# Eiropas Savienības L 35/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 35 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 1. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 35

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 1. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un Japānu 14.-A un 14.-B pielikuma un 2-C-1. un 2-C-2. papildinājuma grozījumu spēkā stāšanās datumu | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2021/104 (2020. gada 24. janvārī) par valsts atbalstu SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Aizdomas par nelikumīgu atbalstu AS Tartu Agro

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 252) | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/105 (2021. gada 28. janvāris), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Dānijas Vides aizsardzības aģentūra atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 375) | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/106 (2021. gada 28. janvāris), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Francijas Ekoloģiskās pārejas ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot propān-2-olu saturošus dezinfekcijas līdzekļus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 380) | 25 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/107 (2021. gada 28. janvāris), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Zviedrijas Ķīmisko vielu aģentūra atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 401) | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/108 (2021. gada 28. janvāris), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Ungārijas Nacionālais sabiedrības veselības centrs atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021)403) | 29 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums nr. 1/2021 (2021. gada 25. janvāris) par grozījumiem 14. A un 14. B pielikumā par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm [2021/109] | 31 |
| | * | Apvienotās komitejas, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, Lēmums Nr. 2/2021 (2021. gada 25. janvāris) par 2.-C pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 2-C-1. un 2-C-2. papildinājuma grozījumiem [2021/110] | 42 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un Japānu 14.-A un 14.-B pielikuma un 2-C-1. un 2-C-2. papildinājuma grozījumu spēkā stāšanās datumu

1

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2021/104 (2020. gada 24. janvārī) par valsts atbalstu SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Aizdomas par nelikumīgu atbalstu AS Tartu Agro

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 252)

AS Tartu Agro

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 252)

2

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/105 (2021. gada 28. janvāris), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Dānijas Vides aizsardzības aģentūra atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 375)

Biobor JF

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 375)

23

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/106 (2021. gada 28. janvāris), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Francijas Ekoloģiskās pārejas ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot propān-2-olu saturošus dezinfekcijas līdzekļus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 380)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 380)

25

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/107 (2021. gada 28. janvāris), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Zviedrijas Ķīmisko vielu aģentūra atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 401)

Biobor JF

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 401)

27

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/108 (2021. gada 28. janvāris), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Ungārijas Nacionālais sabiedrības veselības centrs atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021)403)

Biobor JF

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021)403)

29

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums nr. 1/2021 (2021. gada 25. janvāris) par grozījumiem 14. A un 14. B pielikumā par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm [2021/109]

31

*

Apvienotās komitejas, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, Lēmums Nr. 2/2021 (2021. gada 25. janvāris) par 2.-C pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 2-C-1. un 2-C-2. papildinājuma grozījumiem [2021/110]

42

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Protokolā Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai ( OV L 441, 30.12.2020. ) | 50 |

Labojumi

*

Labojums Protokolā Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai ( OV L 441, 30.12.2020. )

( OV L 441, 30.12.2020. )

50

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/1

---

Paziņojums par Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un Japānu 14.-A un 14.-B pielikuma un 2-C-1. un 2-C-2. papildinājuma grozījumu spēkā stāšanās datumu

Grozījumi 14.-A un 14.-B pielikumā un 2.-C pielikuma 2-C-1. un 2-C-2. papildinājumā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Japānu (1), kas parakstīts Tokijā 2018. gada 17. jūlijā, stājās spēkā 2021. gada 1. februārī.

1

---

(1)  
  OV L 330, 27.12.2018., 3. lpp.

1

---

LĒMUMI

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/2

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2021/104

(2020. gada 24. janvārī)

par valsts atbalstu SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Aizdomas par nelikumīgu atbalstu AS Tartu Agro

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 252)

