u ugovoru o zakupu povećao se više nego stostruko tijekom prvih 16 godina trajanja ugovora (s 0,21 EUR/ha na 27,24 EUR/ha), dok se u izvješću društva Uus Maa navodi da se tržišna cijena povećavala (deset puta) sporije. Društvo AS Tartu Agro tvrdi i da nije ispravno uspoređivati taj ugovor s ugovorima o zakupu koji su manje veličine i kraćeg trajanja jer se motivi zakupnika i zakupodavca, a stoga i ravnoteža ugovornih obveza u tim ugovorima, znatno razlikuju od onih iz spornog ugovora o zakupu. |
| --- | --- |

(85)

Nadalje, neto iznos zakupnine koji je utvrđen u ugovoru o zakupu povećao se više nego stostruko tijekom prvih 16 godina trajanja ugovora (s 0,21 EUR/ha na 27,24 EUR/ha), dok se u izvješću društva Uus Maa navodi da se tržišna cijena povećavala (deset puta) sporije. Društvo AS Tartu Agro tvrdi i da nije ispravno uspoređivati taj ugovor s ugovorima o zakupu koji su manje veličine i kraćeg trajanja jer se motivi zakupnika i zakupodavca, a stoga i ravnoteža ugovornih obveza u tim ugovorima, znatno razlikuju od onih iz spornog ugovora o zakupu.

Primjedbe podnositelja pritužbe

Primjedbe podnositelja pritužbe

| (86) | Kad je riječ o natječajnim postupcima, podnositelj pritužbe skreće pozornost na činjenicu da se u uvjetima natječaja nisu spominjale nikakve obveze kao što su plaćanje poreza na zemljište, godišnja ulaganja u sustav odvodnje i rashodi za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla („ostale obveze”). |
| --- | --- |

(86)

Kad je riječ o natječajnim postupcima, podnositelj pritužbe skreće pozornost na činjenicu da se u uvjetima natječaja nisu spominjale nikakve obveze kao što su plaćanje poreza na zemljište, godišnja ulaganja u sustav odvodnje i rashodi za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla („ostale obveze”).

| (87) | Kad je riječ o rashodima povezanima s obvezama održavanja zemljišta i povećanja kvalitete tla, podnositelj pritužbe tvrdi da je Ministarstvo priznalo da nije provjeravalo ispunjava li društvo AS Tartu Agro te obveze. Stoga Ministarstvo ne može predočiti nikakav dokument kojim bi pokazalo da ti rashodi nisu uključeni u zakupninu. Općenito, podnositelj pritužbe smatra da ostale obveze ne bi trebalo uzeti u obzir pri ocjeni iznosa zakupnine. |
| --- | --- |

(87)

Kad je riječ o rashodima povezanima s obvezama održavanja zemljišta i povećanja kvalitete tla, podnositelj pritužbe tvrdi da je Ministarstvo priznalo da nije provjeravalo ispunjava li društvo AS Tartu Agro te obveze. Stoga Ministarstvo ne može predočiti nikakav dokument kojim bi pokazalo da ti rashodi nisu uključeni u zakupninu. Općenito, podnositelj pritužbe smatra da ostale obveze ne bi trebalo uzeti u obzir pri ocjeni iznosa zakupnine.

| (88) | Kad je riječ o veličini parcele, podnositelj pritužbe navodi da je, na temelju podataka dobivenih s geoportala Odbora za zemljišta, točna veličina predmeta ugovora o zakupu 2016. bila 3 053,59 hektara. Razlika u odnosu na površinu navedenu u ugovoru o zakupu proizlazi iz činjenice da je Ministarstvo posljednjih godina provelo ponovnu razdiobu parcela i ponovno uknjižilo neke već uknjižene parcele, ali te promjene još nisu unesene u ugovor o zakupu. Od te površine, 2 831,55 ha odnosi se na čisto obradivo zemljište (92,73 %), a 1 033,00 ha na prirodne travnjake kojima se gospodari (3,38 %). Samo je jedna parcela površine od 26,60 ha izravno isključena iz korištenja u poljoprivredne svrhe jer je 90 % te površine zapravo prekriveno šumom. Podnositelj pritužbe navodi da je Ministarstvo društvu AS Tartu Agro izdalo i godišnju dozvolu za korištenje drvne građe radi gospodarenja tom šumom. |
| --- | --- |

(88)

Kad je riječ o veličini parcele, podnositelj pritužbe navodi da je, na temelju podataka dobivenih s geoportala Odbora za zemljišta, točna veličina predmeta ugovora o zakupu 2016. bila 3 053,59 hektara. Razlika u odnosu na površinu navedenu u ugovoru o zakupu proizlazi iz činjenice da je Ministarstvo posljednjih godina provelo ponovnu razdiobu parcela i ponovno uknjižilo neke već uknjižene parcele, ali te promjene još nisu unesene u ugovor o zakupu. Od te površine, 2 831,55 ha odnosi se na čisto obradivo zemljište (92,73 %), a 1 033,00 ha na prirodne travnjake kojima se gospodari (3,38 %). Samo je jedna parcela površine od 26,60 ha izravno isključena iz korištenja u poljoprivredne svrhe jer je 90 % te površine zapravo prekriveno šumom. Podnositelj pritužbe navodi da je Ministarstvo društvu AS Tartu Agro izdalo i godišnju dozvolu za korištenje drvne građe radi gospodarenja tom šumom.

| (89) | Nadalje, samo 3,02 % predmeta ugovora o zakupu pripada u kategoriju „ostalo zemljište”. Ta kategorija obuhvaća sve spojne ceste i rubna područja uz cestu, rubna područja uz jarke, neobrađene rubove polja, zelene površine i hrpe kamenja unutar polja, mostove, nasipe, propuste za kišnicu, močvarna područja itd. Osim toga, društvo AS Tartu Agro dopustilo je svojim zaposlenicima da rubno područje jedne parcele koriste za radničke vrtove i staklenike. Stoga ukupno gospodarski iskoristivo poljoprivredno zemljište na predmetu ugovora o zakupu obuhvaća površinu od 2 934,85 ha (96,11 %). Na toj osnovi podnositelj pritužbe osporava stajalište Ministarstva prema kojem je čak 12 % predmeta zakupa isključeno iz korištenja u poljoprivredne svrhe. |
| --- | --- |

(89)

Nadalje, samo 3,02 % predmeta ugovora o zakupu pripada u kategoriju „ostalo zemljište”. Ta kategorija obuhvaća sve spojne ceste i rubna područja uz cestu, rubna područja uz jarke, neobrađene rubove polja, zelene površine i hrpe kamenja unutar polja, mostove, nasipe, propuste za kišnicu, močvarna područja itd. Osim toga, društvo AS Tartu Agro dopustilo je svojim zaposlenicima da rubno područje jedne parcele koriste za radničke vrtove i staklenike. Stoga ukupno gospodarski iskoristivo poljoprivredno zemljište na predmetu ugovora o zakupu obuhvaća površinu od 2 934,85 ha (96,11 %). Na toj osnovi podnositelj pritužbe osporava stajalište Ministarstva prema kojem je čak 12 % predmeta zakupa isključeno iz korištenja u poljoprivredne svrhe.

| (90) | Nadalje, iz podataka s internetske karte Estonskog odbora za poljoprivredne registre i informacije (ARIB) (14) vidjeti se da je društvo AS Tartu Agro podnijelo zahtjev za poljoprivredne potpore EU-a za zemljište površine 2 900,81 ha, što čini 95 % predmeta zakupa. Ti zahtjevi odnose se na jedinstvena plaćanja po površini, plaćanja za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš te potpore za ekološki prihvatljivu proizvodnju. |
| --- | --- |

(90)

Nadalje, iz podataka s internetske karte Estonskog odbora za poljoprivredne registre i informacije (ARIB) (14) vidjeti se da je društvo AS Tartu Agro podnijelo zahtjev za poljoprivredne potpore EU-a za zemljište površine 2 900,81 ha, što čini 95 % predmeta zakupa. Ti zahtjevi odnose se na jedinstvena plaćanja po površini, plaćanja za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš te potpore za ekološki prihvatljivu proizvodnju.

14

| (91) | Prema navodima podnositelja pritužbe, društvo AS Tartu Agro ostvarivalo je i drugi dodatan prihod od tog zemljišta. Iz informacija koje je podnositelj pritužbe dobio od Ministarstva vidjeti se da su društvu AS Tartu Agro u razdoblju od 2000. do 2015. izdavane dozvole za korištenje drvne građe za približno 5 000 m3 drvne sirovine (breza, smreka, bor, jasika i joha). Podaci Centra za privatne šume (15) (SA Erametsakeskus) otkrivaju da su se tržišne cijene drvne sirovine u Estoniji u razdoblju od 2004. do 2016. kretale na sljedeći način: cijene za trupce breze, bora i smreke kretale su se u rasponu od 58 do 83 EUR/m3, za trupce johe i jasike od 29 do 46 EUR/m3, a za ogrjevno drvo od 16 do 31 EUR/m3. U posljednje tri godine Centar za gospodarenje državnim šumama (16) prodavao je drvnu sirovinu iz svojih šuma po prosječnoj cijeni 42–46 EUR/m3. Na temelju tih informacija podnositelj pritužbe procjenjuje da je društvo AS Tartu Agro u razdoblju od 2000. do 2016. ostvarivalo prihode od prodaje drvne sirovine u iznosu od 210 000 EUR do 230 000 EUR. |
| --- | --- |

(91)

Prema navodima podnositelja pritužbe, društvo AS Tartu Agro ostvarivalo je i drugi dodatan prihod od tog zemljišta. Iz informacija koje je podnositelj pritužbe dobio od Ministarstva vidjeti se da su društvu AS Tartu Agro u razdoblju od 2000. do 2015. izdavane dozvole za korištenje drvne građe za približno 5 000 m3 drvne sirovine (breza, smreka, bor, jasika i joha). Podaci Centra za privatne šume (15) (SA Erametsakeskus) otkrivaju da su se tržišne cijene drvne sirovine u Estoniji u razdoblju od 2004. do 2016. kretale na sljedeći način: cijene za trupce breze, bora i smreke kretale su se u rasponu od 58 do 83 EUR/m3, za trupce johe i jasike od 29 do 46 EUR/m3, a za ogrjevno drvo od 16 do 31 EUR/m3. U posljednje tri godine Centar za gospodarenje državnim šumama (16) prodavao je drvnu sirovinu iz svojih šuma po prosječnoj cijeni 42–46 EUR/m3. Na temelju tih informacija podnositelj pritužbe procjenjuje da je društvo AS Tartu Agro u razdoblju od 2000. do 2016. ostvarivalo prihode od prodaje drvne sirovine u iznosu od 210 000 EUR do 230 000 EUR.

3

15

SA Erametsakeskus

3

3

3

16

3

| (92) | Nadalje, podnositelj pritužbe upućuje i na podatke Odbora za zemljišta, prema kojima su stvarne cijene zakupa više od cijena zakupa navedenih u izvješću društva Uus Maa u smislu da je prosječna zakupnina za zemljište u okrugu Tartu 2015. iznosila približno 200 EUR/ha (17). |
| --- | --- |

(92)

Nadalje, podnositelj pritužbe upućuje i na podatke Odbora za zemljišta, prema kojima su stvarne cijene zakupa više od cijena zakupa navedenih u izvješću društva Uus Maa u smislu da je prosječna zakupnina za zemljište u okrugu Tartu 2015. iznosila približno 200 EUR/ha (17).

17

| (93) | Nadalje, podnositelj pritužbe skreće pozornost na činjenicu da je u razdoblju provođenja natječajnih postupaka društvo AS Tartu Agro bilo pravna osoba privatnog prava u stopostotnom državnom vlasništvu dok je predmet ugovora o zakupu – poljoprivredno zemljište – isto pripadalo državi. Ministarstvo je određeno kao tijelo ovlašteno za raspolaganje predmetnim društvom i predmetnim zemljištem, što znači da su u bilanci Ministarstva bili i 100 % dionica društva AS Tartu Agro i zemljište koje je bilo predmet ugovora o zakupu. Stoga je Ministarstvo pregovore u okviru natječaja zapravo provodilo samo sa sobom. Podnositelj pritužbe dodaje da poslovni plan koji je društvo AS Tartu Agro priložilo ponudi pokazuje da je to društvo kao najveći rizik smatralo povezanost s glavnim sredstvom proizvodnje – zemljištem. Ako bi zemljište došlo u posjed drugog vlasnika ili zakupnika predmetnom društvu bilo bi nemoguće nastaviti sa svojim djelatnostima poljoprivredne proizvodnje. Prema tvrdnjama podnositelja pritužbe, to objašnjava zašto je natječaj sadržavao uvjet kojim se zahtijeva nastavak poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro. U osnovi je cilj natječaja bio da se sklopi ugovor o zakupu s tim društvom. |
| --- | --- |

(93)

Nadalje, podnositelj pritužbe skreće pozornost na činjenicu da je u razdoblju provođenja natječajnih postupaka društvo AS Tartu Agro bilo pravna osoba privatnog prava u stopostotnom državnom vlasništvu dok je predmet ugovora o zakupu – poljoprivredno zemljište – isto pripadalo državi. Ministarstvo je određeno kao tijelo ovlašteno za raspolaganje predmetnim društvom i predmetnim zemljištem, što znači da su u bilanci Ministarstva bili i 100 % dionica društva AS Tartu Agro i zemljište koje je bilo predmet ugovora o zakupu. Stoga je Ministarstvo pregovore u okviru natječaja zapravo provodilo samo sa sobom. Podnositelj pritužbe dodaje da poslovni plan koji je društvo AS Tartu Agro priložilo ponudi pokazuje da je to društvo kao najveći rizik smatralo povezanost s glavnim sredstvom proizvodnje – zemljištem. Ako bi zemljište došlo u posjed drugog vlasnika ili zakupnika predmetnom društvu bilo bi nemoguće nastaviti sa svojim djelatnostima poljoprivredne proizvodnje. Prema tvrdnjama podnositelja pritužbe, to objašnjava zašto je natječaj sadržavao uvjet kojim se zahtijeva nastavak poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro. U osnovi je cilj natječaja bio da se sklopi ugovor o zakupu s tim društvom.

Primjedbe estonskih nadležnih tijela

Primjedbe estonskih nadležnih tijela

| (94) | Estonska nadležna tijela navode da se ne slažu ni s jednim od argumenata podnositelja pritužbe. |
| --- | --- |

(94)

Estonska nadležna tijela navode da se ne slažu ni s jednim od argumenata podnositelja pritužbe.

| (95) | Kad je riječ o rashodima za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla, estonska nadležna tijela navode da bi se, suprotno tvrdnjama podnositelja pritužbe, ti rashodi trebali dodati zakupnini. Prvo, estonska nadležna tijela odbacuju argument da ti dodatni zahtjevi nisu izvorno bili navedeni u objavi natječaja. To je napravljeno namjerno kako bi se potencijalnim ponuditeljima omogućilo da dostave različite ponude za plaćanje zakupnine. |
| --- | --- |

(95)

Kad je riječ o rashodima za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla, estonska nadležna tijela navode da bi se, suprotno tvrdnjama podnositelja pritužbe, ti rashodi trebali dodati zakupnini. Prvo, estonska nadležna tijela odbacuju argument da ti dodatni zahtjevi nisu izvorno bili navedeni u objavi natječaja. To je napravljeno namjerno kako bi se potencijalnim ponuditeljima omogućilo da dostave različite ponude za plaćanje zakupnine.

| (96) | Drugo, obveza zakupnika da održava imovinu zahtijevala se na temelju Zakona o zakupu (Rendiseadus, članak 10. stavak 1.) koji je bio na snazi u trenutku sklapanja ugovora o zakupu. U ovom su slučaju zemljištu 2000. bila potrebna ulaganja, uključujući poboljšanje plodnosti tla. |
| --- | --- |

(96)

Drugo, obveza zakupnika da održava imovinu zahtijevala se na temelju Zakona o zakupu (Rendiseadus, članak 10. stavak 1.) koji je bio na snazi u trenutku sklapanja ugovora o zakupu. U ovom su slučaju zemljištu 2000. bila potrebna ulaganja, uključujući poboljšanje plodnosti tla.

Rendiseadus

| (97) | Nadalje, estonska nadležna tijela navode da izvršavanje obveza zakupnika provjeravaju administrativna tijela koja djeluju pod nadzorom Ministarstva. Estonska nadležna tijela navode i da izvršavanje zakupa nije relevantno za ocjenu sadržaja ugovora o zakupu. |
| --- | --- |

(97)

Nadalje, estonska nadležna tijela navode da izvršavanje obveza zakupnika provjeravaju administrativna tijela koja djeluju pod nadzorom Ministarstva. Estonska nadležna tijela navode i da izvršavanje zakupa nije relevantno za ocjenu sadržaja ugovora o zakupu.

| (98) | Kad je riječ o informacijama koje je dostavio podnositelj pritužbe, a prema kojima su stvarne cijene zakupa više od onih navedenih u izvješću društva Uus Maa, estonska nadležna tijela tvrde da one nisu relevantne. Odbor za zemljišta počeo je prikupljati podatke o ugovorima o zakupu zemljišta tek od 2005. nadalje, a predmetni ugovor o zakupu potpisan je 2000. |
| --- | --- |

(98)

Kad je riječ o informacijama koje je dostavio podnositelj pritužbe, a prema kojima su stvarne cijene zakupa više od onih navedenih u izvješću društva Uus Maa, estonska nadležna tijela tvrde da one nisu relevantne. Odbor za zemljišta počeo je prikupljati podatke o ugovorima o zakupu zemljišta tek od 2005. nadalje, a predmetni ugovor o zakupu potpisan je 2000.

| (99) | Kad je riječ o dodatnom prihodu od zemljišta u obliku prodaje drvne sirovine, estonska nadležna tijela tvrde da je izjava podnositelja pritužbe pogrešna jer se izdavanje dozvola za korištenje drvne građe ne može izjednačiti s prosječnim prodajnim cijenama drvne sirovine, a prihodi od prodaje ne mogu se izjednačiti s dobiti. Nadalje, estonska nadležna tijela tvrde da za utvrđivanje postojanja državne potpore nije relevantna činjenica da je društvo AS Tartu Agro imalo mogućnost ostvarivanja prihoda od prodaje drvne sirovine iz šume koja je dio predmeta zakupa. |
| --- | --- |

(99)

Kad je riječ o dodatnom prihodu od zemljišta u obliku prodaje drvne sirovine, estonska nadležna tijela tvrde da je izjava podnositelja pritužbe pogrešna jer se izdavanje dozvola za korištenje drvne građe ne može izjednačiti s prosječnim prodajnim cijenama drvne sirovine, a prihodi od prodaje ne mogu se izjednačiti s dobiti. Nadalje, estonska nadležna tijela tvrde da za utvrđivanje postojanja državne potpore nije relevantna činjenica da je društvo AS Tartu Agro imalo mogućnost ostvarivanja prihoda od prodaje drvne sirovine iz šume koja je dio predmeta zakupa.

| (100) | Nadalje, estonska nadležna tijela objašnjavaju da se iznos zakupnine nekoliko puta povećavao od 2000. i da odražava tržišnu cijenu. |
| --- | --- |

(100)

Nadalje, estonska nadležna tijela objašnjavaju da se iznos zakupnine nekoliko puta povećavao od 2000. i da odražava tržišnu cijenu.

5.   OCJENA

OCJENA

5.1.   Postojanje državne potpore – primjena članka 107. stavka 1. UFEU-a

Postojanje državne potpore – primjena članka 107. stavka 1. UFEU-a

| (101) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „[o]sim ako je Ugovorima drukčije predviđeno, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(101)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „[o]sim ako je Ugovorima drukčije predviđeno, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (102) | Da bi se određena mjera smatrala državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni kumulativni uvjeti navedeni u nastavku: i. mjera mora biti pripisiva državi i mora se financirati iz državnih sredstava; ii. primatelj mora na temelju nje ostvariti neku prednost; iii. ta prednost mora biti selektivna; i iv. mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(102)

Da bi se određena mjera smatrala državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni kumulativni uvjeti navedeni u nastavku: i. mjera mora biti pripisiva državi i mora se financirati iz državnih sredstava; ii. primatelj mora na temelju nje ostvariti neku prednost; iii. ta prednost mora biti selektivna; i iv. mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

Državna sredstva

Državna sredstva

| (103) | Država, u svrhe iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, obuhvaća sva tijela državne uprave, od središnje vlade do administrativne razine. Predmetno zemljište u vlasništvu je države (vidjeti uvodnu izjavu 14.), a u zakup ga daje Ministarstvo. Stoga je u slučaju svakog popusta na zakupninu riječ o prijenosu državnih sredstava te se taj ugovor o zakupu može pripisati državi. |
| --- | --- |

(103)

Država, u svrhe iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, obuhvaća sva tijela državne uprave, od središnje vlade do administrativne razine. Predmetno zemljište u vlasništvu je države (vidjeti uvodnu izjavu 14.), a u zakup ga daje Ministarstvo. Stoga je u slučaju svakog popusta na zakupninu riječ o prijenosu državnih sredstava te se taj ugovor o zakupu može pripisati državi.

Poduzetnik

Poduzetnik

| (104) | Da bi činila državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, mjerom se poduzetniku mora dodijeliti prednost. Poduzetnici su subjekti koji obavljaju gospodarsku djelatnost, bez obzira na njihov pravni položaj i način njihova financiranja. Činjenica da je društvo AS Tartu Agro u vrijeme provođenja natječajnih postupaka bilo dioničko društvo u vlasništvu države nebitna je jer je pravni poredak Unije neutralan u odnosu na sustav vlasništva (18). |
| --- | --- |

(104)

Da bi činila državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, mjerom se poduzetniku mora dodijeliti prednost. Poduzetnici su subjekti koji obavljaju gospodarsku djelatnost, bez obzira na njihov pravni položaj i način njihova financiranja. Činjenica da je društvo AS Tartu Agro u vrijeme provođenja natječajnih postupaka bilo dioničko društvo u vlasništvu države nebitna je jer je pravni poredak Unije neutralan u odnosu na sustav vlasništva (18).

18

| (105) | Gospodarske djelatnosti uključuju ponudu robe ili usluga na tržištu. Navodni je korisnik mjere društvo AS Tartu Agro. To društvo proizvodi i prodaje poljoprivredne proizvode (vidjeti uvodnu izjavu 10.) pa je ono stoga poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(105)

Gospodarske djelatnosti uključuju ponudu robe ili usluga na tržištu. Navodni je korisnik mjere društvo AS Tartu Agro. To društvo proizvodi i prodaje poljoprivredne proizvode (vidjeti uvodnu izjavu 10.) pa je ono stoga poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Prednost

Prednost

| (106) | U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi mogao ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (19). Da bi se smatrala državnom potporom, mjerom se korisniku moraju dodijeliti prednosti koje ga oslobađaju tereta koje bi inače snosio iz svojeg proračuna. Ako je transakcija izvršena pod povoljnijim uvjetima u smislu da je društvo AS Tartu Agro plaćalo cijenu zakupa koja je niža od tržišne cijene, to je društvo ostvarivalo prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(106)

U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi mogao ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (19). Da bi se smatrala državnom potporom, mjerom se korisniku moraju dodijeliti prednosti koje ga oslobađaju tereta koje bi inače snosio iz svojeg proračuna. Ako je transakcija izvršena pod povoljnijim uvjetima u smislu da je društvo AS Tartu Agro plaćalo cijenu zakupa koja je niža od tržišne cijene, to je društvo ostvarivalo prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

19

| (107) | Kako bi se razmotrilo daje li se gospodarskom transakcijom koju je izvršilo javno tijelo prednost drugoj strani, mora se ocijeniti je li transakcija izvršena u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima (20). Sudovi Unije razvili su „načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu” da bi utvrdili prisutnost državne potpore u slučajevima javnog ulaganja. Slično tomu, sudovi Unije razvili su „test privatnog prodavatelja” kako bi ocijenili uključuje li prodaja ili usporediva transakcija koju izvršava javno tijelo državnu potporu, razmatrajući bi li privatni prodavatelj, u uobičajenim tržišnim uvjetima, mogao ostvariti istu ili bolju cijenu (21). |
| --- | --- |

(107)

Kako bi se razmotrilo daje li se gospodarskom transakcijom koju je izvršilo javno tijelo prednost drugoj strani, mora se ocijeniti je li transakcija izvršena u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima (20). Sudovi Unije razvili su „načelo ulagatelja u tržišnom gospodarstvu” da bi utvrdili prisutnost državne potpore u slučajevima javnog ulaganja. Slično tomu, sudovi Unije razvili su „test privatnog prodavatelja” kako bi ocijenili uključuje li prodaja ili usporediva transakcija koju izvršava javno tijelo državnu potporu, razmatrajući bi li privatni prodavatelj, u uobičajenim tržišnim uvjetima, mogao ostvariti istu ili bolju cijenu (21).

20

21

| (108) | Ako se prodaja i kupnja imovine, robe i usluga ili druge usporedive transakcije, kao što je davanje imovine u zakup, obavljaju na temelju otvorenog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječajnog postupka u skladu s načelima UFEU-a o javnoj nabavi (22), načelno se može pretpostaviti da su te transakcije u skladu s tržišnim uvjetima, pod uvjetom da su primijenjeni odgovarajući kriteriji za odabir kupca, prodavatelja ili zakupnika (23). |
| --- | --- |

(108)

Ako se prodaja i kupnja imovine, robe i usluga ili druge usporedive transakcije, kao što je davanje imovine u zakup, obavljaju na temelju otvorenog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječajnog postupka u skladu s načelima UFEU-a o javnoj nabavi (22), načelno se može pretpostaviti da su te transakcije u skladu s tržišnim uvjetima, pod uvjetom da su primijenjeni odgovarajući kriteriji za odabir kupca, prodavatelja ili zakupnika (23).

22

23

| (109) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li natječajni postupak koji je primijenjen za davanje zemljišta u zakup bio transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan. Komisija je natječaj ocijenila na temelju objave natječaja, zapisnika odbora za ocjenjivanje i dostavljenih primjedbi. Dokumenti koje su ponuditelji stvarno dostavili u okviru natječaja nisu dostupni. |
| --- | --- |

(109)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li natječajni postupak koji je primijenjen za davanje zemljišta u zakup bio transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan. Komisija je natječaj ocijenila na temelju objave natječaja, zapisnika odbora za ocjenjivanje i dostavljenih primjedbi. Dokumenti koje su ponuditelji stvarno dostavili u okviru natječaja nisu dostupni.

| (110) | Postupak mora biti transparentan da bi se svim zainteresiranim ponuditeljima omogućilo da ih se na jednak način i odgovarajuće obavješćuje u svakoj fazi natječajnog postupka. Dostupnost informacija, dovoljno vremena za zainteresirane ponuditelje i jasnoća kriterija za odabir i dodjelu ključni su elementi transparentnog postupka odabira. |
| --- | --- |

(110)

Postupak mora biti transparentan da bi se svim zainteresiranim ponuditeljima omogućilo da ih se na jednak način i odgovarajuće obavješćuje u svakoj fazi natječajnog postupka. Dostupnost informacija, dovoljno vremena za zainteresirane ponuditelje i jasnoća kriterija za odabir i dodjelu ključni su elementi transparentnog postupka odabira.

| (111) | Prvo, Komisija se slaže s opisom koji su dala estonska nadležna tijela, a prema kojem je natječajni postupak proveden u skladu s Pravilima koja su se primjenjivala u trenutku potpisivanja ugovora (vidjeti uvodnu izjavu 46.). U Pravilima su bili navedeni dokumenti koje je trebalo dostaviti da bi kandidat dobio pravo sudjelovanja u natječajnom postupku. |
| --- | --- |

(111)

Prvo, Komisija se slaže s opisom koji su dala estonska nadležna tijela, a prema kojem je natječajni postupak proveden u skladu s Pravilima koja su se primjenjivala u trenutku potpisivanja ugovora (vidjeti uvodnu izjavu 46.). U Pravilima su bili navedeni dokumenti koje je trebalo dostaviti da bi kandidat dobio pravo sudjelovanja u natječajnom postupku.

| (112) | Ti su dokumenti, u skladu s objavom natječaja, bili: i. prijava; ii. potvrda o plaćanju kotizacije u iznosu od 1 000 estonskih kruna; iii. ponuda zakupnine; i iv. poslovni plan (vidjeti uvodnu izjavu 17.). Osim toga, u točki 32. Pravila navedeno je da se uz ponudu moraju dostaviti i sljedeće informacije: 1. naziv i mjesto poslovnog nastana potencijalnog ponuditelja; 2. pristanak na uvjete natječajnog postupka; 3. dokaz o plaćanju predujma i plaćanju naknada za sudjelovanje; 4. iznos zakupnine napisan brojevima i riječima; 5. potpis osobe koja podnosi ponudu ili, u slučaju da je riječ o zastupniku fizičke ili pravne osobe, dokaz o punomoći za zastupanje. Prethodno navedeni zahtjevi bili su javno dostupni u obliku objave natječaja u službenim objavama i obliku propisa koji su se primjenjivali u vrijeme provođenja natječaja. Stoga su potencijalni ponuditelji imali jednak pristup potrebnim informacijama o kriterijima za odabir. |
| --- | --- |

(112)

Ti su dokumenti, u skladu s objavom natječaja, bili: i. prijava; ii. potvrda o plaćanju kotizacije u iznosu od 1 000 estonskih kruna; iii. ponuda zakupnine; i iv. poslovni plan (vidjeti uvodnu izjavu 17.). Osim toga, u točki 32. Pravila navedeno je da se uz ponudu moraju dostaviti i sljedeće informacije: 1. naziv i mjesto poslovnog nastana potencijalnog ponuditelja; 2. pristanak na uvjete natječajnog postupka; 3. dokaz o plaćanju predujma i plaćanju naknada za sudjelovanje; 4. iznos zakupnine napisan brojevima i riječima; 5. potpis osobe koja podnosi ponudu ili, u slučaju da je riječ o zastupniku fizičke ili pravne osobe, dokaz o punomoći za zastupanje. Prethodno navedeni zahtjevi bili su javno dostupni u obliku objave natječaja u službenim objavama i obliku propisa koji su se primjenjivali u vrijeme provođenja natječaja. Stoga su potencijalni ponuditelji imali jednak pristup potrebnim informacijama o kriterijima za odabir.

| (113) | Ponuditelji su imali dovoljno vremena za dostavljanje svojih ponuda jer su za to imali 20 dana od dana objave natječaja u službenim objavama (vidjeti uvodnu izjavu 16.). |
| --- | --- |

(113)

Ponuditelji su imali dovoljno vremena za dostavljanje svojih ponuda jer su za to imali 20 dana od dana objave natječaja u službenim objavama (vidjeti uvodnu izjavu 16.).

| (114) | Kad je riječ o kriterijima za dodjelu, u članku 19. stavku 5. Zakona o državnoj imovini bilo je propisano da se, u slučaju ograničenog natječajnog postupka kako je opisan u uvodnoj izjavi 15., ugovor dodjeljuje ponuditelju čiju se ponudu smatra najboljom u odnosu na ponude svih ostalih ponuditelja, vodeći pritom računa i o ponuđenoj cijeni i o predviđenim dodatnim uvjetima. Stoga bi ugovor o zakupu načelno trebalo dodijeliti kandidatu koji je ponudio najviši iznos zakupnine. Međutim, u predmetnom natječaju postojao je i dodatni uvjet da se djelatnost poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro treba nastaviti. Kako je opisano u uvodnim izjavama od 123. do 130., nije jasno na koji bi se način taj uvjet uzeo u obzir pri ocjenjivanju kriterija za dodjelu. Na temelju prethodno navedenoga Komisija je utvrdila da kriteriji za dodjelu nisu bili jasni. |
| --- | --- |

(114)

Kad je riječ o kriterijima za dodjelu, u članku 19. stavku 5. Zakona o državnoj imovini bilo je propisano da se, u slučaju ograničenog natječajnog postupka kako je opisan u uvodnoj izjavi 15., ugovor dodjeljuje ponuditelju čiju se ponudu smatra najboljom u odnosu na ponude svih ostalih ponuditelja, vodeći pritom računa i o ponuđenoj cijeni i o predviđenim dodatnim uvjetima. Stoga bi ugovor o zakupu načelno trebalo dodijeliti kandidatu koji je ponudio najviši iznos zakupnine. Međutim, u predmetnom natječaju postojao je i dodatni uvjet da se djelatnost poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro treba nastaviti. Kako je opisano u uvodnim izjavama od 123. do 130., nije jasno na koji bi se način taj uvjet uzeo u obzir pri ocjenjivanju kriterija za dodjelu. Na temelju prethodno navedenoga Komisija je utvrdila da kriteriji za dodjelu nisu bili jasni.

| (115) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je stoga zaključila da natječajni postupak nije bio transparentan. |
| --- | --- |

(115)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je stoga zaključila da natječajni postupak nije bio transparentan.

| (116) | Nediskriminirajuće postupanje prema svim ponuditeljima u svim fazama postupka te objektivni kriteriji za odabir i dodjelu utvrđeni prije postupka prijeko su potrebni uvjeti da bi se osiguralo da je transakcija koja proizlazi iz toga u skladu s tržišnim uvjetima. Kako bi se zajamčilo jednako postupanje, kriterijima za dodjelu ugovora trebalo bi se omogućiti objektivno uspoređivanje i ocjenjivanje ponuditelja. |
| --- | --- |

(116)

Nediskriminirajuće postupanje prema svim ponuditeljima u svim fazama postupka te objektivni kriteriji za odabir i dodjelu utvrđeni prije postupka prijeko su potrebni uvjeti da bi se osiguralo da je transakcija koja proizlazi iz toga u skladu s tržišnim uvjetima. Kako bi se zajamčilo jednako postupanje, kriterijima za dodjelu ugovora trebalo bi se omogućiti objektivno uspoređivanje i ocjenjivanje ponuditelja.

| (117) | Kako je opisano u uvodnoj izjavi 112., kriteriji za odabir bili su opisani u objavi natječaja i u točki 32. Pravila pa Komisija stoga može zaključiti da su kriteriji za odabir bili utvrđeni prije natječajnog postupka i da su bili dovoljno objektivni. |
| --- | --- |

(117)

Kako je opisano u uvodnoj izjavi 112., kriteriji za odabir bili su opisani u objavi natječaja i u točki 32. Pravila pa Komisija stoga može zaključiti da su kriteriji za odabir bili utvrđeni prije natječajnog postupka i da su bili dovoljno objektivni.

| (118) | Kad je riječ o kriterijima za dodjelu, slično analizi iz uvodne izjave 114., Komisija ne može zaključiti da je dodatni uvjet, da se djelatnost poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro treba nastaviti, bio objektivan. Nije jasno opisano što se očekuje od potencijalnih ponuditelja te se čini da se pogoduje jednom poduzetniku. |
| --- | --- |

(118)

Kad je riječ o kriterijima za dodjelu, slično analizi iz uvodne izjave 114., Komisija ne može zaključiti da je dodatni uvjet, da se djelatnost poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro treba nastaviti, bio objektivan. Nije jasno opisano što se očekuje od potencijalnih ponuditelja te se čini da se pogoduje jednom poduzetniku.

| (119) | Kad je riječ o isključenju jednog od ponuditelja iz natječajnog postupka, prema informacijama koje su dostavila estonska nadležna tijela, isključenje društva Aiu Põllumajanduse OÜ iz natječaja temeljilo se na činjenici da su u prijavi i poslovnom planu koje je to društvo dostavilo nedostajali određeni elementi. |
| --- | --- |

(119)

Kad je riječ o isključenju jednog od ponuditelja iz natječajnog postupka, prema informacijama koje su dostavila estonska nadležna tijela, isključenje društva Aiu Põllumajanduse OÜ iz natječaja temeljilo se na činjenici da su u prijavi i poslovnom planu koje je to društvo dostavilo nedostajali određeni elementi.

| (120) | Estonska nadležna tijela pokazala su da je iz Pravila bilo jasno da ponuditelji moraju dostaviti potpunu prijavu da bi dobili pravo sudjelovanja u natječajnom postupku (vidjeti uvodnu izjavu 112.). Prema zapisniku odbora za ocjenjivanje, u prijavi društva Aiu Põllumajanduse OÜ nedostajali su odluka upravnog odbora društva o sudjelovanju u natječaju te izvadak iz estonskog središnjeg trgovačkog registra kojim se potvrđuje da je društvo registrirano kao društvo s ograničenom odgovornošću. Ministarstvo je stoga imalo pravnu obvezu isključiti društvo Aiu Põllumajanduse OÜ iz natječaja (vidjeti uvodnu izjavu 48.). |
| --- | --- |

(120)

Estonska nadležna tijela pokazala su da je iz Pravila bilo jasno da ponuditelji moraju dostaviti potpunu prijavu da bi dobili pravo sudjelovanja u natječajnom postupku (vidjeti uvodnu izjavu 112.). Prema zapisniku odbora za ocjenjivanje, u prijavi društva Aiu Põllumajanduse OÜ nedostajali su odluka upravnog odbora društva o sudjelovanju u natječaju te izvadak iz estonskog središnjeg trgovačkog registra kojim se potvrđuje da je društvo registrirano kao društvo s ograničenom odgovornošću. Ministarstvo je stoga imalo pravnu obvezu isključiti društvo Aiu Põllumajanduse OÜ iz natječaja (vidjeti uvodnu izjavu 48.).

| (121) | Estonska nadležna tijela objasnila su i da je potpuni poslovni plan bio potreban za ocjenu vizije ponuditelja i njegovih mogućnosti za korištenje poljoprivrednog zemljišta. Prema izvješću odbora za ocjenjivanje, iz zapisnika odbora za ocjenjivanje može se vidjeti da poslovni plan koji je dostavilo društvo Aiu Põllumajanduse OÜ nije sadržavao nikakve analize ili planove. Nadalje, nije bilo jasno kako će se jamčiti za plaćanje ponuđene zakupnine (200 EEK/ha) (vidjeti uvodnu izjavu 51.). Na temelju prethodno navedenog, isključenje društva Aiu Põllumajanduse OÜ nije bilo diskriminirajuće na temelju kriterija za odabir jer su u prijavi nedostajali odluka upravnog odbora društva o sudjelovanju u natječaju te izvadak iz estonskog središnjeg trgovačkog registra kojim se potvrđuje da je društvo registrirano kao društvo s ograničenom odgovornošću. |
| --- | --- |

(121)

Estonska nadležna tijela objasnila su i da je potpuni poslovni plan bio potreban za ocjenu vizije ponuditelja i njegovih mogućnosti za korištenje poljoprivrednog zemljišta. Prema izvješću odbora za ocjenjivanje, iz zapisnika odbora za ocjenjivanje može se vidjeti da poslovni plan koji je dostavilo društvo Aiu Põllumajanduse OÜ nije sadržavao nikakve analize ili planove. Nadalje, nije bilo jasno kako će se jamčiti za plaćanje ponuđene zakupnine (200 EEK/ha) (vidjeti uvodnu izjavu 51.). Na temelju prethodno navedenog, isključenje društva Aiu Põllumajanduse OÜ nije bilo diskriminirajuće na temelju kriterija za odabir jer su u prijavi nedostajali odluka upravnog odbora društva o sudjelovanju u natječaju te izvadak iz estonskog središnjeg trgovačkog registra kojim se potvrđuje da je društvo registrirano kao društvo s ograničenom odgovornošću.

| (122) | Međutim, s obzirom na natječajni postupak općenito, a na temelju ocjene kriterija za dodjelu navedene u nastavku, natječajni postupak bio je diskriminirajući jer se njime jamčilo buduće poslovanje jednog od sudionika u natječaju. |
| --- | --- |

(122)

Međutim, s obzirom na natječajni postupak općenito, a na temelju ocjene kriterija za dodjelu navedene u nastavku, natječajni postupak bio je diskriminirajući jer se njime jamčilo buduće poslovanje jednog od sudionika u natječaju.

| (123) | Kad je riječ o uvjetovanosti natječajnog postupka, natječaj je bezuvjetan ako je potencijalni kupac općenito slobodan stjecati imovinu, robu ili usluge koji se prodaju i koristiti ih za vlastite potrebe bez obzira na to obavlja li određene poslovne djelatnosti. Ako postoji uvjet da kupac mora preuzeti posebne obveze od kojih bi koristi imala javna tijela ili koje su u općem javnom interesu, a koje privatni prodavatelj ne bi zahtijevao, osim onih koje proizlaze iz općeg domaćeg zakonodavstva ili odluke tijelâ za planiranje, natječaj se ne može smatrati bezuvjetnim (24). |
| --- | --- |

(123)

Kad je riječ o uvjetovanosti natječajnog postupka, natječaj je bezuvjetan ako je potencijalni kupac općenito slobodan stjecati imovinu, robu ili usluge koji se prodaju i koristiti ih za vlastite potrebe bez obzira na to obavlja li određene poslovne djelatnosti. Ako postoji uvjet da kupac mora preuzeti posebne obveze od kojih bi koristi imala javna tijela ili koje su u općem javnom interesu, a koje privatni prodavatelj ne bi zahtijevao, osim onih koje proizlaze iz općeg domaćeg zakonodavstva ili odluke tijelâ za planiranje, natječaj se ne može smatrati bezuvjetnim (24).

24

| (124) | Utvrđeno je da je u objavi natječaja naveden poseban uvjet kojim se zahtijevalo da se nastavi djelatnost poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro (vidjeti uvodnu izjavu 16.). Prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, cilj tog uvjeta nije bio nastavak djelatnosti društva AS Tartu Agro kao društva, već je bio povezan s njegovom konkretnom poljoprivrednom proizvodnjom. Naime, Ministarstvo je htjelo osigurati nastavak djelatnosti umnažanja određenih sorti sjemena s visokim prinosom, koje ispunjavaju standarde OECD-a, i njihova skladištenja za potrebe nacionalnih zaliha sjemena (vidjeti uvodnu izjavu 52.). |
| --- | --- |

(124)

Utvrđeno je da je u objavi natječaja naveden poseban uvjet kojim se zahtijevalo da se nastavi djelatnost poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro (vidjeti uvodnu izjavu 16.). Prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, cilj tog uvjeta nije bio nastavak djelatnosti društva AS Tartu Agro kao društva, već je bio povezan s njegovom konkretnom poljoprivrednom proizvodnjom. Naime, Ministarstvo je htjelo osigurati nastavak djelatnosti umnažanja određenih sorti sjemena s visokim prinosom, koje ispunjavaju standarde OECD-a, i njihova skladištenja za potrebe nacionalnih zaliha sjemena (vidjeti uvodnu izjavu 52.).

| (125) | Prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, zahtjev u pogledu umnažanja i skladištenja sorti sjemena s visokim prinosom bio je objektivan i omogućivao je svim zainteresiranim stranama da sudjeluju u natječaju. Sudionicima u natječaju nije propisana nikakva posebna metoda (vidjeti uvodnu izjavu 53.). Međutim, Komisija napominje da u objavi natječaja nije navedeno da potencijalni ponuditelj mora umnažati i skladištiti određeno sjeme, već je samo navedeno da se nakon stjecanja zemljišta koje se daje u zakup mora nastaviti poljoprivredna djelatnost jednog konkretnog poduzeća – društva AS Tartu Agro. Jasno je da je tu riječ o postojanju uvjeta. |
| --- | --- |

(125)

Prema tvrdnjama estonskih nadležnih tijela, zahtjev u pogledu umnažanja i skladištenja sorti sjemena s visokim prinosom bio je objektivan i omogućivao je svim zainteresiranim stranama da sudjeluju u natječaju. Sudionicima u natječaju nije propisana nikakva posebna metoda (vidjeti uvodnu izjavu 53.). Međutim, Komisija napominje da u objavi natječaja nije navedeno da potencijalni ponuditelj mora umnažati i skladištiti određeno sjeme, već je samo navedeno da se nakon stjecanja zemljišta koje se daje u zakup mora nastaviti poljoprivredna djelatnost jednog konkretnog poduzeća – društva AS Tartu Agro. Jasno je da je tu riječ o postojanju uvjeta.

| (126) | Međutim, čak i da je uvjet naveden u objavi natječaja bio ograničen na umnažanje i skladištenje prethodno navedenog sjemena, i dalje bi se trebalo smatrati da je natječaj uvjetovan i da se taj uvjet odnosi na djelatnosti društva AS Tartu Agro. Naime, uvjet umnažanja određenih sorti sjemena s visokim prinosom, koje ispunjavaju standarde OECD-a, i njihova skladištenja (na zakupljenom zemljištu) ne proizlazi iz općeg domaćeg zakonodavstva. Ta je obveza uredbom ministra poljoprivrede 1997. uvedena društvu AS Tartu Agro, odnosno državnom poljoprivrednom gospodarstvu Tartu (vidjeti uvodnu izjavu 54.). Stoga ta obveza nije povezana sa zakupljenim zemljištem, već s djelatnostima društva AS Tartu Agro. Slično tomu, u primjedbama podnositelja pritužbe naglašava se da je natječaj bio važan društvu AS Tartu Agro (uvodna izjava 93.). Stoga Komisija zaključuje da je upravo to bio uvjet natječaja, a ne umnažanje i skladištenje određenog sjemena ni nastavak poljoprivrednih djelatnosti društva AS Tartu Agro koje proizlaze i domaćeg zakonodavstva. |
| --- | --- |

(126)

Međutim, čak i da je uvjet naveden u objavi natječaja bio ograničen na umnažanje i skladištenje prethodno navedenog sjemena, i dalje bi se trebalo smatrati da je natječaj uvjetovan i da se taj uvjet odnosi na djelatnosti društva AS Tartu Agro. Naime, uvjet umnažanja određenih sorti sjemena s visokim prinosom, koje ispunjavaju standarde OECD-a, i njihova skladištenja (na zakupljenom zemljištu) ne proizlazi iz općeg domaćeg zakonodavstva. Ta je obveza uredbom ministra poljoprivrede 1997. uvedena društvu AS Tartu Agro, odnosno državnom poljoprivrednom gospodarstvu Tartu (vidjeti uvodnu izjavu 54.). Stoga ta obveza nije povezana sa zakupljenim zemljištem, već s djelatnostima društva AS Tartu Agro. Slično tomu, u primjedbama podnositelja pritužbe naglašava se da je natječaj bio važan društvu AS Tartu Agro (uvodna izjava 93.). Stoga Komisija zaključuje da je upravo to bio uvjet natječaja, a ne umnažanje i skladištenje određenog sjemena ni nastavak poljoprivrednih djelatnosti društva AS Tartu Agro koje proizlaze i domaćeg zakonodavstva.

| (127) | Kad je riječ o pitanju je li umnažanje i skladištenje određenog sjemena ili uvjet nastavljanja djelatnosti poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro bila odluka tijela nadležnog za planiranje, Komisija je utvrdila da to nije bila odluka tog tijela. U načelu, tijelo nadležno za planiranje izrađuje i provodi plan razvoja određenog lokalnog područja, uključujući izdavanje građevinskih dozvola za zemljišne parcele. Predviđena namjena zakupljenog zemljišta bila je (i još uvijek jest) općenita poljoprivredna proizvodnja. Načelno se namjena zemljišta odnosi na gospodarske djelatnosti kao što su poljoprivredno, rezidencijalno, industrijsko ili komercijalno korištenje zemljišta. Poljoprivredno zemljište definira se kao zemljišna površina koja se koristi kao obradivo zemljište, trajni nasad ili trajni pašnjak (25). Tijela nadležna za planiranje ne određuju koji se usjevi mogu uzgajati na poljoprivrednom zemljištu ili kojim se poljoprivrednim djelatnostima netko može baviti na tom zemljištu. U ovom je slučaju taj uvjet uveden državnom poljoprivrednom gospodarstvu Tartu uredbom ministra pa stoga nije proizlazio iz odluke tijela za planiranje nadležnog za zakupljeno zemljište. Slično tomu, tijelo nadležno za planiranje ne može prihvatljivim društvima ograničiti pravo da se bave djelatnošću u poljoprivrednom sektoru, na što ukazuje uvjet o nastavljanju poljoprivrednih djelatnosti društva AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(127)

Kad je riječ o pitanju je li umnažanje i skladištenje određenog sjemena ili uvjet nastavljanja djelatnosti poljoprivredne proizvodnje društva AS Tartu Agro bila odluka tijela nadležnog za planiranje, Komisija je utvrdila da to nije bila odluka tog tijela. U načelu, tijelo nadležno za planiranje izrađuje i provodi plan razvoja određenog lokalnog područja, uključujući izdavanje građevinskih dozvola za zemljišne parcele. Predviđena namjena zakupljenog zemljišta bila je (i još uvijek jest) općenita poljoprivredna proizvodnja. Načelno se namjena zemljišta odnosi na gospodarske djelatnosti kao što su poljoprivredno, rezidencijalno, industrijsko ili komercijalno korištenje zemljišta. Poljoprivredno zemljište definira se kao zemljišna površina koja se koristi kao obradivo zemljište, trajni nasad ili trajni pašnjak (25). Tijela nadležna za planiranje ne određuju koji se usjevi mogu uzgajati na poljoprivrednom zemljištu ili kojim se poljoprivrednim djelatnostima netko može baviti na tom zemljištu. U ovom je slučaju taj uvjet uveden državnom poljoprivrednom gospodarstvu Tartu uredbom ministra pa stoga nije proizlazio iz odluke tijela za planiranje nadležnog za zakupljeno zemljište. Slično tomu, tijelo nadležno za planiranje ne može prihvatljivim društvima ograničiti pravo da se bave djelatnošću u poljoprivrednom sektoru, na što ukazuje uvjet o nastavljanju poljoprivrednih djelatnosti društva AS Tartu Agro.

25

| (128) | Nadalje, uvjetovanjem zakupa zemljišta zahtjevom da se nastavi djelatnost poljoprivredne proizvodnje jednog određenog poduzetnika potencijalnom se ponuditelju jasno ograničava mogućnost korištenja zemljišta. Stoga država, odbacivanjem mogućnosti dobivanja najviše moguće zakupnine, nije postupala kao privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu, već kao javno tijelo koje nastoji ostvariti ciljeve politike. Privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu koji ne bi imao ta ograničenja bio bi u mogućnosti privući više ponuda i postići višu cijenu. |
| --- | --- |

(128)

Nadalje, uvjetovanjem zakupa zemljišta zahtjevom da se nastavi djelatnost poljoprivredne proizvodnje jednog određenog poduzetnika potencijalnom se ponuditelju jasno ograničava mogućnost korištenja zemljišta. Stoga država, odbacivanjem mogućnosti dobivanja najviše moguće zakupnine, nije postupala kao privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu, već kao javno tijelo koje nastoji ostvariti ciljeve politike. Privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu koji ne bi imao ta ograničenja bio bi u mogućnosti privući više ponuda i postići višu cijenu.

| (129) | Osim toga, čini se da se u primjedbama društva AS Tartu Agro potvrđuje da je uvjet koji je uveden u objavi natječaja bio povezan s javnom zadaćom uzgoja sjemena koje ispunjava standarde OECD-a (vidjeti uvodne izjave 71. i 72.). Te primjedbe pokazuju i da je uvjet koji je uveden u objavi natječaja bio relevantan za privatizaciju društva AS Tartu Agro. Čini se da taj argument podržava i podnositelj pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 93.). Međutim, transakcije davanja zemljišta u zakup i privatizacije društva AS Tartu Agro bile su dvije zasebne transakcije, a privatizacija društva AS Tartu Agro nije predmet ocjene u ovoj odluci. |
| --- | --- |

(129)

Osim toga, čini se da se u primjedbama društva AS Tartu Agro potvrđuje da je uvjet koji je uveden u objavi natječaja bio povezan s javnom zadaćom uzgoja sjemena koje ispunjava standarde OECD-a (vidjeti uvodne izjave 71. i 72.). Te primjedbe pokazuju i da je uvjet koji je uveden u objavi natječaja bio relevantan za privatizaciju društva AS Tartu Agro. Čini se da taj argument podržava i podnositelj pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 93.). Međutim, transakcije davanja zemljišta u zakup i privatizacije društva AS Tartu Agro bile su dvije zasebne transakcije, a privatizacija društva AS Tartu Agro nije predmet ocjene u ovoj odluci.

| (130) | Na temelju prethodno navedenoga, Komisija zaključuje da je natječajni postupak za davanje zemljišta u zakup bio netransparentan, diskriminirajući i uvjetovan pa stoga nije ispunio uvjete potrebne za donošenje zaključka o tome da je ta transakcija bila u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(130)

Na temelju prethodno navedenoga, Komisija zaključuje da je natječajni postupak za davanje zemljišta u zakup bio netransparentan, diskriminirajući i uvjetovan pa stoga nije ispunio uvjete potrebne za donošenje zaključka o tome da je ta transakcija bila u skladu s tržišnim uvjetima.

| (131) | Nadalje, potrebno je ocijeniti je li postupak kojim je Ministarstvo dalo zemljište u zakup društvu AS Tartu Agro bio u skladu s tržišnim uvjetima na temelju stručnog mišljenja iznesenog u izvješću društva Uus Maa iz uvodne izjave 28. i podataka koje su dostavila estonska nadležna tijela iz uvodne izjave 39. (26) Stoga bi prvo trebalo analizirati je li zakupnina, koja obuhvaća samo naknadu za zakup, ali ne i ostale troškove kao što su porezi na zemljište i održavanje, a koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro, bila na razini prosječne zakupnine za poljoprivredno zemljište u Estoniji tijekom cijelog razdoblja zakupa. Kad je riječ o ostalim obvezama društva AS Tartu Agro, one će se ocijeniti u sljedećem koraku. |
| --- | --- |

(131)

Nadalje, potrebno je ocijeniti je li postupak kojim je Ministarstvo dalo zemljište u zakup društvu AS Tartu Agro bio u skladu s tržišnim uvjetima na temelju stručnog mišljenja iznesenog u izvješću društva Uus Maa iz uvodne izjave 28. i podataka koje su dostavila estonska nadležna tijela iz uvodne izjave 39. (26) Stoga bi prvo trebalo analizirati je li zakupnina, koja obuhvaća samo naknadu za zakup, ali ne i ostale troškove kao što su porezi na zemljište i održavanje, a koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro, bila na razini prosječne zakupnine za poljoprivredno zemljište u Estoniji tijekom cijelog razdoblja zakupa. Kad je riječ o ostalim obvezama društva AS Tartu Agro, one će se ocijeniti u sljedećem koraku.

26

| (132) | Radi utvrđivanja tržišne cijene zakupnine Komisija će ispitati moguće dostupne procjene: i. izvješće o cijenama zakupa koje je izradilo društvo Uus Maa, privatno društvo za poslovanje nekretninama (vidjeti uvodnu izjavu 28.); i ii. podatke Ureda za statistiku (vidjeti uvodnu izjavu 39.). |
| --- | --- |

(132)

Radi utvrđivanja tržišne cijene zakupnine Komisija će ispitati moguće dostupne procjene: i. izvješće o cijenama zakupa koje je izradilo društvo Uus Maa, privatno društvo za poslovanje nekretninama (vidjeti uvodnu izjavu 28.); i ii. podatke Ureda za statistiku (vidjeti uvodnu izjavu 39.).

| (133) | Komisija smatra da se u izvješću društva Uus Maa nalaze uvjerljive (iako konzervativne) procjene iznosa zakupnina u okrugu Tartu u razdoblju od 2000. do 2014. Kad je riječ o podacima Ureda za statistiku, tržišne procjene za godine od 2015. do 2017. prosječne su cijene prijavljenih zakupnina i one nisu stručna procjena cijene zakupa zemljišta. U tim se procjenama ne uzimaju u obzir posebna obilježja zemljišta koje u zakupu ima društvo AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(133)

Komisija smatra da se u izvješću društva Uus Maa nalaze uvjerljive (iako konzervativne) procjene iznosa zakupnina u okrugu Tartu u razdoblju od 2000. do 2014. Kad je riječ o podacima Ureda za statistiku, tržišne procjene za godine od 2015. do 2017. prosječne su cijene prijavljenih zakupnina i one nisu stručna procjena cijene zakupa zemljišta. U tim se procjenama ne uzimaju u obzir posebna obilježja zemljišta koje u zakupu ima društvo AS Tartu Agro.

| (134) | Prema podacima iz izvješća društva Uus Maa, zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu u razdoblju od 2000. do 2004. kretala se u rasponu od 6 do 10 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 31.). Društvo AS Tartu Agro plaćalo je 2000. zakupninu u iznosu od 0,20 EUR/ha, koja obuhvaća samo naknadu za zakup, a ne i ostale troškove kao što su porezi i održavanje (vidjeti uvodnu izjavu 25.), pa je stoga zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro niža od tržišne cijene. |
| --- | --- |

(134)

Prema podacima iz izvješća društva Uus Maa, zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu u razdoblju od 2000. do 2004. kretala se u rasponu od 6 do 10 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 31.). Društvo AS Tartu Agro plaćalo je 2000. zakupninu u iznosu od 0,20 EUR/ha, koja obuhvaća samo naknadu za zakup, a ne i ostale troškove kao što su porezi i održavanje (vidjeti uvodnu izjavu 25.), pa je stoga zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro niža od tržišne cijene.

| (135) | Prema podacima iz izvješća društva Uus Maa, u razdoblju od 2005. do 2009. zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu povećala se na iznos od 10 do 20 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 32.). Prema navodima estonskih nadležnih tijela, zakupnina koju plaća društvo AS Tartu Agro povećana je 14. siječnja 2005. na 1,66 EUR/ha te 21. ožujka 2007. na 5,21 EUR/ha. Zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro i u tom je razdoblju bila niža od tržišne cijene. |
| --- | --- |

(135)

Prema podacima iz izvješća društva Uus Maa, u razdoblju od 2005. do 2009. zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu povećala se na iznos od 10 do 20 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 32.). Prema navodima estonskih nadležnih tijela, zakupnina koju plaća društvo AS Tartu Agro povećana je 14. siječnja 2005. na 1,66 EUR/ha te 21. ožujka 2007. na 5,21 EUR/ha. Zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro i u tom je razdoblju bila niža od tržišne cijene.

| (136) | Prema podacima iz izvješća, u razdoblju od 2010. do 2014. cijene zakupa dodatno su se povećale te su se kretale u rasponu od 25 do 60 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 35.). Zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro povećana je 12. svibnja 2009. na 8,68 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 25.) ali čini se da je i u razdoblju od 2010. do 2014. ostala niža od tržišne cijene. |
| --- | --- |

(136)

Prema podacima iz izvješća, u razdoblju od 2010. do 2014. cijene zakupa dodatno su se povećale te su se kretale u rasponu od 25 do 60 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 35.). Zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro povećana je 12. svibnja 2009. na 8,68 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 25.) ali čini se da je i u razdoblju od 2010. do 2014. ostala niža od tržišne cijene.

| (137) | Na temelju podataka koje su dostavila estonska nadležna tijela, prosječna zakupnina 2015. za poljoprivredno zemljište u Estoniji iznosila je 52 EUR/ha odnosno 55 EUR/ha za obradivo zemljište (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 39.). U okrugu Tartu, u kojem se nalazi zemljište koje u zakupu drži društvo AS Tartu Agro, ta zakupnina iznosila je 63 EUR/ha odnosno 65 EUR/ha. Prema navodima estonskih nadležnih tijela, društvo AS Tartu Agro plaćalo je zakupninu u iznosu od 26,86 EUR/ha. Stoga je 2015. zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišne cijene. |
| --- | --- |

(137)

Na temelju podataka koje su dostavila estonska nadležna tijela, prosječna zakupnina 2015. za poljoprivredno zemljište u Estoniji iznosila je 52 EUR/ha odnosno 55 EUR/ha za obradivo zemljište (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 39.). U okrugu Tartu, u kojem se nalazi zemljište koje u zakupu drži društvo AS Tartu Agro, ta zakupnina iznosila je 63 EUR/ha odnosno 65 EUR/ha. Prema navodima estonskih nadležnih tijela, društvo AS Tartu Agro plaćalo je zakupninu u iznosu od 26,86 EUR/ha. Stoga je 2015. zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišne cijene.

| (138) | Prosječna zakupnina 2016. za poljoprivredno i obradivo zemljište u Estoniji iznosila je 52 EUR/ha odnosno 54 EUR/ha (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 39.). U okrugu Tartu ta zakupnina iznosila je 61 EUR/ha za obje vrste zemljišta. Prema navodima estonskih nadležnih tijela, društvo AS Tartu Agro plaćalo je zakupninu u iznosu od 27,30 EUR/ha. Stoga je i 2016. zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišne cijene. |
| --- | --- |

(138)

Prosječna zakupnina 2016. za poljoprivredno i obradivo zemljište u Estoniji iznosila je 52 EUR/ha odnosno 54 EUR/ha (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 39.). U okrugu Tartu ta zakupnina iznosila je 61 EUR/ha za obje vrste zemljišta. Prema navodima estonskih nadležnih tijela, društvo AS Tartu Agro plaćalo je zakupninu u iznosu od 27,30 EUR/ha. Stoga je i 2016. zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišne cijene.

| (139) | Prosječna zakupnina 2017. za poljoprivredno i obradivo zemljište u Estoniji iznosila je 58 EUR/ha odnosno 60 EUR/ha (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 39.). Za tu godinu nema podataka za okrug Tartu. Prema navodima estonskih nadležnih tijela, društvo AS Tartu Agro plaćalo je zakupninu u iznosu od 27,28 EUR/ha. Stoga je i 2017. sama zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišne cijene. |
| --- | --- |

(139)

Prosječna zakupnina 2017. za poljoprivredno i obradivo zemljište u Estoniji iznosila je 58 EUR/ha odnosno 60 EUR/ha (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 39.). Za tu godinu nema podataka za okrug Tartu. Prema navodima estonskih nadležnih tijela, društvo AS Tartu Agro plaćalo je zakupninu u iznosu od 27,28 EUR/ha. Stoga je i 2017. sama zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila niža od tržišne cijene.

| (140) | Na temelju tih podataka zaključuje se da je sama zakupnina bila niža od tržišne cijene u cijelom razdoblju od 2000. do 2017. |
| --- | --- |

(140)

Na temelju tih podataka zaključuje se da je sama zakupnina bila niža od tržišne cijene u cijelom razdoblju od 2000. do 2017.

| (141) | U nastavku će se ocijeniti ostale obveze navedene u ugovoru: i. godišnja ulaganja u sustave odvodnje; ii. rashodi za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla, uključujući rashode za, primjerice, zaštitu usjeva, mineralna i organska gnojiva, prihranu tla kalcijem i magnezijem i održavanje rubnih područja uz cestu; i iii. plaćanje svih poreza (uvodna izjava 26.). |
| --- | --- |

(141)

U nastavku će se ocijeniti ostale obveze navedene u ugovoru: i. godišnja ulaganja u sustave odvodnje; ii. rashodi za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla, uključujući rashode za, primjerice, zaštitu usjeva, mineralna i organska gnojiva, prihranu tla kalcijem i magnezijem i održavanje rubnih područja uz cestu; i iii. plaćanje svih poreza (uvodna izjava 26.).

| (142) | Estonska nadležna tijela tvrde da bi se sve prethodno navedene obveze zakupnika trebale uzeti u obzir pri ocjeni prihoda od zakupa. |
| --- | --- |

(142)

Estonska nadležna tijela tvrde da bi se sve prethodno navedene obveze zakupnika trebale uzeti u obzir pri ocjeni prihoda od zakupa.

| (143) | Komisija može prihvatiti taj argument za dio godišnjih ulaganja u sustav odvodnje (uvodne izjave 36., 60. i 79.). U skladu s člankom 16. stavkom 1. Zakona o melioraciji zemljišta (Maaparandusseadus) koji je tada bio na snazi, održavanje sustava za melioraciju zemljišta bila je obveza vlasnika zemljišta. Međutim, prethodno navedena pravna osnova odnosi se na općenito održavanje sustava za melioraciju zemljišta i njome se ne određuju npr. minimalni zahtjevi u pogledu sustavâ za melioraciju zemljišta niti se uređuju ulaganja u nove sustave odvodnje. U ovom slučaju, prema navodima Ministarstva, društvo AS Tartu Agro izvršilo je ulaganja u iznosu koji je utvrđen u ugovoru, a da za to nije dobilo povrat troškova od države. Ali kad je riječ o iznosu tih ulaganja, čini se da ga je predložilo društvo AS Tartu Agro te mu on nije bio nametnut (vidjeti uvodne izjave od 77. do 79.). Prema podacima iz zapisnika odbora za ocjenjivanje, početna ponuđena zakupnina društva AS Tartu Agro iznosila je 10 000 EEK (približno 639 EUR) godišnje, odnosno 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha), uz preuzimanje obveze plaćanja poreza na zemljište u iznosu od 85 000 EEK (približno 5 432 EUR) i obveze ulaganja u iznosu do 5 milijuna EEK (približno 320 000 EUR) godišnje (vidjeti uvodnu izjavu 20.). Nakon ograničenih pregovora zakupnina je utvrđena na istoj razini kao i u početnoj ponudi (vidjeti uvodnu izjavu 25.), a ostale obveze utvrđene su na sljedeći način: i. godišnja ulaganja u sustave odvodnje u iznosu od 400 000 EEK (približno 25 565 EUR odnosno 8,28 EUR/ha); ii. rashodi za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla u ukupnom iznosu od 3 981 100 EEK (približno 254 444 EUR); i iii. plaćanje svih poreza (vidjeti uvodnu izjavu 26.). Nadalje, društvo AS Tartu Agro tvrdi da je u sustav odvodnje uložilo čak i veći iznos, konkretno 3,57 puta više od onoga što se zahtijevalo u ugovoru o zakupu (vidjeti uvodnu izjavu 78.). Stoga se čini da to upućuje na to da taj iznos ulaganja u sustav odvodnje potječe od društva AS Tartu Agro i on se nedvojbeno nije zahtijevao na temelju zakona niti ga je država sama uvela, osobito ako se uzme u obzir da je natječajni postupak bio netransparentan, diskriminirajući i uvjetovan (vidjeti uvodnu izjavu 130.). |
| --- | --- |

(143)

Komisija može prihvatiti taj argument za dio godišnjih ulaganja u sustav odvodnje (uvodne izjave 36., 60. i 79.). U skladu s člankom 16. stavkom 1. Zakona o melioraciji zemljišta (Maaparandusseadus) koji je tada bio na snazi, održavanje sustava za melioraciju zemljišta bila je obveza vlasnika zemljišta. Međutim, prethodno navedena pravna osnova odnosi se na općenito održavanje sustava za melioraciju zemljišta i njome se ne određuju npr. minimalni zahtjevi u pogledu sustavâ za melioraciju zemljišta niti se uređuju ulaganja u nove sustave odvodnje. U ovom slučaju, prema navodima Ministarstva, društvo AS Tartu Agro izvršilo je ulaganja u iznosu koji je utvrđen u ugovoru, a da za to nije dobilo povrat troškova od države. Ali kad je riječ o iznosu tih ulaganja, čini se da ga je predložilo društvo AS Tartu Agro te mu on nije bio nametnut (vidjeti uvodne izjave od 77. do 79.). Prema podacima iz zapisnika odbora za ocjenjivanje, početna ponuđena zakupnina društva AS Tartu Agro iznosila je 10 000 EEK (približno 639 EUR) godišnje, odnosno 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha), uz preuzimanje obveze plaćanja poreza na zemljište u iznosu od 85 000 EEK (približno 5 432 EUR) i obveze ulaganja u iznosu do 5 milijuna EEK (približno 320 000 EUR) godišnje (vidjeti uvodnu izjavu 20.). Nakon ograničenih pregovora zakupnina je utvrđena na istoj razini kao i u početnoj ponudi (vidjeti uvodnu izjavu 25.), a ostale obveze utvrđene su na sljedeći način: i. godišnja ulaganja u sustave odvodnje u iznosu od 400 000 EEK (približno 25 565 EUR odnosno 8,28 EUR/ha); ii. rashodi za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla u ukupnom iznosu od 3 981 100 EEK (približno 254 444 EUR); i iii. plaćanje svih poreza (vidjeti uvodnu izjavu 26.). Nadalje, društvo AS Tartu Agro tvrdi da je u sustav odvodnje uložilo čak i veći iznos, konkretno 3,57 puta više od onoga što se zahtijevalo u ugovoru o zakupu (vidjeti uvodnu izjavu 78.). Stoga se čini da to upućuje na to da taj iznos ulaganja u sustav odvodnje potječe od društva AS Tartu Agro i on se nedvojbeno nije zahtijevao na temelju zakona niti ga je država sama uvela, osobito ako se uzme u obzir da je natječajni postupak bio netransparentan, diskriminirajući i uvjetovan (vidjeti uvodnu izjavu 130.).

Maaparandusseadus

| (144) | Nadalje, ta vrsta ulaganja provodi se na dulji rok u usporedbi s, primjerice, ulaganjima u zaštitu usjeva i mineralna gnojiva, koja se moraju provoditi svake godine. Istodobno je i društvo AS Tartu Agro ostvarilo korist od tih ulaganja jer su ona pridonosila učinkovitijem iskorištavanju zemljišta. Komisija napominje da ugovor o zakupu ima dugo trajanje od 25 godina pa je od tih ulaganja veliku korist imalo i društvo AS Tartu Agro, koje je korisnik zemljišta. Načelno, odvodnjom poljoprivrednog zemljišta dodaje se vrijednost proizvodnji i povećava se prinos usjeva za proizvođača (27). Njome se povećavaju mogući prinosi, što znači da se na tlima s dobrom odvodnjom povećavaju brzine rasta usjeva. Nadalje, sustavom odvodnje smanjuju se promjenjivi troškovi proizvodnje jer je za tla s dobrom odvodnjom potrebno manje gnojiva i pesticida. Nadalje, tla s dobrom odvodnjom omogućuju učinkovit rad poljoprivredne opreme čime se smanjuje npr. potrošnja dizelskog goriva, a time i troškovi proizvođača. Međutim, Komisija priznaje da se država oslobodila nekih troškova (za održavanje) koje bi inače morala snositi kao vlasnik zemljišta, a pritom još uvijek ostvaruje korist od mogućeg povećanja vrijednosti zemljišta. Stoga, suprotno nalazu iz odluke o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 61. odluke o pokretanju postupka), Komisija smatra da bi ulaganja u sustav odvodnje trebalo djelomično uzeti u obzir kao prihod države. Uzimajući u obzir prethodno navedene argumente, Komisija smatra da je dodavanje polovine ulaganja u sustav odvodnje prihodu Ministarstva od zakupa konzervativna procjena dodatnog prihoda Ministarstva od zakupa, osobito s obzirom na to da je cjelokupna korist od tih ulaganja uvelike išla u prilog društvu AS Tartu Agro, a iznos ulaganja premašio je ono što se zahtijevalo u propisima. Na temelju prethodno navedenoga, polovinu godišnjih ulaganja trebalo bi smatrati dijelom prihoda Ministarstva od zakupa. |
| --- | --- |

(144)

Nadalje, ta vrsta ulaganja provodi se na dulji rok u usporedbi s, primjerice, ulaganjima u zaštitu usjeva i mineralna gnojiva, koja se moraju provoditi svake godine. Istodobno je i društvo AS Tartu Agro ostvarilo korist od tih ulaganja jer su ona pridonosila učinkovitijem iskorištavanju zemljišta. Komisija napominje da ugovor o zakupu ima dugo trajanje od 25 godina pa je od tih ulaganja veliku korist imalo i društvo AS Tartu Agro, koje je korisnik zemljišta. Načelno, odvodnjom poljoprivrednog zemljišta dodaje se vrijednost proizvodnji i povećava se prinos usjeva za proizvođača (27). Njome se povećavaju mogući prinosi, što znači da se na tlima s dobrom odvodnjom povećavaju brzine rasta usjeva. Nadalje, sustavom odvodnje smanjuju se promjenjivi troškovi proizvodnje jer je za tla s dobrom odvodnjom potrebno manje gnojiva i pesticida. Nadalje, tla s dobrom odvodnjom omogućuju učinkovit rad poljoprivredne opreme čime se smanjuje npr. potrošnja dizelskog goriva, a time i troškovi proizvođača. Međutim, Komisija priznaje da se država oslobodila nekih troškova (za održavanje) koje bi inače morala snositi kao vlasnik zemljišta, a pritom još uvijek ostvaruje korist od mogućeg povećanja vrijednosti zemljišta. Stoga, suprotno nalazu iz odluke o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 61. odluke o pokretanju postupka), Komisija smatra da bi ulaganja u sustav odvodnje trebalo djelomično uzeti u obzir kao prihod države. Uzimajući u obzir prethodno navedene argumente, Komisija smatra da je dodavanje polovine ulaganja u sustav odvodnje prihodu Ministarstva od zakupa konzervativna procjena dodatnog prihoda Ministarstva od zakupa, osobito s obzirom na to da je cjelokupna korist od tih ulaganja uvelike išla u prilog društvu AS Tartu Agro, a iznos ulaganja premašio je ono što se zahtijevalo u propisima. Na temelju prethodno navedenoga, polovinu godišnjih ulaganja trebalo bi smatrati dijelom prihoda Ministarstva od zakupa.

27

| (145) | Međutim, Komisija smatra da su rashodi za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla u interesu zakupnika jer su oni uglavnom povezani s troškovima ulaznih sredstava za proizvodnju, primjerice, za zaštitu usjeva (pesticidi) te mineralna i organska gnojiva (vidjeti i uvodnu izjavu 36.). Općenito, ta ulazna sredstva koriste se za svako razdoblje rasta, a njihova vrsta ovisi o usjevu koji se uzgaja. Stoga su oni dio godišnje proizvodne djelatnosti društva AS Tartu Agro, koje u biti jedino ima koristi od njih jer se njima povećavaju, primjerice, prinosi usjeva koje ono uzgaja. Stoga se Komisija ne slaže s argumentima estonskih nadležnih tijela (uvodna izjava 62.) i društva AS Tartu Agro (uvodne izjave 80. i 81.). Nadalje, da je država odlučila koristiti to zemljište u druge svrhe (npr. za izgradnju kuća na tim parcelama zbog blizine drugog najvećeg grada u Estoniji – Tartua), prethodno korištenje pesticida i gnojiva imalo bi ograničen učinak na vrijednost tog zemljišta. Osim toga, uzimajući u obzir dugo trajanje zakupa od 25 godina, najveću korist ostvaruje korisnik zemljišta – društvo AS Tartu Agro. Osim toga, kako je naveo podnositelj pritužbe, država nije provjeravala način na koji društvo AS Tartu Agro izvršava te obveze (vidjeti uvodnu izjavu 87.). Na temelju prethodno navedenoga, Komisija zaključuje da rashode za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla u ukupnom iznosu od približno 254 444 EUR ne bi trebalo smatrati dijelom prihoda države od zakupa. |
| --- | --- |

(145)

Međutim, Komisija smatra da su rashodi za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla u interesu zakupnika jer su oni uglavnom povezani s troškovima ulaznih sredstava za proizvodnju, primjerice, za zaštitu usjeva (pesticidi) te mineralna i organska gnojiva (vidjeti i uvodnu izjavu 36.). Općenito, ta ulazna sredstva koriste se za svako razdoblje rasta, a njihova vrsta ovisi o usjevu koji se uzgaja. Stoga su oni dio godišnje proizvodne djelatnosti društva AS Tartu Agro, koje u biti jedino ima koristi od njih jer se njima povećavaju, primjerice, prinosi usjeva koje ono uzgaja. Stoga se Komisija ne slaže s argumentima estonskih nadležnih tijela (uvodna izjava 62.) i društva AS Tartu Agro (uvodne izjave 80. i 81.). Nadalje, da je država odlučila koristiti to zemljište u druge svrhe (npr. za izgradnju kuća na tim parcelama zbog blizine drugog najvećeg grada u Estoniji – Tartua), prethodno korištenje pesticida i gnojiva imalo bi ograničen učinak na vrijednost tog zemljišta. Osim toga, uzimajući u obzir dugo trajanje zakupa od 25 godina, najveću korist ostvaruje korisnik zemljišta – društvo AS Tartu Agro. Osim toga, kako je naveo podnositelj pritužbe, država nije provjeravala način na koji društvo AS Tartu Agro izvršava te obveze (vidjeti uvodnu izjavu 87.). Na temelju prethodno navedenoga, Komisija zaključuje da rashode za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla u ukupnom iznosu od približno 254 444 EUR ne bi trebalo smatrati dijelom prihoda države od zakupa.

| (146) | Porezi načelno nisu prihod od zakupa jer ih vlasnik imovine plaća državi. Međutim, u ovom je slučaju društvo AS Tartu Agro plaćalo poreze u ime vlasnika zemljišta (a to je država) kako su to tvrdili estonska nadležna tijela i društvo AS Tartu Agro (uvodna izjava 63. odnosno uvodne izjave 82. i 83.) pa stoga država nije imala svojih troškova po toj stavci. Stoga bi, suprotno odluci o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 61. odluke o pokretanju postupka), vrijednost godišnjih poreza na zemljište koje je plaćalo društvo AS Tartu Agro trebalo smatrati dijelom prihoda Ministarstva od zakupa. |
| --- | --- |

(146)

Porezi načelno nisu prihod od zakupa jer ih vlasnik imovine plaća državi. Međutim, u ovom je slučaju društvo AS Tartu Agro plaćalo poreze u ime vlasnika zemljišta (a to je država) kako su to tvrdili estonska nadležna tijela i društvo AS Tartu Agro (uvodna izjava 63. odnosno uvodne izjave 82. i 83.) pa stoga država nije imala svojih troškova po toj stavci. Stoga bi, suprotno odluci o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 61. odluke o pokretanju postupka), vrijednost godišnjih poreza na zemljište koje je plaćalo društvo AS Tartu Agro trebalo smatrati dijelom prihoda Ministarstva od zakupa.

| (147) | Čak i ako se zakupnina uveća za prethodno opisane sastavnice (polovinu ulaganja u sustav odvodnje i poreze koje je plaćalo društvo AS Tartu Agro), prihod od zakupa i dalje je niži od tržišne zakupnine. |
| --- | --- |

(147)

Čak i ako se zakupnina uveća za prethodno opisane sastavnice (polovinu ulaganja u sustav odvodnje i poreze koje je plaćalo društvo AS Tartu Agro), prihod od zakupa i dalje je niži od tržišne zakupnine.

| (148) | Na temelju prethodno navedenoga, zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila je niža od tržišne cijene u cijelom razdoblju od 2000. do 2017. Osim toga, uzimajući u obzir činjenicu da je natječajni postupak bio netransparentan, diskriminirajući i uvjetovan, Komisija stoga zaključuje da je davanjem zemljišta u zakup Ministarstvo dodijelilo prednost društvu AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(148)

Na temelju prethodno navedenoga, zakupnina koju je plaćalo društvo AS Tartu Agro bila je niža od tržišne cijene u cijelom razdoblju od 2000. do 2017. Osim toga, uzimajući u obzir činjenicu da je natječajni postupak bio netransparentan, diskriminirajući i uvjetovan, Komisija stoga zaključuje da je davanjem zemljišta u zakup Ministarstvo dodijelilo prednost društvu AS Tartu Agro.

| | |
| --- | --- |

(149)

| (149) | Kako je naveo Sud, ako je riječ o pojedinačnoj potpori, utvrđivanje gospodarske prednosti omogućuje, načelno, pretpostavku da je mjera selektivna (28). Komisija se ne slaže s argumentom estonskih nadležnih tijela da mjera nije bila selektivna (uvodna izjava 66.). S obzirom na to, mjerom je dodijeljena prednost samo društvu AS Tartu Agro jer je predmetno javno zemljište dano u zakup samo tom društvu (vidjeti uvodnu izjavu 14.). Ta je odluka bila rezultat natječajnog postupka koji je bio netransparentan, diskriminirajući i uvjetovan (vidjeti uvodne izjave od 110. do 130.). Stoga je ispunjen uvjet selektivnosti. |
| --- | --- |

Kako je naveo Sud, ako je riječ o pojedinačnoj potpori, utvrđivanje gospodarske prednosti omogućuje, načelno, pretpostavku da je mjera selektivna (28). Komisija se ne slaže s argumentom estonskih nadležnih tijela da mjera nije bila selektivna (uvodna izjava 66.). S obzirom na to, mjerom je dodijeljena prednost samo društvu AS Tartu Agro jer je predmetno javno zemljište dano u zakup samo tom društvu (vidjeti uvodnu izjavu 14.). Ta je odluka bila rezultat natječajnog postupka koji je bio netransparentan, diskriminirajući i uvjetovan (vidjeti uvodne izjave od 110. do 130.). Stoga je ispunjen uvjet selektivnosti.

28

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (150) | Mjera mora moći narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama kako bi je se smatralo državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(150)

Mjera mora moći narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama kako bi je se smatralo državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (151) | U skladu sa sudskom praksom Suda, sama činjenica da je položaj poduzetnika u okviru tržišnog natjecanja ojačan u odnosu na konkurentske poduzetnike dodjelom gospodarske prednosti koju ne bi primio na neki drugi način u okviru redovnog poslovanja pokazuje da postoji opasnost od narušavanja tržišnog natjecanja. Stoga bi se bilo kojom državnom potporom dodijeljenom društvu AS Tartu Agro, u obliku diskontirane zakupnine, omogućilo društvu da, zahvaljujući toj potpori, poveća ili barem održava svoje djelatnosti. Potpora je stoga mogla ograničiti mogućnosti drugih poduzetnika. |
| --- | --- |

(151)

U skladu sa sudskom praksom Suda, sama činjenica da je položaj poduzetnika u okviru tržišnog natjecanja ojačan u odnosu na konkurentske poduzetnike dodjelom gospodarske prednosti koju ne bi primio na neki drugi način u okviru redovnog poslovanja pokazuje da postoji opasnost od narušavanja tržišnog natjecanja. Stoga bi se bilo kojom državnom potporom dodijeljenom društvu AS Tartu Agro, u obliku diskontirane zakupnine, omogućilo društvu da, zahvaljujući toj potpori, poveća ili barem održava svoje djelatnosti. Potpora je stoga mogla ograničiti mogućnosti drugih poduzetnika.

| (152) | U skladu sa sudskom praksom Suda, čini se da državne potpore imaju utjecaj na trgovinu među državama članicama kada poduzetnik djeluje na tržištu koje podliježe trgovini unutar EU-a. Korisnik posluje na tržištima mliječnih proizvoda, mesa i žitarica (vidjeti uvodnu izjavu 10.) na kojima se provodi trgovina unutar EU-a. Vrijednost estonskog izvoza u trgovini unutar skupine EU-28 iznosila je 2018. 51 milijun EUR na tržištu mesa i 177 milijuna EUR na tržištu mliječnih proizvoda (29). Predmetni sektori otvoreni su za tržišno natjecanje na razini EU-a, zbog čega su osjetljivi na sve mjere donesene u korist proizvodnje u jednoj državi članici ili više njih. Suprotno tvrdnjama estonskih nadležnih tijela (uvodna izjava 66.), Komisija, s obzirom na prethodna razmatranja, smatra da bi predmetna mjera mogla narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(152)

U skladu sa sudskom praksom Suda, čini se da državne potpore imaju utjecaj na trgovinu među državama članicama kada poduzetnik djeluje na tržištu koje podliježe trgovini unutar EU-a. Korisnik posluje na tržištima mliječnih proizvoda, mesa i žitarica (vidjeti uvodnu izjavu 10.) na kojima se provodi trgovina unutar EU-a. Vrijednost estonskog izvoza u trgovini unutar skupine EU-28 iznosila je 2018. 51 milijun EUR na tržištu mesa i 177 milijuna EUR na tržištu mliječnih proizvoda (29). Predmetni sektori otvoreni su za tržišno natjecanje na razini EU-a, zbog čega su osjetljivi na sve mjere donesene u korist proizvodnje u jednoj državi članici ili više njih. Suprotno tvrdnjama estonskih nadležnih tijela (uvodna izjava 66.), Komisija, s obzirom na prethodna razmatranja, smatra da bi predmetna mjera mogla narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

29

| (153) | Budući da su ispunjeni svi potrebni uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, Komisija zaključuje da mjera koju se ocjenjuje čini državnu potporu. Stoga je potrebno kvantificirati prednost. |
| --- | --- |

(153)

Budući da su ispunjeni svi potrebni uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, Komisija zaključuje da mjera koju se ocjenjuje čini državnu potporu. Stoga je potrebno kvantificirati prednost.

Kvantifikacija prednosti

Kvantifikacija prednosti

| (154) | Uzimajući u obzir prethodno navedena razmatranja, izvješće društva Uus Maa trebalo bi iskoristiti za utvrđivanje procjena zakupnine za razdoblje od 2000. do 2009. Prema podacima iz izvješća društva Uus Maa, zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu u razdoblju od 2000. do 2004. kretala se u rasponu od 6 do 10 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 33.). Na temelju prethodno navedenoga, godišnju prosječnu zakupninu (jednostavan prosjek) na temelju izvješća društva Uus Maa trebalo bi usporediti s godišnjom zakupninom koju je društvo AS Tartu Agro plaćalo u razdoblju od 2000. do 2004. |
| --- | --- |

(154)

Uzimajući u obzir prethodno navedena razmatranja, izvješće društva Uus Maa trebalo bi iskoristiti za utvrđivanje procjena zakupnine za razdoblje od 2000. do 2009. Prema podacima iz izvješća društva Uus Maa, zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu u razdoblju od 2000. do 2004. kretala se u rasponu od 6 do 10 EUR/ha (vidjeti uvodnu izjavu 33.). Na temelju prethodno navedenoga, godišnju prosječnu zakupninu (jednostavan prosjek) na temelju izvješća društva Uus Maa trebalo bi usporediti s godišnjom zakupninom koju je društvo AS Tartu Agro plaćalo u razdoblju od 2000. do 2004.

| (155) | Kad je riječ o razdoblju od 2005. do 2009., zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu povećala se na 10–20 EUR/ha. Slično tomu, jednostavan godišnji prosjek zakupnine na temelju izvješća društva Uus Maa trebalo bi usporediti s godišnjom zakupninom koju je društvo AS Tartu Agro plaćalo u razdoblju od 2005 do 2009. |
| --- | --- |

(155)

Kad je riječ o razdoblju od 2005. do 2009., zakupnina za poljoprivredno zemljište u okrugu Tartu povećala se na 10–20 EUR/ha. Slično tomu, jednostavan godišnji prosjek zakupnine na temelju izvješća društva Uus Maa trebalo bi usporediti s godišnjom zakupninom koju je društvo AS Tartu Agro plaćalo u razdoblju od 2005 do 2009.

| (156) | U razdoblju od 2010. do 2014. zakupnine na temelju izvješća društva Uus Maa kretale su se u rasponu od 25 do 60 EUR/ha. Taj je raspon poprilično velik pa bi stoga za utvrđivanje godišnje zamjenske tržišne vrijednosti trebalo koristiti dostupne podatke Ureda za statistiku o prosječnim zakupninama (za poljoprivredno zemljište u Estoniji) (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 39.). Slično tomu, za razdoblje od 2015. do 2018. trebalo bi koristiti podatke Ureda za statistiku o prosječnim godišnjim zakupninama (za poljoprivredno zemljište u Estoniji). |
| --- | --- |

(156)

U razdoblju od 2010. do 2014. zakupnine na temelju izvješća društva Uus Maa kretale su se u rasponu od 25 do 60 EUR/ha. Taj je raspon poprilično velik pa bi stoga za utvrđivanje godišnje zamjenske tržišne vrijednosti trebalo koristiti dostupne podatke Ureda za statistiku o prosječnim zakupninama (za poljoprivredno zemljište u Estoniji) (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 39.). Slično tomu, za razdoblje od 2015. do 2018. trebalo bi koristiti podatke Ureda za statistiku o prosječnim godišnjim zakupninama (za poljoprivredno zemljište u Estoniji).

| (157) | Nadalje, estonska nadležna tijela tvrde da barem 12,34 % predmetnog zakupljenog zemljišta nije prikladno za poljoprivrednu proizvodnju (vidjeti uvodnu izjavu 56.). Međutim, Komisija je utvrdila da u ugovoru nije navedeno da neki dio zemljišta nije prikladan za poljoprivredu. Ugovorne stranke obično bi u ugovoru utvrdile posebna obilježja imovine i u skladu s time prilagodile primjenu odredbi ugovora, primjerice u pogledu iznosa zakupnine. |
| --- | --- |

(157)

Nadalje, estonska nadležna tijela tvrde da barem 12,34 % predmetnog zakupljenog zemljišta nije prikladno za poljoprivrednu proizvodnju (vidjeti uvodnu izjavu 56.). Međutim, Komisija je utvrdila da u ugovoru nije navedeno da neki dio zemljišta nije prikladan za poljoprivredu. Ugovorne stranke obično bi u ugovoru utvrdile posebna obilježja imovine i u skladu s time prilagodile primjenu odredbi ugovora, primjerice u pogledu iznosa zakupnine.

| (158) | Osim toga, podnositelj pritužbe dostavio je informacije o veličini i načinu korištenja parcela (vidjeti uvodne izjave od 88. do 91.). Iz tih se informacija vidjeti da je društvo AS Tartu Agro podnijelo zahtjev za poljoprivredne potpore EU-a te je imalo mogućnost ostvarivanja dodatnog prihoda od zemljišta, npr. prodajom drvne sirovine (vidjeti uvodnu izjavu 91.). Kao primjer isplate poljoprivrednih potpora, društvo AS Tartu Agro primilo je 2010. poljoprivredne potpore za 2 912,76 ha, što čini približno 95 % zakupljenog zemljišta. Komisija stoga smatra da je, čak i ako sve parcele nisu bile čisto obradivo zemljište, i neobradivo zemljište moglo biti na drugi način korisno. Primjerice, šumsko zemljište moglo se koristiti za proizvodnju drvne sirovine, travnjaci su se mogli koristiti za proizvodnju krmiva, a ispunjavali su i uvjete za dobivanje poljoprivrednih potpora EU-a, dok su pristupne ceste (vidjeti uvodnu izjavu 56.) bile važne za izravan pristup parcelama radi prijevoza proizvoda (pšenice, krmiva itd.). Uzimajući u obzir činjenicu da je teško pronaći pouzdane zamjenske vrijednosti za tržišnu cijenu zakupa šumskog zemljišta, travnjaka i ostalog zemljišta, Komisija smatra da bi broj hektara za koje su se isplaćivale poljoprivredne potpore mogao služiti kao osnova za izračun prednosti. Broj hektara za koje su se isplaćivale poljoprivredne potpore činio je približno 95–97 % zakupljenog zemljišta u razdoblju od 2004. do 2018. |
| --- | --- |

(158)

Osim toga, podnositelj pritužbe dostavio je informacije o veličini i načinu korištenja parcela (vidjeti uvodne izjave od 88. do 91.). Iz tih se informacija vidjeti da je društvo AS Tartu Agro podnijelo zahtjev za poljoprivredne potpore EU-a te je imalo mogućnost ostvarivanja dodatnog prihoda od zemljišta, npr. prodajom drvne sirovine (vidjeti uvodnu izjavu 91.). Kao primjer isplate poljoprivrednih potpora, društvo AS Tartu Agro primilo je 2010. poljoprivredne potpore za 2 912,76 ha, što čini približno 95 % zakupljenog zemljišta. Komisija stoga smatra da je, čak i ako sve parcele nisu bile čisto obradivo zemljište, i neobradivo zemljište moglo biti na drugi način korisno. Primjerice, šumsko zemljište moglo se koristiti za proizvodnju drvne sirovine, travnjaci su se mogli koristiti za proizvodnju krmiva, a ispunjavali su i uvjete za dobivanje poljoprivrednih potpora EU-a, dok su pristupne ceste (vidjeti uvodnu izjavu 56.) bile važne za izravan pristup parcelama radi prijevoza proizvoda (pšenice, krmiva itd.). Uzimajući u obzir činjenicu da je teško pronaći pouzdane zamjenske vrijednosti za tržišnu cijenu zakupa šumskog zemljišta, travnjaka i ostalog zemljišta, Komisija smatra da bi broj hektara za koje su se isplaćivale poljoprivredne potpore mogao služiti kao osnova za izračun prednosti. Broj hektara za koje su se isplaćivale poljoprivredne potpore činio je približno 95–97 % zakupljenog zemljišta u razdoblju od 2004. do 2018.

| (159) | Nadalje, estonska nadležna tijela tvrde da je postojao samo ograničen broj poljoprivrednih proizvođača koji su bili zainteresirani za uzimanje u zakup više od 3 000 ha poljoprivrednog zemljišta (vidjeti uvodnu izjavu 57.). Komisija u tom pogledu smatra da su estonska nadležna tijela mogla u zakup dati zasebne parcele zemljišta. Zemljište je već bilo podijeljeno na 23 zasebne parcele koje su se mogle zasebno dati u zakup. Nadalje, broj potencijalnih prihvatljivih ponuditelja bio je dodatno ograničen uvjetom da se treba nastaviti poljoprivredna proizvodnja društva AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(159)

Nadalje, estonska nadležna tijela tvrde da je postojao samo ograničen broj poljoprivrednih proizvođača koji su bili zainteresirani za uzimanje u zakup više od 3 000 ha poljoprivrednog zemljišta (vidjeti uvodnu izjavu 57.). Komisija u tom pogledu smatra da su estonska nadležna tijela mogla u zakup dati zasebne parcele zemljišta. Zemljište je već bilo podijeljeno na 23 zasebne parcele koje su se mogle zasebno dati u zakup. Nadalje, broj potencijalnih prihvatljivih ponuditelja bio je dodatno ograničen uvjetom da se treba nastaviti poljoprivredna proizvodnja društva AS Tartu Agro.

| (160) | Estonska nadležna tijela tvrde i da su zbog nepostojećeg tržišta zakupa postojala ograničenja u pogledu ishoda natječaja. U izvješću društva Uus Maa ukazuje se na to da je stanje na tržištu bilo nestabilno, ali se ipak navodi da su postojali ugovori o zakupu poljoprivrednog zemljišta koji su se sklapali na kratak rok. Stoga, uzimajući u obzir stanje na tržištu, privatni ulagatelj u tržišnom gospodarstvu odredio bi trajanje zakupa koje bi bilo kraće od 25 godina. |
| --- | --- |

(160)

Estonska nadležna tijela tvrde i da su zbog nepostojećeg tržišta zakupa postojala ograničenja u pogledu ishoda natječaja. U izvješću društva Uus Maa ukazuje se na to da je stanje na tržištu bilo nestabilno, ali se ipak navodi da su postojali ugovori o zakupu poljoprivrednog zemljišta koji su se sklapali na kratak rok. Stoga, uzimajući u obzir stanje na tržištu, privatni ulagatelj u tržišnom gospodarstvu odredio bi trajanje zakupa koje bi bilo kraće od 25 godina.

| (161) | Estonska nadležna tijela nadalje tvrde da bi pri ocjeni prihoda od zakupa u obzir trebalo uzeti sve obveze zakupnika: i. godišnja ulaganja u sustav odvodnje; ii. rashode za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla; i iii. plaćanje poreza (vidjeti uvodnu izjavu 26.). |
| --- | --- |

(161)

Estonska nadležna tijela nadalje tvrde da bi pri ocjeni prihoda od zakupa u obzir trebalo uzeti sve obveze zakupnika: i. godišnja ulaganja u sustav odvodnje; ii. rashode za održavanje zemljišta i poboljšanje kvalitete tla; i iii. plaćanje poreza (vidjeti uvodnu izjavu 26.).

| (162) | Komisija može prihvatiti taj argument u mjeri u kojoj se on odnosi na godišnja ulaganja u sustav odvodnje (uvodne izjave 36., 60. i 79.) kako je opisano u uvodnim izjavama 143. i 144. Stoga bi polovinu vrijednosti godišnjih ulaganja, kako su ona utvrđena u ugovoru o zakupu, trebalo smatrati dijelom prihoda od zakupa. Čini se da je to konzervativna procjena koja se temelji na činjenicama da je održavanje sustava za melioraciju zemljišta bila obveza vlasnika zemljišta u skladu sa zakonom (vidjeti uvodne izjave 143. i 144.), ali s obzirom na to da je ugovor o zakupu imao dugo trajanje od 25 godina, najveću korist od tih ulaganja imalo je društvo AS Tartu Agro, koje je korisnik zemljišta. |
| --- | --- |

(162)

Komisija može prihvatiti taj argument u mjeri u kojoj se on odnosi na godišnja ulaganja u sustav odvodnje (uvodne izjave 36., 60. i 79.) kako je opisano u uvodnim izjavama 143. i 144. Stoga bi polovinu vrijednosti godišnjih ulaganja, kako su ona utvrđena u ugovoru o zakupu, trebalo smatrati dijelom prihoda od zakupa. Čini se da je to konzervativna procjena koja se temelji na činjenicama da je održavanje sustava za melioraciju zemljišta bila obveza vlasnika zemljišta u skladu sa zakonom (vidjeti uvodne izjave 143. i 144.), ali s obzirom na to da je ugovor o zakupu imao dugo trajanje od 25 godina, najveću korist od tih ulaganja imalo je društvo AS Tartu Agro, koje je korisnik zemljišta.

| (163) | Međutim, Komisija smatra da su rashodi za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla prvenstveno u interesu zakupnika jer su oni uglavnom povezani s troškovima ulaznih sredstava za proizvodnju, primjerice, za zaštitu usjeva (pesticidi) te mineralna i organska gnojiva kako je opisano u uvodnoj izjavi 145., pa ih ne bi trebalo smatrati prihodom države od zakupa. |
| --- | --- |

(163)

Međutim, Komisija smatra da su rashodi za održavanje zemljišta i povećanje kvalitete tla prvenstveno u interesu zakupnika jer su oni uglavnom povezani s troškovima ulaznih sredstava za proizvodnju, primjerice, za zaštitu usjeva (pesticidi) te mineralna i organska gnojiva kako je opisano u uvodnoj izjavi 145., pa ih ne bi trebalo smatrati prihodom države od zakupa.

| (164) | Porezi načelno nisu prihod od zakupa jer ih vlasnik imovine plaća državi. Međutim, u ovom je slučaju društvo AS Tartu Agro plaćalo poreze na zemljište u ime vlasnika zemljišta (a to je država) kako se tvrdi u uvodnoj izjavi 146. pa bi stoga vrijednost godišnjih poreza na zemljište koje je plaćalo društvo AS Tartu Agro trebalo smatrati dijelom prihoda Ministarstva od zakupa. |
| --- | --- |

(164)

Porezi načelno nisu prihod od zakupa jer ih vlasnik imovine plaća državi. Međutim, u ovom je slučaju društvo AS Tartu Agro plaćalo poreze na zemljište u ime vlasnika zemljišta (a to je država) kako se tvrdi u uvodnoj izjavi 146. pa bi stoga vrijednost godišnjih poreza na zemljište koje je plaćalo društvo AS Tartu Agro trebalo smatrati dijelom prihoda Ministarstva od zakupa.

| (165) | Na temelju prethodno navedenoga, prednost se izračunava kao razlika između godišnjih procjena tržišne vrijednosti zakupnine (vidjeti uvodne izjave od 154. do 156.) i stvarnog iznosa zakupnine koja se plaćala Ministarstvu. Osim toga, polovinu vrijednosti godišnjih provedenih ulaganja koje je društvo AS Tartu Agro uložilo u sustav odvodnje i iznose poreza na zemljište koje je društvo AS Tartu Agro plaćalo u ime vlasnika zemljišta trebalo bi dodati stvarnom iznosu zakupnine kako je opisano u uvodnim izjavama od 162. do 164. Kad je riječ o veličini zakupljenog zemljišta, kao osnova za izračun prednosti trebao bi služiti broj hektara za koje su se isplaćivale poljoprivredne potpore (vidjeti uvodnu izjavu 158.). |
| --- | --- |

(165)

Na temelju prethodno navedenoga, prednost se izračunava kao razlika između godišnjih procjena tržišne vrijednosti zakupnine (vidjeti uvodne izjave od 154. do 156.) i stvarnog iznosa zakupnine koja se plaćala Ministarstvu. Osim toga, polovinu vrijednosti godišnjih provedenih ulaganja koje je društvo AS Tartu Agro uložilo u sustav odvodnje i iznose poreza na zemljište koje je društvo AS Tartu Agro plaćalo u ime vlasnika zemljišta trebalo bi dodati stvarnom iznosu zakupnine kako je opisano u uvodnim izjavama od 162. do 164. Kad je riječ o veličini zakupljenog zemljišta, kao osnova za izračun prednosti trebao bi služiti broj hektara za koje su se isplaćivale poljoprivredne potpore (vidjeti uvodnu izjavu 158.).

5.2.   Kvalifikacija mjere kao postojeće ili nove potpore

Kvalifikacija mjere kao postojeće ili nove potpore

| (166) | Ugovor o zakupu između Ministarstva i društva AS Tartu Agro sklopljen je 2000. pa je postojao prije pristupanja Estonije Europskoj uniji. Međutim, on ne ispunjava uvjete da bi se smatrao postojećom potporom, kako je ona definirana u članku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (30), u vezi s Prilogom IV. Aktu o pristupanju Češke Republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke (31). U skladu s prilogom IV. odjeljkom 4. (Poljoprivreda) točkom 4., kako bi se smatrala postojećom potporom, Komisiju se o mjeri potpore mora obavijestiti u roku od četiri mjeseca od datuma pristupanja; sve ostale potpore smatraju se novim potporama. Budući da takva obavijest nije dostavljena, predmetna se mjera od 2000. nadalje smatra novom potporom u smislu članka 1. točke (c) Uredbe (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(166)

Ugovor o zakupu između Ministarstva i društva AS Tartu Agro sklopljen je 2000. pa je postojao prije pristupanja Estonije Europskoj uniji. Međutim, on ne ispunjava uvjete da bi se smatrao postojećom potporom, kako je ona definirana u članku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (30), u vezi s Prilogom IV. Aktu o pristupanju Češke Republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke (31). U skladu s prilogom IV. odjeljkom 4. (Poljoprivreda) točkom 4., kako bi se smatrala postojećom potporom, Komisiju se o mjeri potpore mora obavijestiti u roku od četiri mjeseca od datuma pristupanja; sve ostale potpore smatraju se novim potporama. Budući da takva obavijest nije dostavljena, predmetna se mjera od 2000. nadalje smatra novom potporom u smislu članka 1. točke (c) Uredbe (EU) 2015/1589.

30

31

5.3.   Spojivost potpore

Spojivost potpore

| (167) | Mjera obuhvaćena člankom 107. stavkom 1. UFEU-a u načelu je nespojiva s funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, osim ako je na nju primjenjivo neko od odstupanja predviđenih u UFEU-u. Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a može se smatrati da je potpora spojiva s unutarnjim tržištem ako se utvrdi da se njome olakšava razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takva potpora ne utječe negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Da bi to odstupanje bilo primjenjivo, potpora mora biti u skladu s relevantnim pravilima Unije o državnim potporama. |
| --- | --- |

(167)

Mjera obuhvaćena člankom 107. stavkom 1. UFEU-a u načelu je nespojiva s funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, osim ako je na nju primjenjivo neko od odstupanja predviđenih u UFEU-u. Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a može se smatrati da je potpora spojiva s unutarnjim tržištem ako se utvrdi da se njome olakšava razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takva potpora ne utječe negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Da bi to odstupanje bilo primjenjivo, potpora mora biti u skladu s relevantnim pravilima Unije o državnim potporama.

| (168) | U skladu s Obavijesti Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (32), svaka nezakonita državna potpora u smislu članka 1. točke (f) Uredbe (EU) 2015/1589 mora se ocijeniti u skladu s važećim dokumentima u vrijeme dodjeljivanja takve potpore. |
| --- | --- |

(168)

U skladu s Obavijesti Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (32), svaka nezakonita državna potpora u smislu članka 1. točke (f) Uredbe (EU) 2015/1589 mora se ocijeniti u skladu s važećim dokumentima u vrijeme dodjeljivanja takve potpore.

32

| (169) | Budući da je potpora dodijeljena 2000. i da su se uvjeti ugovora o zakupu nekoliko puta promijenili (vidjeti uvodnu izjavu 27.), ova se mjera mora ispitati s obzirom na Smjernice Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva za razdoblje 2000.–2006. (33) i kasnije smjernice. Komisija smatra da se ovu mjeru ne može proglasiti spojivom na temelju Smjernica koje su se primjenjivale u razdoblju od 2000. do 2006. Ova se mjera ne može proglasiti spojivom ni na temelju Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva za razdoblje 2007.–2013. (34) ni na temelju Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014.–2020. (35) |
| --- | --- |

(169)

Budući da je potpora dodijeljena 2000. i da su se uvjeti ugovora o zakupu nekoliko puta promijenili (vidjeti uvodnu izjavu 27.), ova se mjera mora ispitati s obzirom na Smjernice Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva za razdoblje 2000.–2006. (33) i kasnije smjernice. Komisija smatra da se ovu mjeru ne može proglasiti spojivom na temelju Smjernica koje su se primjenjivale u razdoblju od 2000. do 2006. Ova se mjera ne može proglasiti spojivom ni na temelju Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva za razdoblje 2007.–2013. (34) ni na temelju Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014.–2020. (35)

33

34

35

| (170) | Općenito, državna potpora u obliku neopravdano niskih zakupnina za zemljište čini operativnu potporu jer se njome smanjuju uobičajeni operativni troškovi korisnika. Za operativnu potporu smatra se da je prima facie nespojiva s unutarnjim tržištem, posebno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a (36). |
| --- | --- |

(170)

Općenito, državna potpora u obliku neopravdano niskih zakupnina za zemljište čini operativnu potporu jer se njome smanjuju uobičajeni operativni troškovi korisnika. Za operativnu potporu smatra se da je prima facie nespojiva s unutarnjim tržištem, posebno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a (36).

prima facie

36

| (171) | U svakom slučaju, nije u dostatnoj mjeri dokazano da je mjera bila nužna i razmjerna za ostvarivanje bilo kojih ciljeva od zajedničkog interesa. Estonija nije iznijela nikakve argumente o spojivosti te se predmetna mjera u svakom slučaju treba smatrati operativnom potporom. Stoga Komisija nije utvrdila nikakve razloge na temelju kojih bi potporu proglasila spojivom s unutarnjim tržištem s obzirom na članak 107. stavak 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(171)

U svakom slučaju, nije u dostatnoj mjeri dokazano da je mjera bila nužna i razmjerna za ostvarivanje bilo kojih ciljeva od zajedničkog interesa. Estonija nije iznijela nikakve argumente o spojivosti te se predmetna mjera u svakom slučaju treba smatrati operativnom potporom. Stoga Komisija nije utvrdila nikakve razloge na temelju kojih bi potporu proglasila spojivom s unutarnjim tržištem s obzirom na članak 107. stavak 3. UFEU-a.

| (172) | Komisija stoga zaključuje da davanje zemljišta u zakup društvu AS Tartu Agro od strane Ministarstva čini državnu potporu koja je nezakonita i nespojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(172)

Komisija stoga zaključuje da davanje zemljišta u zakup društvu AS Tartu Agro od strane Ministarstva čini državnu potporu koja je nezakonita i nespojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a.

6.   POVRAT

POVRAT

| (173) | Budući da je potpora nezakonita i nespojiva s unutarnjim tržištem, Republika Estonija trebala bi prestati provoditi tu mjeru i izvršiti povrat dodijeljene potpore od društva AS Tartu Agro, osim ako je potpora dodijeljena za potrebe provedbe konkretnog projekta koji je u vrijeme dodjele ispunjavao sve uvjete iz uredbi o skupnom izuzeću, uredbe o potporama de minimis ili programa potpore koji je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(173)

Budući da je potpora nezakonita i nespojiva s unutarnjim tržištem, Republika Estonija trebala bi prestati provoditi tu mjeru i izvršiti povrat dodijeljene potpore od društva AS Tartu Agro, osim ako je potpora dodijeljena za potrebe provedbe konkretnog projekta koji je u vrijeme dodjele ispunjavao sve uvjete iz uredbi o skupnom izuzeću, uredbe o potporama de minimis ili programa potpore koji je odobrila Komisija.

de minimis

| (174) | Nadalje, mora se izvršiti povrat iznosa potpore kako bi se ponovno uspostavilo stanje koje je postojalo na tržištu prije dodjele potpore. U članku 17. Uredbe (EU) 2015/1589 navodi se da ovlasti Komisije u vezi s povratom potpore podliježu roku zastare od deset godina („rok zastare”). Rok zastare počinje danom kada je nezakonita potpora dodijeljena korisniku. U kontekstu predmetne mjere ugovor o zakupu poljoprivrednog zemljišta između Ministarstva i društva AS Tartu Agro potpisan je 16. studenoga 2000. (vidjeti uvodnu izjavu 24.). |
| --- | --- |

(174)

Nadalje, mora se izvršiti povrat iznosa potpore kako bi se ponovno uspostavilo stanje koje je postojalo na tržištu prije dodjele potpore. U članku 17. Uredbe (EU) 2015/1589 navodi se da ovlasti Komisije u vezi s povratom potpore podliježu roku zastare od deset godina („rok zastare”). Rok zastare počinje danom kada je nezakonita potpora dodijeljena korisniku. U kontekstu predmetne mjere ugovor o zakupu poljoprivrednog zemljišta između Ministarstva i društva AS Tartu Agro potpisan je 16. studenoga 2000. (vidjeti uvodnu izjavu 24.).

| (175) | Međutim, u članku 17. Uredbe (EU) 2015/1589 utvrđuje se da se rok zastare prekida bilo kojom radnjom koju Komisija ili neka država članica, djelujući na zahtjev Komisije, poduzme u vezi s nezakonitom potporom. U tom se kontekstu Komisija u vezi s ovom mjerom prvi put obratila estonskim nadležnim tijelima 14. kolovoza 2014. Naime, nakon što je 24. srpnja 2014. zaprimila pritužbu Komisija je tu pritužbu proslijedila estonskim nadležnim tijelima i pozvala ih da dostave informacije i primjedbe o navodima koje je iznio podnositelj pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 1.). Stoga je rok zastare prekinut radnjom koju je poduzela Komisija na taj datum. |
| --- | --- |

(175)

Međutim, u članku 17. Uredbe (EU) 2015/1589 utvrđuje se da se rok zastare prekida bilo kojom radnjom koju Komisija ili neka država članica, djelujući na zahtjev Komisije, poduzme u vezi s nezakonitom potporom. U tom se kontekstu Komisija u vezi s ovom mjerom prvi put obratila estonskim nadležnim tijelima 14. kolovoza 2014. Naime, nakon što je 24. srpnja 2014. zaprimila pritužbu Komisija je tu pritužbu proslijedila estonskim nadležnim tijelima i pozvala ih da dostave informacije i primjedbe o navodima koje je iznio podnositelj pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 1.). Stoga je rok zastare prekinut radnjom koju je poduzela Komisija na taj datum.

| (176) | Stoga bi trebalo izvršiti povrat potpore koju je društvo AS Tartu Agro primalo od 14. kolovoza 2004. nadalje. Iznos koji treba vratiti trebalo bi izračunati kako je opisano u uvodnim izjavama od 154. do 165. Na taj se iznos obračunavaju kamate, koje se izračunavaju u skladu s člankom 9. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (37), od 14. kolovoza 2004. do potpunog povrata, |
| --- | --- |

(176)

Stoga bi trebalo izvršiti povrat potpore koju je društvo AS Tartu Agro primalo od 14. kolovoza 2004. nadalje. Iznos koji treba vratiti trebalo bi izračunati kako je opisano u uvodnim izjavama od 154. do 165. Na taj se iznos obračunavaju kamate, koje se izračunavaju u skladu s člankom 9. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (37), od 14. kolovoza 2004. do potpunog povrata,

37

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Estonija je društvu AS Tartu Agro nezakonito dodijelila državnu potporu u obliku zakupa poljoprivrednog zemljišta po cijeni koja je niža od tržišne cijene, čime je prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije.

Članak 2.

Potpora ne čini državnu potporu ako je u trenutku kada je dodijeljena ispunjavala uvjete iz članka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 (38) koji su se primjenjivali u vrijeme njezine dodjele.

Članak 3.

Pojedinačna potpora dodijeljena u okviru mjere iz članka 1. koja je u vrijeme dodjele ispunjavala uvjete Uredbe Komisije (EU) br. 702/2014 (39) ili nekog drugog odobrenog programa potpore spojiva je s unutarnjim tržištem do maksimalnog intenziteta potpore važećeg za tu vrstu potpore.

Članak 4.

1.   Republika Estonija mora od društva AS Tartu Agro izvršiti povrat potpore iz članka 1.

2.   Na iznose koji se moraju vratiti obračunavaju se kamate od datuma kad su stavljeni na raspolaganje društvu AS Tartu Agro do datuma njihova stvarnog povrata.

3.   Kamate na iznos koji se mora vratiti obračunavaju se složenim kamatnim računom u skladu s poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004 i Uredbe Komisije (EZ) br. 271/2008 (40) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004.

Članak 5.

1.   Povrat potpore dodijeljene u okviru programâ iz članka 1. stupa na snagu odmah i odmah proizvodi učinak.

2.   Republika Estonija mora osigurati provedbu ove Odluke u roku od četiri mjeseca od objave ove Odluke.

Članak 6.

1.   Republika Estonija dužna je u roku od dva mjeseca od objave ove Odluke dostaviti sljedeće informacije:

ukupan iznos (glavnica i kamate) čiji povrat treba izvršiti od društva AS Tartu Agro koje je primilo potporu, koja nije obuhvaćena pravilom de minimis, Uredbom (EU) br. 702/2014 ili bilo kakvim odobrenim programom potpore.

2.   Republika Estonija dužna je izvještavati Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih radi provedbe ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 1. Na jednostavan zahtjev Komisije dužna je odmah dostaviti informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu provedbe ove Odluke.

Članak 7.

Ova je Odluka upućena Republici Estoniji.

Sastavljeno u Bruxellesu od 24. siječnja 2020.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Izvršna potpredsjednica

---

(1)  Poziv na podnošenje primjedaba u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a, državna potpora SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Navodna nezakonita potpora društvu AS Tartu Agro (SL C 103, 1.4.2017., str. 4.).

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(*1)  Povjerljive informacije.

*1

(3)  Odluka Vrhovnog vijeća Republike Estonije, RT 1992, 36, 475.

3

(4)  Zapisnik odbora za ocjenjivanje od 27.7.2000.

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/metadata/en/apri_lpr_esms.htm.

5

(6)  Presuda Suda od 7. prosinca 2000., Telaustria, C-324/98, ECLI:EU:C:2000:669, točka 62.; presuda Suda od 3. prosinca 2001., Bent Mousten Vestergaard, C-59/00, ECLI:EU:C:2001:654, točka 20. Vidjeti i Komunikaciju Komisije o tumačenju prava Zajednice koje se primjenjuje na dodjele ugovora koje ne podliježu ili ne podliježu u potpunosti odredbama direktiva o javnoj nabavi (SL C 179, 1.8.2006., str. 2.).

6

Telaustria

Bent Mousten Vestergaard

(7)  Predmet C-156/98, Njemačka protiv Komisije, ECLI:EU:C:2000:467, točka 30.; spojeni predmeti C-71/09 P, C-73/09 P i C-76/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere” protiv Komisije, ECLI:EU:C:2011:368, točka 136.; i predmet T-459/93, Siemens protiv Komisije, EU:T:1995:100, točka 48.

7

Njemačka protiv Komisije

Comitato „Venezia vuole vivere” protiv Komisije

Siemens protiv Komisije

(8)  Zakon o državnoj imovini, RT I 1995, 22, 327.

8

(9)  Uredba Vlade Republike Estonije br. 285 od 1. kolovoza 1995. o odobrenju pravila za davanje na korištenje državne imovine, RT I 1995, 65, 1091.

9

(10)  Zakon o melioraciji zemljišta, RT I 1994, 34, 534, https://www.riigiteataja.ee/akt/24638.

10

(11)  Zakon o porezu na zemljište, RT I 1996, 41, 797.

11

(12)  Zakon o obveznim odnosima, RT I, 31.12.2016., 7, dostupan na adresi: www.riigiteataja.ee/akt/võs.

12

(13)  Zakon o porezu na zemljište, RT I, 10.11.2016., 10, dostupan na adresi: www.riigiteataja.ee/akt/110112016010.

13

(14)  Vidjeti: https://kls.pria.ee/kaart/.

14

(15)  Vidjeti http://www.eramets.ee/metsa-ja-puidumuuk/hinnainfo-2/.

15

(16)  Vidjeti http://rmk.ee/organisatsioon/aastaaruanded.

16

(17)  Vidjeti: https://www.maaamet.ee/et/uudised/moodunud-aastal-solmitud-rendilepingute-aastatasu-kokku-402-572-eurot.

17

(18)  Člankom 345. UFEU-a utvrđeno je: „Ugovori ni na koji način ne dovode u pitanje pravila kojima se u državama članicama uređuje sustav vlasništva.”

18

(19)  Presuda Suda od 11. srpnja 1996., SFEI i drugi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60.; presuda Suda od 29. travnja 1999., Španjolska protiv Komisije, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

19

SFEI i drugi

Španjolska protiv Komisije

(20)  Presuda Suda od 11. srpnja 1996., SFEI i drugi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točke 60. i 61.

20

SFEI i drugi

(21)  Presuda Općeg suda od 28. veljače 2012., Land Burgenland i Austrija protiv Komisije, spojeni predmeti T-268/08 i T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90.

21

Land Burgenland i Austrija protiv Komisije

(22)  Presuda Suda od 7. prosinca 2000., Telaustria, C-324/98, ECLI:EU:C:2000:669, točka 62.; presuda Suda od 3. prosinca 2001., Bent Mousten Vestergaard, C-59/00, ECLI:EU:C:2001:654, točka 20. Vidjeti i Komunikaciju Komisije o tumačenju prava Zajednice koje se primjenjuje na dodjele ugovora koje ne podliježu ili ne podliježu u potpunosti odredbama direktiva o javnoj nabavi (SL C 179, 1.8.2006., str. 2.).

22

Telaustria

Bent Mousten Vestergaard

(23)  Točka 89. Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. UFEU-a („Obavijest o pojmu državne potpore”) (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.).

23

(24)  Točka 94. Obavijesti o pojmu državne potpore.

24

(25)  https://data.oecd.org/agrland/agricultural-land.htm.

25

(26)  Presuda Općeg suda od 28. veljače 2012., Land Burgenland i Austrija protiv Komisije, spojeni predmeti T-268/08 i T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90, točka 72.

26

Land Burgenland i Austrija protiv Komisije

(27)  http://www.fao.org/3/w7224e/w7224e05.htm.

27

(28)  Vidjeti presudu od 4. lipnja 2015., Komisija protiv MOL-a, C-15/14 P EU:C:2015:362, točka 60.

28

Komisija protiv MOL-a

(29)  Eurostat:https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/database.

29

(30)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

30

(31)  
  SL L 236, 23.9.2003., str. 17.

31

(32)  
  SL C 119, 22.5.2002., str. 22.

32

(33)  
  SL C 28, 1.2.2000., str. 2.

33

(34)  
  SL C 319, 27.12.2006., str. 1.

34

(35)  
  SL C 204, 1.7.2014., str. 1. Ove Smjernice izmijenjene su obavijestima objavljenima u SL C 390, 24.11.2015., str. 4.; SL C 139, 20.4.2018., str. 3.; i SL C 403, 9.11.2018., str. 10.

35

(36)  Predmet C-156/98, Njemačka protiv Komisije, EU:C:2000:467, točka 30.; spojeni predmeti C-71/09 P, C-73/09 P i C-76/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere” protiv Komisije, ECLI:EU:C:2011:368, točka 136.; i predmet T-459/93, Siemens protiv Komisije, EU:T:1995:100, točka 48.

36

Njemačka protiv Komisije

Comitato „Venezia vuole vivere” protiv Komisije

Siemens protiv Komisije

(37)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.),

37

(38)  Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (SL L 142, 14.5.1998., str. 1.).

38

(39)  Uredba Komisije (EU) br. 702/2014 оd 25. lipnja 2014 . o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 193, 1.7.2014., str. 1.).

39

(40)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 82, 25.3.2008., str. 1.).

40

---

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/23

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/105

оd 28. siječnja 2021.

o produljenju djelovanja koje je Danska agencija za zaštitu okoliša poduzela kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 375)

(Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 1. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Danska agencija za zaštitu okoliša („nadležno tijelo”) donijela je 1. svibnja 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo u zrakoplovima do 29. listopada 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje. |
| --- | --- |

(1)

Danska agencija za zaštitu okoliša („nadležno tijelo”) donijela je 1. svibnja 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo u zrakoplovima do 29. listopada 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje.

| (2) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju.

| (3) | Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u rad za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u rad za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini.

| (4) | Komisija je 2. listopada 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi sigurnost zračnog prometa zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogla i dalje biti ugrožena nakon 29. listopada 2020. te na argumentu da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 2. listopada 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi sigurnost zračnog prometa zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogla i dalje biti ugrožena nakon 29. listopada 2020. te na argumentu da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije.

| (5) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, Biobor JF jedini je proizvod koji je na raspolaganju za tu uporabu. Jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta u ožujku 2020. jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočene ozbiljne nepravilnosti u radu motora. |
| --- | --- |

(5)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, Biobor JF jedini je proizvod koji je na raspolaganju za tu uporabu. Jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta u ožujku 2020. jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočene ozbiljne nepravilnosti u radu motora.

| (6) | Kako je istaknulo nadležno tijelo, za mehaničko tretiranje mikrobiološke kontaminacije nema dovoljno alternativa. |
| --- | --- |

(6)

Kako je istaknulo nadležno tijelo, za mehaničko tretiranje mikrobiološke kontaminacije nema dovoljno alternativa.

| (7) | Prema informacijama koje su dostupne službama Komisije, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari i naknadno odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no provedba tih postupaka dugotrajan je proces. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama koje su dostupne službama Komisije, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari i naknadno odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no provedba tih postupaka dugotrajan je proces.

| (8) | Budući da bi nekontroliranje mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova moglo ugroziti sigurnost zračnog prometa i da se ta opasnost ne može dovoljno umanjiti nekim drugim biocidnim proizvodom ili na neki drugi način, primjereno je dopustiti nadležnom tijelu da produlji djelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Budući da bi nekontroliranje mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova moglo ugroziti sigurnost zračnog prometa i da se ta opasnost ne može dovoljno umanjiti nekim drugim biocidnim proizvodom ili na neki drugi način, primjereno je dopustiti nadležnom tijelu da produlji djelovanje.

| (9) | Budući da je valjanost navedenog djelovanja istekla 29. listopada 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak. |
| --- | --- |

(9)

Budući da je valjanost navedenog djelovanja istekla 29. listopada 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak.

| (10) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Danska agencija za zaštitu okoliša može produljiti djelovanje za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo u zrakoplovima do 3. svibnja 2022.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Danskoj agenciji za zaštitu okoliša.

Primjenjuje se od 30. listopada 2020.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

---

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/25

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/106

оd 28. siječnja 2021.

o produljenju djelovanja koje je francusko Ministarstvo ekološke tranzicije poduzelo za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe proizvodâ za dezinfekciju koji sadržavaju propan-2-ol u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 380)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 1. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Francusko Ministarstvo ekološke tranzicije („nadležno tijelo”) donijelo je 13. ožujka 2020., na temelju članka 55. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012, odluku (naknadno izmijenjenu 29. lipnja 2020.) o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i upotrebe proizvodâ za dezinfekciju koji sadržavaju propan-2-ol za osobnu higijenu ljudi (vrsta proizvoda 1 kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012), za razdoblje do 31. prosinca 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje. |
| --- | --- |

(1)

Francusko Ministarstvo ekološke tranzicije („nadležno tijelo”) donijelo je 13. ožujka 2020., na temelju članka 55. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012, odluku (naknadno izmijenjenu 29. lipnja 2020.) o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i upotrebe proizvodâ za dezinfekciju koji sadržavaju propan-2-ol za osobnu higijenu ljudi (vrsta proizvoda 1 kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012), za razdoblje do 31. prosinca 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje.

| (2) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) 11. ožujka 2020. proglasila je pandemiju bolesti uzrokovane koronavirusom (COVID-19). Francuski parlament donio je 22. ožujka 2020. zakon o proglašenju javnozdravstvene krize. WHO i francusko Ministarstvo zdravstva kao preventivnu mjeru protiv širenja bolesti COVID-19 preporučuju upotrebu dezinfekcijskih sredstava na bazi alkohola kao alternativu pranju ruku sapunom i vodom. Formulacija proizvoda obuhvaćena ovim djelovanjem u skladu je s formulacijom na bazi propan-2-ola koju preporučuje WHO. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) 11. ožujka 2020. proglasila je pandemiju bolesti uzrokovane koronavirusom (COVID-19). Francuski parlament donio je 22. ožujka 2020. zakon o proglašenju javnozdravstvene krize. WHO i francusko Ministarstvo zdravstva kao preventivnu mjeru protiv širenja bolesti COVID-19 preporučuju upotrebu dezinfekcijskih sredstava na bazi alkohola kao alternativu pranju ruku sapunom i vodom. Formulacija proizvoda obuhvaćena ovim djelovanjem u skladu je s formulacijom na bazi propan-2-ola koju preporučuje WHO.

| (3) | Formulacija na bazi propan-2-ola koju preporučuje WHO sadržava propan-2-ol kao aktivnu tvar. Propan-2-ol odobren je za upotrebu u biocidnim proizvodima koji pripadaju skupini 1 (proizvodi za osobnu higijenu ljudi) kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(3)

Formulacija na bazi propan-2-ola koju preporučuje WHO sadržava propan-2-ol kao aktivnu tvar. Propan-2-ol odobren je za upotrebu u biocidnim proizvodima koji pripadaju skupini 1 (proizvodi za osobnu higijenu ljudi) kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

| (4) | Od izbijanja pandemije bolesti COVID-19, u Francuskoj postoji iznimno velika potražnja za proizvodima za dezinfekciju, što je dovelo do nezapamćenih nestašica takvih proizvoda. Prije navedenog djelovanja u Francuskoj nije bilo sredstava za dezinfekciju ruku odobrenih u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012. Bolest COVID-19 ozbiljna je prijetnja javnom zdravlju u Francuskoj, a s obzirom na to da pranje ruku sapunom i vodom nije uvijek moguće, dodatni proizvodi za dezinfekciju ključni su za kontrolu njezina širenja. |
| --- | --- |

(4)

Od izbijanja pandemije bolesti COVID-19, u Francuskoj postoji iznimno velika potražnja za proizvodima za dezinfekciju, što je dovelo do nezapamćenih nestašica takvih proizvoda. Prije navedenog djelovanja u Francuskoj nije bilo sredstava za dezinfekciju ruku odobrenih u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012. Bolest COVID-19 ozbiljna je prijetnja javnom zdravlju u Francuskoj, a s obzirom na to da pranje ruku sapunom i vodom nije uvijek moguće, dodatni proizvodi za dezinfekciju ključni su za kontrolu njezina širenja.

| (5) | Komisija je 10. rujna 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Temelj za podnošenje zahtjeva jest zabrinutost da bi javno zdravlje moglo biti ugroženo bolešću COVID-19 i nakon 31. prosinca 2020., a imajući u vidu da je odobravanje stavljanja dodatnih proizvoda za dezinfekciju na tržište od ključne važnosti za suzbijanje opasnosti od bolesti COVID-19, koja se ne može suzbiti na drugi način. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 10. rujna 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Temelj za podnošenje zahtjeva jest zabrinutost da bi javno zdravlje moglo biti ugroženo bolešću COVID-19 i nakon 31. prosinca 2020., a imajući u vidu da je odobravanje stavljanja dodatnih proizvoda za dezinfekciju na tržište od ključne važnosti za suzbijanje opasnosti od bolesti COVID-19, koja se ne može suzbiti na drugi način.

| (6) | Nadležno tijelo navodi da se očekuje dodatno povećanje potražnje za proizvodima za dezinfekciju. Unatoč postojanju alternativa na bazi etanola, nadležno tijelo smatra da je potrebno na tržištu zadržati široku ponudu proizvoda za dezinfekciju kako bi se rizik od moguće nestašice sirovina sveo na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

(6)

Nadležno tijelo navodi da se očekuje dodatno povećanje potražnje za proizvodima za dezinfekciju. Unatoč postojanju alternativa na bazi etanola, nadležno tijelo smatra da je potrebno na tržištu zadržati široku ponudu proizvoda za dezinfekciju kako bi se rizik od moguće nestašice sirovina sveo na najmanju moguću mjeru.

| (7) | Nadležno tijelo pozvalo je subjekte koji su imali koristi od tog djelovanja da što prije zatraže redovito odobrenje proizvoda. Jedan je subjekt potvrdio da namjerava podnijeti zahtjev za redovito odobrenje svojeg dezinficijensa na bazi propan-2-ola. |
| --- | --- |

(7)

Nadležno tijelo pozvalo je subjekte koji su imali koristi od tog djelovanja da što prije zatraže redovito odobrenje proizvoda. Jedan je subjekt potvrdio da namjerava podnijeti zahtjev za redovito odobrenje svojeg dezinficijensa na bazi propan-2-ola.

| (8) | Budući da bolest COVID-19 i dalje predstavlja opasnost za javno zdravlje i da se takva opasnost u Francuskoj ne može na odgovarajući način suzbiti bez odobravanja stavljanja na tržište dodatnih sredstava za dezinfekciju, potrebno je nadležnom tijelu dopustiti produljenje tog djelovanja za najviše 550 dana počevši od dana nakon isteka početnog razdoblja od 180 dana od odluke nadležnog tijela od 13. ožujka 2020. |
| --- | --- |

(8)

Budući da bolest COVID-19 i dalje predstavlja opasnost za javno zdravlje i da se takva opasnost u Francuskoj ne može na odgovarajući način suzbiti bez odobravanja stavljanja na tržište dodatnih sredstava za dezinfekciju, potrebno je nadležnom tijelu dopustiti produljenje tog djelovanja za najviše 550 dana počevši od dana nakon isteka početnog razdoblja od 180 dana od odluke nadležnog tijela od 13. ožujka 2020.

| (9) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Francusko Ministarstvo ekološke tranzicije može produljiti djelovanje kojim se dopušta stavljanje na raspolaganje na tržištu i upotreba proizvodâ za dezinfekciju koji sadržavaju propan-2-ol za osobnu higijenu ljudi do 13. ožujka 2022.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena francuskom Ministarstvu ekološke tranzicije.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

---

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/27

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/107

оd 28. siječnja 2021.

o produljenju djelovanja koje je Švedska agencija za kemikalije poduzela kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 401)

(Vjerodostojan je samo tekst na švedskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 1. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Švedska agencija za kemikalije („nadležno tijelo”) donijela je 4. svibnja 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 30. listopada 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje. |
| --- | --- |

(1)

Švedska agencija za kemikalije („nadležno tijelo”) donijela je 4. svibnja 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 30. listopada 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje.

| (2) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju.

| (3) | Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini.

| (4) | Komisija je 8. listopada 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi sigurnost zračnog prometa zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogla i dalje biti ugrožena nakon 30. listopada 2020. te na argumentu da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 8. listopada 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi sigurnost zračnog prometa zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogla i dalje biti ugrožena nakon 30. listopada 2020. te na argumentu da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije.

| (5) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta u ožujku 2020. jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočene ozbiljne nepravilnosti u radu motora. |
| --- | --- |

(5)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta u ožujku 2020. jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočene ozbiljne nepravilnosti u radu motora.

| (6) | Kako je navelo nadležno tijelo, postojeće mikrobiološke kontaminacije alternativno se mogu tretirati ručnim čišćenjem mikroorganizama iz spremnika za gorivo nakon uklanjanja goriva iz zrakoplova i pročišćavanja sustava za dovod goriva. Ti bi se postupci trebali provoditi redovito, zajedno s mikrobiološkim ispitivanjem pročišćenih uzoraka. Ručno čišćenje kontaminiranih spremnika izložilo bi radnike otrovnim plinovima i zbog toga je neprihvatljivo. Nadalje, ti bi postupci bili i nerazmjerno opterećujući s obzirom na to da je i dalje nejasno do kada će to dulje parkiranje zrakoplova biti potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Kako je navelo nadležno tijelo, postojeće mikrobiološke kontaminacije alternativno se mogu tretirati ručnim čišćenjem mikroorganizama iz spremnika za gorivo nakon uklanjanja goriva iz zrakoplova i pročišćavanja sustava za dovod goriva. Ti bi se postupci trebali provoditi redovito, zajedno s mikrobiološkim ispitivanjem pročišćenih uzoraka. Ručno čišćenje kontaminiranih spremnika izložilo bi radnike otrovnim plinovima i zbog toga je neprihvatljivo. Nadalje, ti bi postupci bili i nerazmjerno opterećujući s obzirom na to da je i dalje nejasno do kada će to dulje parkiranje zrakoplova biti potrebno.

| (7) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari i naknadno odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no provedba tih postupaka dugotrajan je proces. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari i naknadno odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no provedba tih postupaka dugotrajan je proces.

| (8) | Budući da bi nekontroliranje mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova moglo ugroziti sigurnost zračnog prometa i da se ta opasnost ne može dovoljno umanjiti nekim drugim biocidnim proizvodom ili na neki drugi način, primjereno je dopustiti nadležnom tijelu da produlji djelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Budući da bi nekontroliranje mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova moglo ugroziti sigurnost zračnog prometa i da se ta opasnost ne može dovoljno umanjiti nekim drugim biocidnim proizvodom ili na neki drugi način, primjereno je dopustiti nadležnom tijelu da produlji djelovanje.

| (9) | Budući da je valjanost navedenog djelovanja istekla 30. listopada 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak. |
| --- | --- |

(9)

Budući da je valjanost navedenog djelovanja istekla 30. listopada 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak.

| (10) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Švedska agencija za kemikalije može produljiti djelovanje za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 4. svibnja 2022.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Švedskoj agenciji za kemikalije.

Primjenjuje se od 31. listopada 2020.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

---

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/29

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/108

оd 28. siječnja 2021.

o produljenju djelovanja koje je mađarski Nacionalni zavod za javno zdravstvo poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 403)

(Vjerodostojan je samo tekst na mađarskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 1. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Mađarski Nacionalni zavod za javno zdravstvo („nadležno tijelo”) donio je 29. lipnja 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 26. prosinca 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje. |
| --- | --- |

(1)

Mađarski Nacionalni zavod za javno zdravstvo („nadležno tijelo”) donio je 29. lipnja 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 26. prosinca 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje.

| (2) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na glavnom i pomoćnom motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na glavnom i pomoćnom motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju.

| (3) | Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini.

| (4) | Komisija je 5. listopada 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi sigurnost zračnog prometa zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogla i dalje biti ugrožena nakon 26. prosinca 2020. te na argumentu da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 5. listopada 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi sigurnost zračnog prometa zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogla i dalje biti ugrožena nakon 26. prosinca 2020. te na argumentu da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije.

| (5) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta u ožujku 2020. jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočene ozbiljne nepravilnosti u radu motora. |
| --- | --- |

(5)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta u ožujku 2020. jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočene ozbiljne nepravilnosti u radu motora.

| (6) | Kako je istaknulo nadležno tijelo, mehaničko tretiranje mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova nije uvijek moguće. Nadalje, trebalo bi ga izbjegavati jer bi izložilo radnike otrovnim plinovima. |
| --- | --- |

(6)

Kako je istaknulo nadležno tijelo, mehaničko tretiranje mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova nije uvijek moguće. Nadalje, trebalo bi ga izbjegavati jer bi izložilo radnike otrovnim plinovima.

| (7) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari i naknadno odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no provedba tih postupaka dugotrajan je proces. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari i naknadno odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no provedba tih postupaka dugotrajan je proces.

| (8) | Budući da bi nekontroliranje mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova moglo ugroziti sigurnost zračnog prometa i da se ta opasnost ne može dovoljno umanjiti nekim drugim biocidnim proizvodom ili na neki drugi način, primjereno je dopustiti nadležnom tijelu da produlji djelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Budući da bi nekontroliranje mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova moglo ugroziti sigurnost zračnog prometa i da se ta opasnost ne može dovoljno umanjiti nekim drugim biocidnim proizvodom ili na neki drugi način, primjereno je dopustiti nadležnom tijelu da produlji djelovanje.

| (9) | Budući da je valjanost navedenog djelovanja istekla 26. prosinca 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak. |
| --- | --- |

(9)

Budući da je valjanost navedenog djelovanja istekla 26. prosinca 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak.

| (10) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Mađarski Nacionalni zavod za javno zdravstvo može produljiti djelovanje za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 30. lipnja 2022.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena mađarskom Nacionalnom zavodu za javno zdravstvo.

Primjenjuje se od 27. prosinca 2020.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/31

---

ODLUKA br. 1/2021 ZAJEDNIČKOG ODBORA U OKVIRU SPORAZUMA O GOSPODARSKOM PARTNERSTVU IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I JAPANA

od 25. siječnja 2021.

o izmjenama Priloga 14.-A i Priloga 14.-B o oznakama zemljopisnog podrijetla [2021/109]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegove članke 14.30. i 22.2.,

budući da:

| (1) | Sporazum je stupio na snagu 1. veljače 2019. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum je stupio na snagu 1. veljače 2019.

| (2) | Poglavlje III. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (1) iz dijela 1. Priloga 14.-A i odjeljka A dijela 2. Priloga 14.-B Sporazumu stavljeno je izvan snage 8. lipnja 2019. Uredbom (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Upućivanja na Uredbu (EZ) br. 110/2008 u Sporazumu trebalo bi stoga na odgovarajući način zamijeniti upućivanjima na Uredbu (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(2)

Poglavlje III. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (1) iz dijela 1. Priloga 14.-A i odjeljka A dijela 2. Priloga 14.-B Sporazumu stavljeno je izvan snage 8. lipnja 2019. Uredbom (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Upućivanja na Uredbu (EZ) br. 110/2008 u Sporazumu trebalo bi stoga na odgovarajući način zamijeniti upućivanjima na Uredbu (EU) 2019/787.

| (3) | Na prvom sastanku Odbora za intelektualno vlasništvo održanom 28. studenoga 2019. Europska unija i Japan (dalje u tekstu „stranke”) raspravili su o načinima izmjene Priloga 14.-B Sporazumu na temelju članka 14.30. i sporazumjeli se da će tijekom nadolazećih mjeseci nastaviti voditi rasprave s ciljem postizanja sporazuma o dodavanju novih oznaka zemljopisnog podrijetla na sljedećem sastanku Zajedničkog odbora. Nakon tih rasprava stranke su potvrdile da će svake godine od 2020. do 2022. Zajednički odbor razmotriti zaštitu do 28 naziva iz Europske unije odnosno Japana kao oznake zemljopisnog podrijetla i dodati ih u Prilog 14.-B Sporazumu pod uvjetom da su ti nazivi zaštićeni kao oznake zemljopisnog podrijetla na domaćem tržištu (3). Od 2023. stranke će raditi na stalnom dodavanju dodatnih oznaka zemljopisnog podrijetla u Prilog 14.-B s obzirom na interese svake strane uz blisku koordinaciju između stranaka. |
| --- | --- |

(3)

Na prvom sastanku Odbora za intelektualno vlasništvo održanom 28. studenoga 2019. Europska unija i Japan (dalje u tekstu „stranke”) raspravili su o načinima izmjene Priloga 14.-B Sporazumu na temelju članka 14.30. i sporazumjeli se da će tijekom nadolazećih mjeseci nastaviti voditi rasprave s ciljem postizanja sporazuma o dodavanju novih oznaka zemljopisnog podrijetla na sljedećem sastanku Zajedničkog odbora. Nakon tih rasprava stranke su potvrdile da će svake godine od 2020. do 2022. Zajednički odbor razmotriti zaštitu do 28 naziva iz Europske unije odnosno Japana kao oznake zemljopisnog podrijetla i dodati ih u Prilog 14.-B Sporazumu pod uvjetom da su ti nazivi zaštićeni kao oznake zemljopisnog podrijetla na domaćem tržištu (3). Od 2023. stranke će raditi na stalnom dodavanju dodatnih oznaka zemljopisnog podrijetla u Prilog 14.-B s obzirom na interese svake strane uz blisku koordinaciju između stranaka.

| (4) | Na zahtjev stranaka i temeljem članka 14.30. stavka 1. Europska unija dovršila je postupak u vezi s prigovorom i ispitivanje 28 dodatnih oznaka zemljopisnog podrijetla iz Japana, a Japan je dovršio postupak u vezi s prigovorom i ispitivanje 28 dodatnih oznaka zemljopisnog podrijetla iz Europske Unije. |
| --- | --- |

(4)

Na zahtjev stranaka i temeljem članka 14.30. stavka 1. Europska unija dovršila je postupak u vezi s prigovorom i ispitivanje 28 dodatnih oznaka zemljopisnog podrijetla iz Japana, a Japan je dovršio postupak u vezi s prigovorom i ispitivanje 28 dodatnih oznaka zemljopisnog podrijetla iz Europske Unije.

| (5) | U skladu s člankom 14.30. stavkom 3. Sporazuma Japan je 2. ožujka 2020. obavijestio Europsku uniju o prestanku zaštite japanske oznake zemljopisnog podrijetla „西尾の抹茶/Nishio Matcha” u Japanu. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 14.30. stavkom 3. Sporazuma Japan je 2. ožujka 2020. obavijestio Europsku uniju o prestanku zaštite japanske oznake zemljopisnog podrijetla „西尾の抹茶/Nishio Matcha” u Japanu.

| (6) | U skladu s člankom 14.53. stavkom 3. Sporazuma Odbor za intelektualno vlasništvo je 28. prosinca 2020. Zajedničkom odboru preporučio da se Prilog 14.-A i Prilog 14.-B Sporazumu izmijene u skladu s tim. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 14.53. stavkom 3. Sporazuma Odbor za intelektualno vlasništvo je 28. prosinca 2020. Zajedničkom odboru preporučio da se Prilog 14.-A i Prilog 14.-B Sporazumu izmijene u skladu s tim.

| (7) | Stranke su već dovršile interne postupke nužne za donošenje Odluke Zajedničkog odbora u skladu sa Sporazumom te bi ubrzo trebale razmijeniti diplomatske note kojima se potvrđuju izmjene Sporazuma kako bi one stupile na snagu najmanje deset radnih dana nakon donošenje Odluke. |
| --- | --- |

(7)

Stranke su već dovršile interne postupke nužne za donošenje Odluke Zajedničkog odbora u skladu sa Sporazumom te bi ubrzo trebale razmijeniti diplomatske note kojima se potvrđuju izmjene Sporazuma kako bi one stupile na snagu najmanje deset radnih dana nakon donošenje Odluke.

| (8) | Stoga je potrebno izmijeniti priloge 14.-A i 14.-B Sporazumu u skladu s člankom 23.2. stavkom 3. podstavkom 4. točkom (f) i podstavkom 4. točkom (g) Sporazuma, |
| --- | --- |

(8)

Stoga je potrebno izmijeniti priloge 14.-A i 14.-B Sporazumu u skladu s člankom 23.2. stavkom 3. podstavkom 4. točkom (f) i podstavkom 4. točkom (g) Sporazuma,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U Prilogu 14.-A dijelu 1. i Prilogu 14.-B dijelu 2. odjeljku A bilješci 1. uz naslov „Europska unija” upućivanja na propise EU-a izmjenjuju se kako je navedeno u Prilogu 1. ovoj Odluci.

Članak 2.

1.   U Prilogu 14.-B Sporazumu dijelu 1. odjeljku A oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu 2. ovoj Odluci dodaju se u popis oznaka zemljopisnog podrijetla iz odgovarajuće države članice Europske unije.

2.   U Prilogu 14.-B Sporazumu dijelu 1. odjeljku B oznaka zemljopisnog podrijetla „西尾の抹茶/Nishio Matcha” briše se s popisa oznaka zemljopisnog podrijetla iz Japana kako je navedeno u Prilogu 3. ovoj Odluci dijelu 1., a oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu 3. ovoj Odluci dijelu 2. dodaju se na popis oznaka zemljopisnog podrijetla iz Japana.

3.   U Prilogu 14.-B Sporazumu odjeljku A dijelu 2. oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu 4. ovoj Odluci dodaju se u popis oznaka zemljopisnog podrijetla iz odgovarajuće države članice Europske unije.

4.   U Prilogu 14.-B Sporazumu odjeljku B dijelu 2. oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu 5. ovoj Odluci dodaju se u popis oznaka zemljopisnog podrijetla iz Japana.

Članak 3.

1.   U trećoj i četvrtoj godini provedbe Sporazuma Zajednički odbor odlučit će o dodavanju u Prilog 14.-B Sporazumu do 28 naziva iz Europske unije odnosno Japana kao zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla u skladu sa Sporazumom, do ukupno 83 naziva za svaku stranku uključujući nazive u skladu s člankom 2. ove Odluke, pod uvjetom da su ti nazivi zaštićeni kao oznake zemljopisnog podrijetla na području stranke u skladu s njezinim zakonodavstvom i propisima.

2.   Od pete godine provedbe Sporazuma stranke će raditi na stalnom dodavanju novih oznaka zemljopisnog podrijetla u interesu svake stranke.

Članak 4.

Ova se Odluka sastavlja u dva primjerka. Članci 1. i 2. te prilozi ovoj Odluci sastavljaju se u dva primjerka na vjerodostojnim jezicima sporazuma predviđenima u članku 23.8. stavku 1. Sporazuma, pri čemu su svi tekstovi jednako vjerodostojni.

Članak 5.

Stranke ovu Odluku provode kako je utvrđeno u članku 22.2. stavku 1. Sporazuma. Izmjene Sporazuma donesene na temelju ove Odluke potvrđuju se i stupaju na snagu nakon razmjene diplomatskih nota u skladu s člankom 23.2. stavkom 3. Sporazuma.

Za Zajednički odbor

Toshimitsu
  MOTEGI

Supredsjednik [za Japan]

Valdis
  DOMBROVSKIS

Supredsjednik [za Uniju]

---

(1)  Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).

1

(2)  Uredba (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008 (SL L 130, 17.5.2019., str. 1.).

2

(3)  Podrazumijeva se da će Zajednički odbor svake godine razmotriti 27 ili 28 naziva iz Europske unije bez obzira na broj naziva iz Japana.

3

---

PRILOG 1.

U Prilogu 14.-A dijelu 1. i Prilogu 14.-B dijelu 2. odjeljku A bilješci 1. uz naslov „Europska unija” upućivanja na „Uredbu (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89” zamjenjuje se upućivanjem na „Uredbu (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008”.

---

PRILOG 2.

AUSTRIJA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Vorarlberger Bergkäse | ファアアールベルガー・ベルクケーゼ | Sir” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Vorarlberger Bergkäse

ファアアールベルガー・ベルクケーゼ

Sir”

BUGARSKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Българско pозово масло
  (transliteracija na latinicu: Bulgarsko rozovo maslo) | バルガルスコ・ロゾヴォ・マスロ | Eterična ulja |
| Странджански манов мед/Maнов мед от Странджа (transliteracija na latinicu: Strandzhanski manov med/Manov med ot Strandzha) | ストランジャンスキ・マノフ・メッド/
  マノフ・メッド・オット・ストランジャ | Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.) [med]” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Българско pозово масло

(transliteracija na latinicu: Bulgarsko rozovo maslo)

バルガルスコ・ロゾヴォ・マスロ

Eterična ulja

Странджански манов мед/Maнов мед от Странджа (transliteracija na latinicu: Strandzhanski manov med/Manov med ot Strandzha)

ストランジャンスキ・マノフ・メッド/

マノフ・メッド・オット・ストランジャ

Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.) [med]”

HRVATSKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Baranjski kulen | バラニュスキ・クレン | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but] |
| Dalmatinski pršut | ダルマティンスキ・
  プロシュート | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but] |
| Drniški pršut | ドゥルニシュキ・プロシュート | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but] |
| Međimursko meso `z tiblice | メジムルスコ・メソ・ ズ・ティブリツェ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but] |
| Slavonski med | スラヴォンスキ・メド | Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.) [med]” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Baranjski kulen

バラニュスキ・クレン

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but]

Dalmatinski pršut

ダルマティンスキ・

プロシュート

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but]

Drniški pršut

ドゥルニシュキ・プロシュート

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but]

Međimursko meso `z tiblice

メジムルスコ・メソ・ ズ・ティブリツェ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but]

Slavonski med

スラヴォンスキ・メド

Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.) [med]”

FRANCUSKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Beurre Charentes-Poitou/Beurre des Charentes/Beurre des Deux-Sèvres | ブール・シャラント・ポワトゥー/ブール・デ・シャラント/ブール・デ・ドゥー・セーヴル | Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) [maslac] |
| Laguiole | ライオル | Sir” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Beurre Charentes-Poitou/Beurre des Charentes/Beurre des Deux-Sèvres

ブール・シャラント・ポワトゥー/ブール・デ・シャラント/ブール・デ・ドゥー・セーヴル

Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) [maslac]

Laguiole

ライオル

Sir”

NJEMAČKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Aachener Printen | アーヘナー・プリンテン | Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi [keksi]” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Aachener Printen

アーヘナー・プリンテン

Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi [keksi]”

GRČKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Καλαμάτα
  (transliteracija na latinicu: Kalamata) | カラマタ | Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) [maslinovo ulje] |
| Κασέρι
  (transliteracija na latinicu: Kasseri) | カセリ | Sir |
| Κεφαλογραβιέρα
  (transliteracija na latinicu: Kefalograviera) | ケファログラヴィエラ | Sir” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Καλαμάτα

(transliteracija na latinicu: Kalamata)

カラマタ

Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) [maslinovo ulje]

Κασέρι

(transliteracija na latinicu: Kasseri)

カセリ

Sir

Κεφαλογραβιέρα

(transliteracija na latinicu: Kefalograviera)

ケファログラヴィエラ

Sir”

ITALIJA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Culatello di Zibello | クラテッロ・ディ・ジベッロ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but] |
| Toscano | トスカーノ | Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) [maslinovo ulje]” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Culatello di Zibello

クラテッロ・ディ・ジベッロ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjski but]

Toscano

トスカーノ

Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) [maslinovo ulje]”

RUMUNJSKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Magiun de prune Topoloveni | マジュン・デ・プルネ・トポロヴェニ | Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni [džem od šljive] |
| Salam de Sibiu | サラム・デ・シビウ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjska salama] |
| Telemea de Ibănești | テレメア・デ・イバネシュティ | Sir” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Magiun de prune Topoloveni

マジュン・デ・プルネ・トポロヴェニ

Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni [džem od šljive]

Salam de Sibiu

サラム・デ・シビウ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjska salama]

Telemea de Ibănești

テレメア・デ・イバネシュティ

Sir”

SLOVENIJA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Kranjska klobasa | クランスカ・クロバサ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjska kobasica]” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Kranjska klobasa

クランスカ・クロバサ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) [svinjska kobasica]”

ŠPANJOLSKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Estepa | エステパ | Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) [maslinovo ulje]” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Estepa

エステパ

Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) [maslinovo ulje]”

---

PRILOG 3.

DIO 1.

Oznaka zemljopisnog podrijetla „西尾の抹茶/Nishio Matcha” briše se s popisa oznaka zemljopisnog podrijetla iz Japana u Prilogu 14.-B Sporazumu dijelu 1. odjeljku B.

DIO 2.

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na latinicu (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „水戸の柔甘ねぎ | Mito no Yawaraka Negi | Poljoprivredni proizvod [mladi luk] |
| 松館しぼり大根 | Matsudate Shibori Daikon | Poljoprivredni proizvod [japanska bijela rotkva (daikon)] |
| 対州そば | Taisyu Soba | Poljoprivredni proizvod [heljda]
  Prerađeni poljoprivredni proizvod [heljdino brašno] |
| 山形セルリー/
  Yamagata Celery | Yamagata Celery | Poljoprivredni proizvod [celer] |
| 南郷トマト | Nango Tomato | Poljoprivredni proizvod [rajčica] |
| ヤマダイかんしょ/



  かんしょ | Yamadai Kansho | Poljoprivredni proizvod [slatki krumpir] |
| 岩出山凍り豆腐/
  岩出山名産凍り豆腐 | Iwadeyama Koridofu/
  Iwadeyama Meisan Koridofu | Prerađeni poljoprivredni proizvod [liofilizirani sojin sir] |
| くまもとあか牛 | Kumamoto Akaushi | Svježe meso [govedina] |
| 二子さといも/二子いものこ | Futago Satoimo/
  Futago Imonoko | Poljoprivredni proizvod [taro (Colocasia esculenta)] |
| 越前がに/越前かに | Echizen Gani/Echizen Kani | Morski proizvod [snježna rakovica]
  Prerađeni morski proizvod [kuhane snježna rakovica] |
| 大山ブロッコリー/
  Daisen Broccoli | Daisen Broccoli | Poljoprivredni proizvod [brokula] |
| 奥久慈しゃも/
  Okukuji Shamo Chicken | Okukuji Shamo | Svježe meso [meso, klaonički proizvod] |
| こおげ花御所柿/
  Koge Hanagoshogaki | Koge Hanagoshogaki | Poljoprivredni proizvod [japanske kaki jabuke] |
| 菊池水田ごぼう/
  Kikuchi Suiden Gobo | Kikuchi Suiden Gobo | Poljoprivredni proizvod [čičak] |
| つるたスチューベン/
  Tsuruta Steuben  (1) | Tsuruta Steuben | Poljoprivredni proizvod [grožđe] |
| 小笹うるい/Ozasa Urui | Ozasa Urui | Poljoprivredni proizvod [hosta] |
| 東京しゃも/
  Tokyo Shamo | Tokyo Shamo | Svježe meso [meso, klaonički proizvod] |
| 佐用もち大豆/
  Sayo Mochidaizu | Sayo Mochidaizu | Poljoprivredni proizvod
  [zrna soje] |
| いぶりがっこ/Iburigakko | Iburigakko | Prerađeni poljoprivredni proizvod [ukiseljeno povrće] |
| 大栄西瓜/Daiei Suika | Daiei Suika | Poljoprivredni proizvod [lubenica] |
| 津南の雪下にんじん/
  Tsunan no Yukishita Ninjin | Tsunan no Yukishita Ninjin | Poljoprivredni proizvod [mrkva] |
| 善通寺産四角スイカ/Zentsujisan Shikakusuika | Zentsujisan Shikakusuika | Poljoprivredni proizvod [lubenica] |
| 比婆牛/Hiba Gyu | Hiba Gyu | Svježe meso [govedina] |
| 伊吹そば/Ibuki Soba/伊吹在来そば/Ibuki Zairaisoba | Ibuki Soba/Ibuki Zairaisoba | Poljoprivredni proizvod [heljda] |
| 東出雲の



  ほし柿/Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki/Higashiizumo no Maruhata Hoshikaki | Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki | Prerađeni poljoprivredni proizvod [sušene japanske kaki jabuke] |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na latinicu (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„水戸の柔甘ねぎ

Mito no Yawaraka Negi

Poljoprivredni proizvod [mladi luk]

松館しぼり大根

Matsudate Shibori Daikon

Poljoprivredni proizvod [japanska bijela rotkva (daikon)]

対州そば

Taisyu Soba

Poljoprivredni proizvod [heljda]

Prerađeni poljoprivredni proizvod [heljdino brašno]

山形セルリー/

Yamagata Celery

Yamagata Celery

Poljoprivredni proizvod [celer]

南郷トマト

Nango Tomato

Poljoprivredni proizvod [rajčica]

Image 1

Yamadai Kansho

Poljoprivredni proizvod [slatki krumpir]

岩出山凍り豆腐/

岩出山名産凍り豆腐

Iwadeyama Koridofu/

Iwadeyama Meisan Koridofu

Prerađeni poljoprivredni proizvod [liofilizirani sojin sir]

くまもとあか牛

Kumamoto Akaushi

Svježe meso [govedina]

二子さといも/二子いものこ

Futago Satoimo/

Futago Imonoko

Poljoprivredni proizvod [taro (Colocasia esculenta)]

越前がに/越前かに

Echizen Gani/Echizen Kani

Morski proizvod [snježna rakovica]

Prerađeni morski proizvod [kuhane snježna rakovica]

大山ブロッコリー/

Daisen Broccoli

Daisen Broccoli

Poljoprivredni proizvod [brokula]

奥久慈しゃも/

Okukuji Shamo Chicken

Okukuji Shamo

Svježe meso [meso, klaonički proizvod]

こおげ花御所柿/

Koge Hanagoshogaki

Koge Hanagoshogaki

Poljoprivredni proizvod [japanske kaki jabuke]

菊池水田ごぼう/

Kikuchi Suiden Gobo

Kikuchi Suiden Gobo

Poljoprivredni proizvod [čičak]

つるたスチューベン/

Tsuruta Steuben  (1)

Tsuruta Steuben

Poljoprivredni proizvod [grožđe]

小笹うるい/Ozasa Urui

Ozasa Urui

Poljoprivredni proizvod [hosta]

東京しゃも/

Tokyo Shamo

Tokyo Shamo

Svježe meso [meso, klaonički proizvod]

佐用もち大豆/

Sayo Mochidaizu

Sayo Mochidaizu

Poljoprivredni proizvod

[zrna soje]

いぶりがっこ/Iburigakko

Iburigakko

Prerađeni poljoprivredni proizvod [ukiseljeno povrće]

大栄西瓜/Daiei Suika

Daiei Suika

Poljoprivredni proizvod [lubenica]

津南の雪下にんじん/

Tsunan no Yukishita Ninjin

Tsunan no Yukishita Ninjin

Poljoprivredni proizvod [mrkva]

善通寺産四角スイカ/Zentsujisan Shikakusuika

Zentsujisan Shikakusuika

Poljoprivredni proizvod [lubenica]

比婆牛/Hiba Gyu

Hiba Gyu

Svježe meso [govedina]

伊吹そば/Ibuki Soba/伊吹在来そば/Ibuki Zairaisoba

Ibuki Soba/Ibuki Zairaisoba

Poljoprivredni proizvod [heljda]

Image 2

Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki

Prerađeni poljoprivredni proizvod [sušene japanske kaki jabuke]

---

(1)  Podrazumijeva se da se imena sorti koja sadržavaju izraz „Steuben” ili se sastoje od njega mogu nastaviti upotrebljavati za slične proizvode uz uvjet da se potrošače ne zavarava u pogledu značenja tog izraza ili točnog podrijetla proizvoda.”

---

PRILOG 4.

ESTONIJA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Estonian vodka | エストニアン・ウォッカ | Jaka alkoholna pića” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Estonian vodka

エストニアン・ウォッカ

Jaka alkoholna pića”

FRANCUSKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Cassis de Dijon | カシス・ドゥ・ディジョン | Jaka alkoholna pića” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Cassis de Dijon

カシス・ドゥ・ディジョン

Jaka alkoholna pića”

NJEMAČKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Pfalz | ファルツ | Vino” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Pfalz

ファルツ

Vino”

IRSKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Irish Poteen/Irish Poitín | アイリッシュポティーン/アイリッシュポッチーン | Jaka alkoholna pića” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Irish Poteen/Irish Poitín

アイリッシュポティーン/アイリッシュポッチーン

Jaka alkoholna pića”

SLOVENIJA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Goriška Brda | ゴリシュカ・ブルダ | Vino |
| Štajerska Slovenija | シュタイエルスカ・スロヴェニア | Vino” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Goriška Brda

ゴリシュカ・ブルダ

Vino

Štajerska Slovenija

シュタイエルスカ・スロヴェニア

Vino”

ŠPANJOLSKA

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „Cariñena | カリニェナ | Vino” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na japanski (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„Cariñena

カリニェナ

Vino”

---

PRILOG 5.

| Naziv koji se zaštićuje | Transliteracija na latinicu (samo za informativne svrhe) | Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe] |
| --- | --- | --- |
| „北海道 | Hokkaido | Vino |
| 灘五郷 | Nadagogo | Seishu (Sake) |
| はりま | Harima | Seishu (Sake)” |

Naziv koji se zaštićuje

Transliteracija na latinicu (samo za informativne svrhe)

Kategorija robe i kratak opis [u uglatim zagradama, samo za informativne svrhe]

„北海道

Hokkaido

Vino

灘五郷

Nadagogo

Seishu (Sake)

はりま

Harima

Seishu (Sake)”

---

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/42

---

ODLUKA br. 2/2021 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG SPORAZUMOM O GOSPODARSKOM PARTNERSTVU IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I JAPANA

od 25. siječnja 2021.

o izmjeni dodataka 2.-C-1. i 2.-C-2. Prilogu 2.-C o motornim vozilima i njihovim dijelovima [2021/110]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana („Sporazum”), a posebno njegov članak 23.2. stavak 3. i stavak 4. točku (b) te članak 9. stavak 1. Priloga 2.-C Sporazumu,

budući da:

| (1) | Od potpisivanja Sporazuma i zbog napretka u regulatornim raspravama u Gospodarskoj komisiji Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) Europska unija i Japan („stranke”) sada primjenjuju dva dodatna pravilnika UN-a koji nisu bili navedeni u Dodatku 2.-C-1. Prilogu 2.-C Sporazumu. Nadalje, obje stranke sada primjenjuju dva pravilnika UN-a koji su bili navedeni u Dodatku 2.-C-2. i koje treba prenijeti u Dodatak 2.-C-1. Dodatke 2.-C-1. i 2.-C-2. trebalo bi stoga ažurirati u skladu s člankom 9. Priloga 2.-C Sporazumu. Tim ažuriranjem povećat će se pravna sigurnost za gospodarske subjekte u pogledu regulatornog okvira za povlaštene trgovinske odnose između stranaka. |
| --- | --- |

(1)

Od potpisivanja Sporazuma i zbog napretka u regulatornim raspravama u Gospodarskoj komisiji Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) Europska unija i Japan („stranke”) sada primjenjuju dva dodatna pravilnika UN-a koji nisu bili navedeni u Dodatku 2.-C-1. Prilogu 2.-C Sporazumu. Nadalje, obje stranke sada primjenjuju dva pravilnika UN-a koji su bili navedeni u Dodatku 2.-C-2. i koje treba prenijeti u Dodatak 2.-C-1. Dodatke 2.-C-1. i 2.-C-2. trebalo bi stoga ažurirati u skladu s člankom 9. Priloga 2.-C Sporazumu. Tim ažuriranjem povećat će se pravna sigurnost za gospodarske subjekte u pogledu regulatornog okvira za povlaštene trgovinske odnose između stranaka.

| (2) | Nakon pozitivne procjene radne skupine za motorna vozila i njihove dijelove od 11. studenoga 2019. potvrđene su izmjene Dodatka 2.-C-1. uključivanjem pravilnika UN-a br. 53, 85, 145 i 146 te izmjene Dodatka 2.-C-2. uklanjanjem pravilnika UN-a br. 53 i 85. |
| --- | --- |

(2)

Nakon pozitivne procjene radne skupine za motorna vozila i njihove dijelove od 11. studenoga 2019. potvrđene su izmjene Dodatka 2.-C-1. uključivanjem pravilnika UN-a br. 53, 85, 145 i 146 te izmjene Dodatka 2.-C-2. uklanjanjem pravilnika UN-a br. 53 i 85.

| (3) | Stranke su već dovršile svoje domaće pravne postupke potrebne za donošenje ove Odluke. One namjeravaju razmijeniti diplomatske note kojima se potvrđuje ova Odluka u roku od 15 dana od njezina donošenja, |
| --- | --- |

(3)

Stranke su već dovršile svoje domaće pravne postupke potrebne za donošenje ove Odluke. One namjeravaju razmijeniti diplomatske note kojima se potvrđuje ova Odluka u roku od 15 dana od njezina donošenja,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Dodatak 2.-C-1. Prilogu 2.-C Sporazumu zamjenjuje se tekstom navedenim u Prilogu 1. ovoj Odluci.

2.   Dodatak 2.-C-2. Prilogu 2.-C Sporazumu zamjenjuje se tekstom navedenim u Prilogu 2. ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka sastavljena u po dva primjerka. Članak 1. i Prilozi sastavljeni su na vjerodostojnim jezicima Sporazuma predviđenima u članku 23.8. stavku 1. Sporazuma, pri čemu je svaki od tekstova jednako vjerodostojan.

Članak 3.

Ova se Odluka potvrđuje razmjenom diplomatskih nota između Europske unije i Vlade Japana u skladu s člankom 23.2. stavkom 3. Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon te razmjene diplomatskih nota.

Za Zajednički odbor u okviru Sporazuma

Toshimitsu MOTEGI

Supredsjednik [za Japan]

Valdis DOMBROVSKIS

Supredsjednik [za EU]

---

PRILOG 1.

„DODATAK 2.-C-1.

PRAVILNICI UN-A KOJE PRIMJENJUJU OBJE STRANKE

| Pravilnik br. | Naslov |
| --- | --- |
| 3 | Jedinstvene odredbe o homologaciji katadiopterskih uređaja za motorna vozila i njihove prikolice |
| 4 | Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za osvjetljenje stražnjih registarskih pločica za motorna vozila i njihove prikolice |
| 6 | Jedinstvene odredbe o homologaciji pokazivača smjera za motorna vozila i njihove prikolice |
| 7 | Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, kočnih svjetala i gabaritnih svjetala za motorna vozila (osim motocikala) i njihove prikolice |
| 10 | Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na elektromagnetsku kompatibilnost |
| 11 | Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na brave i okove za pričvršćivanje vrata |
| 12 | Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara |
| 13 | Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorija M, N i O s obzirom na kočenje |
| 13-H | Jedinstvene odredbe o homologaciji osobnih automobila s obzirom na kočenje |
| 14 | Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na sidrišta sigurnosnih pojaseva, sustave sidrišta ISOFIX, sidrišta gornje sigurnosne uzice ISOFIX i sjedeće položaje i-Size |
| 16 | Jedinstvene odredbe o homologaciji:






  I. | sigurnosnih pojaseva, sustava za držanje, sustava za držanje djeteta i sustava za držanje djeteta ISOFIX za putnike u motornim vozilima |

Pravilnik br.

Naslov

3

Jedinstvene odredbe o homologaciji katadiopterskih uređaja za motorna vozila i njihove prikolice

4

Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za osvjetljenje stražnjih registarskih pločica za motorna vozila i njihove prikolice

6

Jedinstvene odredbe o homologaciji pokazivača smjera za motorna vozila i njihove prikolice

7

Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, kočnih svjetala i gabaritnih svjetala za motorna vozila (osim motocikala) i njihove prikolice

10

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na elektromagnetsku kompatibilnost

11

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na brave i okove za pričvršćivanje vrata

12

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu vozača od upravljačkog mehanizma u slučaju sudara

13

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorija M, N i O s obzirom na kočenje

13-H

Jedinstvene odredbe o homologaciji osobnih automobila s obzirom na kočenje

14

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na sidrišta sigurnosnih pojaseva, sustave sidrišta ISOFIX, sidrišta gornje sigurnosne uzice ISOFIX i sjedeće položaje i-Size

16

Jedinstvene odredbe o homologaciji:

I.

sigurnosnih pojaseva, sustava za držanje, sustava za držanje djeteta i sustava za držanje djeteta ISOFIX za putnike u motornim vozilima

| II. | vozila opremljenih sigurnosnim pojasevima, podsjetnicima na vezivanje sigurnosnim pojasom, sustavima za držanje, sustavima za držanje djeteta, sustavima za držanje djeteta ISOFIX i sustavima za držanje djeteta i-Size |
| --- | --- |

II.

vozila opremljenih sigurnosnim pojasevima, podsjetnicima na vezivanje sigurnosnim pojasom, sustavima za držanje, sustavima za držanje djeteta, sustavima za držanje djeteta ISOFIX i sustavima za držanje djeteta i-Size

17

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na sjedala, njihova sidrišta i naslone za glavu

19

Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih svjetala za maglu za motorna vozila

21

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na njihovu unutarnju opremljenost

23

Jedinstvene odredbe o homologaciji svjetala za vožnju unatrag i manevarskih svjetala za motorna vozila i njihove prikolice

25

Jedinstvene odredbe o homologaciji naslona za glavu, ugrađenih ili ne u sjedala vozila

26

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na njihove vanjske izbočine

27

Jedinstvene odredbe o homologaciji sigurnosnih trokuta

28

Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za zvučno upozoravanje i motornih vozila s obzirom na njihove zvučne signale

30

Jedinstvene odredbe o homologaciji pneumatskih guma za motorna vozila i njihove prikolice

34

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila u pogledu sprečavanja rizika od požara

37

Jedinstvene odredbe o homologaciji žarulja sa žarnom niti za uporabu u homologiranim svjetlima vozila na motorni pogon i njihovim prikolicama

38

Jedinstvene odredbe o homologaciji stražnjih svjetala za maglu za motorna vozila i njihove prikolice

39

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na brzinomjer i opremu brojača kilometara uključujući njegovu ugradnju

41

Jedinstvene odredbe koje se odnose na homologaciju motocikala u vezi s bukom

43

Jedinstvene odredbe o homologaciji materijala za sigurnosna stakla i njihovu ugradbu na vozila

44

Jedinstvene odredbe o homologaciji sustava za držanje djece kao putnika u motornim vozilima („sustavi za držanje djeteta”)

45

Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za čišćenje glavnih svjetala i motornih vozila s obzirom na uređaje za čišćenje glavnih svjetala

46

Jedinstvene odredbe o homologaciji uređaja za neizravno gledanje i motornih vozila s obzirom na ugradbu tih uređaja

48

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju

50

Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih pozicijskih svjetala, stražnjih pozicijskih svjetala, kočnih svjetala, pokazivača smjera i uređaja za osvjetljivanje stražnje registarske pločice vozila kategorije L

51

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila s najmanje četiri kotača s obzirom na njihove emisije buke

53

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ugradnju uređaja za osvjetljenje i svjetlosnu signalizaciju za vozila kategorije L3

54

Jedinstvene odredbe o homologaciji pneumatskih guma za gospodarska vozila i njihove prikolice

58

Jedinstvene odredbe o homologaciji:

| I. | uređaja za zaštitu od stražnjeg podlijetanja (RUPD-i) |
| --- | --- |

I.

uređaja za zaštitu od stražnjeg podlijetanja (RUPD-i)

| II. | vozila s obzirom na ugradnju homologiranog tipa RUPD-a |
| --- | --- |

II.

vozila s obzirom na ugradnju homologiranog tipa RUPD-a

| III. | vozila s obzirom na njihovu zaštitu od stražnjeg podlijetanja (RUP) |
| --- | --- |

III.

vozila s obzirom na njihovu zaštitu od stražnjeg podlijetanja (RUP)

60

Jedinstvene odredbe o homologaciji motocikala s dva kotača i mopeda s obzirom na vozačeve komande, uključujući označivanje komandi, kontrolnih lampica i pokazivača

62

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila s upravljačem s obzirom na njihovu zaštitu od neovlaštene uporabe

64

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na njihovu opremu koja može obuhvaćati: zamjensku jedinicu za privremenu uporabu, gume s produženom mobilnošću i/ili sustav guma s produženom mobilnošću i/ili sustav za nadzor tlaka u gumama

66

Jedinstvene odredbe o homologaciji velikih putničkih vozila s obzirom na čvrstoću njihove nosive konstrukcije

70

Jedinstvene odredbe o homologaciji stražnjih ploča za označivanje za teška i dugačka vozila

75

Jedinstvene odredbe o homologaciji pneumatskih guma za vozila kategorije L

77

Jedinstvene odredbe o homologaciji parkirnih svjetala za motorna vozila

78

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorija L1, L2, L3, L4 i L5 s obzirom na kočenje

79

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na uređaj za upravljanje

80

Jedinstvene odredbe o homologaciji sjedala u velikim putničkim vozilima i tih vozila s obzirom na čvrstoću sjedala i njihovih sidrišta

81

Jedinstvene odredbe o homologaciji retrovizora motornih vozila na dva kotača s bočnom prikolicom ili bez nje s obzirom na ugradnju retrovizora na upravljač

85

Jedinstvene odredbe o homologaciji motora s unutarnjim izgaranjem ili električnih pogonskih sklopova namijenjenih za pogon motornih vozila kategorije M i N s obzirom na mjerenje neto snage i najveće 30-minutne snage električnih pogonskih sklopova

87

Jedinstvene odredbe o homologaciji svjetala za vožnju po danu za motorna vozila

91

Jedinstvene odredbe o homologaciji bočnih svjetala za označivanje za motorna vozila i njihove prikolice

93

Jedinstvene odredbe o homologaciji:

| I. | naprava za zaštitu od prednjeg podlijetanja (FUPD-i) |
| --- | --- |

I.

naprava za zaštitu od prednjeg podlijetanja (FUPD-i)

| II. | vozila s obzirom na ugradnju homologiranog tipa FUPD-a |
| --- | --- |

II.

vozila s obzirom na ugradnju homologiranog tipa FUPD-a

| III. | vozila s obzirom na njihovu zaštitu od prednjeg podlijetanja (FUP) |
| --- | --- |

III.

vozila s obzirom na njihovu zaštitu od prednjeg podlijetanja (FUP)

94

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu putnika u slučaju čeonog sudara

95

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na zaštitu putnika u slučaju bočnog sudara

98

Jedinstvene odredbe o homologaciji glavnih svjetala na motornim vozilima opremljenih izvorima svjetlosti s izbojem u plinu

99

Jedinstvene odredbe o homologaciji svjetlosnih izvora s izbojem u plinu za uporabu u homologiranim svjetlima s takvim svjetlosnim izvorima u motornim vozilima

100

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na posebne zahtjeve za električni pogon

104

Jedinstvene odredbe o homologaciji retroreflektirajućih oznaka za vozila kategorije M, N i O

110

Jedinstvene odredbe o homologaciji:

| I. | posebnih sastavnih dijelova motornih vozila koja upotrebljavaju stlačeni prirodni plin (SPP) i/ili ukapljeni prirodni plin (UPP) u svojem pogonskom sustavu |
| --- | --- |

I.

posebnih sastavnih dijelova motornih vozila koja upotrebljavaju stlačeni prirodni plin (SPP) i/ili ukapljeni prirodni plin (UPP) u svojem pogonskom sustavu

| II. | vozila s obzirom na ugradnju posebnih sastavnih dijelova homologiranog tipa za uporabu stlačenog prirodnog plina (SPP) i/ili ukapljenog prirodnog plina (UPP) u njihovu pogonskom sustavu |
| --- | --- |

II.

vozila s obzirom na ugradnju posebnih sastavnih dijelova homologiranog tipa za uporabu stlačenog prirodnog plina (SPP) i/ili ukapljenog prirodnog plina (UPP) u njihovu pogonskom sustavu

112

Jedinstvene odredbe o homologaciji glavnih svjetala motornih vozila koja emitiraju asimetrični kratki svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop ili oba i opremljena su žaruljama sa žarnom niti i/ili LED modulima

113

Jedinstvene odredbe o homologaciji glavnih svjetala motornih vozila koja emitiraju simetrični kratki svjetlosni snop ili dugi svjetlosni snop ili oba i opremljena su izvorima svjetlosti sa žarnom niti ili s izbojem u plinu ili LED modulima

116

Jedinstvene odredbe za zaštitu motornih vozila od neovlaštene uporabe

117

Jedinstvene odredbe o homologaciji guma s obzirom na buku od kotrljanja guma i/ili prianjanje na mokrim površinama i/ili otpor kotrljanja

119

Jedinstvene odredbe o homologaciji svjetala za skretanje za motorna vozila

121

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na mjesto ugradnje i označavanje ručnih komandi, kontrolnih lampica i indikatora

123

Jedinstvene odredbe o homologaciji sustava prilagodljivog prednjeg osvjetljenja (AFS) za motorna vozila

125

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila s obzirom na prednje vidno polje vozača motornog vozila

127

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila s obzirom na njihove karakteristike za sigurnost pješaka

128

Jedinstvene odredbe o homologaciji izvora svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED) za uporabu u homologiranim svjetlima motornih vozila i njihovih prikolica

129

Jedinstvene odredbe o homologaciji unaprijeđenih sustava za držanje djeteta koji se upotrebljavaju u motornim vozilima (ECRS)

130

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila s obzirom na sustav za upozoravanje na napuštanje prometne trake (LDWS)

131

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila s obzirom na napredne sustave za kočenje u nuždi (AEBS)

134

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila i njihovih sastavnih dijelova s obzirom na sigurnost vozila s pogonom na vodik (HFCV) (1)

135

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na njihove karakteristike u vezi s bočnim udarom u stup (PSI)

136

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorije L s obzirom na posebne zahtjeve za električni pogon

137

Jedinstvene odredbe o homologaciji osobnih automobila u slučaju čeonog sudara s fokusom na sustav za držanje

138

Jedinstvene odredbe o homologaciji tihih cestovnih vozila s obzirom na njihovu smanjenu čujnost

139

Jedinstvene odredbe o homologaciji osobnih automobila s obzirom na sustav pomoći pri kočenju (BAS)

140

Jedinstvene odredbe o homologaciji osobnih automobila s obzirom na elektronički sustav za nadzor stabilnosti (ESC)

141

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na njihove sustave za praćenje pritiska u gumama (TPMS)

142

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila s obzirom na ugradbu njihovih guma

145

Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na sustave sidrišta ISOFIX, sidrišta gornje sigurnosne uzice ISOFIX i sjedeće položaje i-Size

146

Jedinstvene odredbe o homologaciji motornih vozila i njihovih sastavnih dijelova s obzirom na učinkovitost vozila kategorija L1, L2, L3, L4 i L5 s pogonom na vodik koja je povezana sa sigurnošću

---

1

Za Japan, u mjeri u kojoj su spremnici označeni u skladu s člankom 46. japanskog Akta o sigurnosti plina pod visokim tlakom (zakon br. 204 iz 1951.), uvjeti za homologaciju vozila koje je odobrilo homologacijsko tijelo Europske unije u skladu s pravilnikom UN-a br. 134 su sljedeći:

| (a) | u trenutku podnošenja zahtjeva u skladu s japanskim Aktom o sigurnosti plina pod visokim tlakom, proizvođač ili njegov pravni zastupnik u Japanu dokazuje sljedeće:






  i. | materijal spremnika istovrijedan je materijalu SUS F 316L navedenom u japanskoj industrijskoj normi JIS G 3214; za potrebe ove podtočke sukladnost s normom DIN1.4435 od datuma stupanja na snagu ovog Sporazuma smatra se ispunjenjem ovog zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

(a)

u trenutku podnošenja zahtjeva u skladu s japanskim Aktom o sigurnosti plina pod visokim tlakom, proizvođač ili njegov pravni zastupnik u Japanu dokazuje sljedeće:

i.

materijal spremnika istovrijedan je materijalu SUS F 316L navedenom u japanskoj industrijskoj normi JIS G 3214; za potrebe ove podtočke sukladnost s normom DIN1.4435 od datuma stupanja na snagu ovog Sporazuma smatra se ispunjenjem ovog zahtjeva;

| ii. | „ekvivalent nikla” (% mase) veći je od 28,5; za potrebe ove podtočke „ekvivalent nikla” (% mase) definira se kao: „12.6[C]+0.35[Si]+1.05[Mn]+[Ni]+0.65[Cr]+0.98[Mo]” i dokazuje se dokumentom proizvođača s detaljnim specifikacijama sastava; i |
| --- | --- |

ii.

„ekvivalent nikla” (% mase) veći je od 28,5; za potrebe ove podtočke „ekvivalent nikla” (% mase) definira se kao: „12.6[C]+0.35[Si]+1.05[Mn]+[Ni]+0.65[Cr]+0.98[Mo]” i dokazuje se dokumentom proizvođača s detaljnim specifikacijama sastava; i

| iii. | rezultat ispitivanja za „smanjenje površine” veći je od 75 %; u slučaju da je rezultat ispitivanja između 72 % i 75 %, zahtjev će se razmotriti uzimajući u obzir „ekvivalent nikla”; i |
| --- | --- |

iii.

rezultat ispitivanja za „smanjenje površine” veći je od 75 %; u slučaju da je rezultat ispitivanja između 72 % i 75 %, zahtjev će se razmotriti uzimajući u obzir „ekvivalent nikla”; i

| (b) | pojedinačna vozila podliježu dvogodišnjem periodičnom pregledu sustava za pohranu vodika u skladu s člancima 49. i 49-4 japanskog Akta o sigurnosti plina pod visokim tlakom te se sustav uklanja nakon 15 godina od datuma proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

pojedinačna vozila podliježu dvogodišnjem periodičnom pregledu sustava za pohranu vodika u skladu s člancima 49. i 49-4 japanskog Akta o sigurnosti plina pod visokim tlakom te se sustav uklanja nakon 15 godina od datuma proizvodnje.

Ova bilješka prestaje proizvoditi pravne učinke u trenutku kada su obje stranke završile s radom na drugoj fazi GTP-a br. 13 o vozilima na vodik i gorivne ćelije te su primijenile odgovarajući pravilnik UN-a na temelju Sporazuma iz 1958.

---

PRILOG 2.

„DODATAK 2.-C-2.

PRAVILNICI UN-A KOJE PRIMJENJUJE JEDNA OD STRANAKA, A DRUGA STRANKA IH JOŠ NIJE RAZMOTRILA

| Pravilnik br. | Naslov | Datum primjene druge stranke (1) |
| --- | --- | --- |
| 73 | Jedinstvene odredbe o homologaciji:






  I. | vozila s obzirom na njihove bočne zaštitne uređaje (LPD) |

Pravilnik br.

Naslov

Datum primjene druge stranke (1)

73

Jedinstvene odredbe o homologaciji:

I.

vozila s obzirom na njihove bočne zaštitne uređaje (LPD)

| II. | bočnih zaštitnih uređaja (LPD) |
| --- | --- |

II.

bočnih zaštitnih uređaja (LPD)

| III. | vozila s obzirom na ugradnju homologiranog tipa LPD-a u skladu s dijelom II. ovog Pravilnika |
| --- | --- |

III.

vozila s obzirom na ugradnju homologiranog tipa LPD-a u skladu s dijelom II. ovog Pravilnika

126

Jedinstvene odredbe o homologaciji pregradnih sustava za zaštitu putnika od pomicanja prtljage, koji se isporučuju kao neoriginalna oprema vozila

---

(1)  Datumi se dogovaraju u skladu s člankom 5. stavkom 2. ovog Priloga.

1

---

Ispravci

| 1.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 35/50 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 35/50

---

Ispravak Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

(
  Službeni list Europske unije L 441 od 30. prosinca 2020
  .)

Ova se objava smatra ništavom.

---