(Autentisks ir tikai teksts igauņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad tā ir aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar minēto LESD 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2017. gada 27. februārī pieņēma lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru iepriekš minētajā lietā (“lēmums par procedūras sākšanu”). Lēmuma par procedūras sākšanu pamatā bija sūdzība, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza 2014. gada 24. jūlija vēstulē un kas Komisijā tika reģistrēta 2014. gada 28. jūlijā, par aizdomām par nelikumīgu valsts atbalstu, ko Lauku lietu ministrija (iepriekš Igaunijas Zemkopības ministrija) (“ministrija”) piešķīrusi AS Tartu Agro (“AS Tartu Agro”). Komisija 2014. gada 14. augustā pārsūtīja sūdzību Igaunijas iestādēm un aicināja tās sniegt informāciju un izteikt piezīmes par sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem. Igaunijas iestādes sniedza pieprasīto informāciju 2014. gada 3. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2017. gada 27. februārī pieņēma lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru iepriekš minētajā lietā (“lēmums par procedūras sākšanu”). Lēmuma par procedūras sākšanu pamatā bija sūdzība, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza 2014. gada 24. jūlija vēstulē un kas Komisijā tika reģistrēta 2014. gada 28. jūlijā, par aizdomām par nelikumīgu valsts atbalstu, ko Lauku lietu ministrija (iepriekš Igaunijas Zemkopības ministrija) (“ministrija”) piešķīrusi AS Tartu Agro (“AS Tartu Agro”). Komisija 2014. gada 14. augustā pārsūtīja sūdzību Igaunijas iestādēm un aicināja tās sniegt informāciju un izteikt piezīmes par sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem. Igaunijas iestādes sniedza pieprasīto informāciju 2014. gada 3. oktobrī.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (2) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (3) | Igaunijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2017. gada 21. aprīlī. |
| --- | --- |

(3)

Igaunijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2017. gada 21. aprīlī.

| (4) | Komisija no ieinteresētajām personām saņēma divus piezīmju kopumus. Šīs piezīmes tika nosūtītas Igaunijas iestādēm 2017. gada 10. maijā (sūdzības iesniedzēja piezīmes) un 2017. gada 12. maijā (AS Tartu Agro piezīmes). Igaunijas iestādes nosūtīja savas piezīmes par sūdzības iesniedzēja vēstuli 2018. gada 28. jūnijā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija no ieinteresētajām personām saņēma divus piezīmju kopumus. Šīs piezīmes tika nosūtītas Igaunijas iestādēm 2017. gada 10. maijā (sūdzības iesniedzēja piezīmes) un 2017. gada 12. maijā (AS Tartu Agro piezīmes). Igaunijas iestādes nosūtīja savas piezīmes par sūdzības iesniedzēja vēstuli 2018. gada 28. jūnijā.

AS Tartu Agro

| (5) | Sūdzības iesniedzējs 2017. gada 11. jūnijā iesniedza papildu piezīmes ar pieciem pielikumiem. Tā kā trīs no šiem pielikumiem nevarēja atvērt, sūdzības iesniedzējs tos atkārtoti iesniedza 2017. gada 19. jūnijā. Šīs piezīmes tika nosūtītas Igaunijas iestādēm 2017. gada 3. jūlijā. Igaunijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2017. gada 21. jūlijā. |
| --- | --- |

(5)

Sūdzības iesniedzējs 2017. gada 11. jūnijā iesniedza papildu piezīmes ar pieciem pielikumiem. Tā kā trīs no šiem pielikumiem nevarēja atvērt, sūdzības iesniedzējs tos atkārtoti iesniedza 2017. gada 19. jūnijā. Šīs piezīmes tika nosūtītas Igaunijas iestādēm 2017. gada 3. jūlijā. Igaunijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2017. gada 21. jūlijā.

| (6) | AS Tartu Agro nosūtīja Komisijai vēstuli 2017. gada 30. augustā, un Komisija uz to atbildēja ar vēstuli 2017. gada 11. septembrī. |
| --- | --- |

(6)

AS Tartu Agro nosūtīja Komisijai vēstuli 2017. gada 30. augustā, un Komisija uz to atbildēja ar vēstuli 2017. gada 11. septembrī.

AS Tartu Agro

| (7) | Sūdzības iesniedzējs nosūtīja vēstules Komisijas dienestiem 2018. gada 9. janvārī, 2019. gada 30. janvārī un 14. jūlijā, un Komisijas dienesti uz tām atbildēja ar vēstulēm attiecīgi 2018. gada 7. februārī, 2019. gada 1. martā un 17. jūlijā. |
| --- | --- |

(7)

Sūdzības iesniedzējs nosūtīja vēstules Komisijas dienestiem 2018. gada 9. janvārī, 2019. gada 30. janvārī un 14. jūlijā, un Komisijas dienesti uz tām atbildēja ar vēstulēm attiecīgi 2018. gada 7. februārī, 2019. gada 1. martā un 17. jūlijā.

| (8) | 2019. gada 7. februārī notika telekonference ar Igaunijas iestādēm. |
| --- | --- |

(8)

2019. gada 7. februārī notika telekonference ar Igaunijas iestādēm.

| (9) | Komisija 2019. gada 15. februārī nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu Igaunijas iestādēm, un Igaunijas iestādes uz to atbildēja 2019. gada 17. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2019. gada 15. februārī nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu Igaunijas iestādēm, un Igaunijas iestādes uz to atbildēja 2019. gada 17. aprīļa vēstulē.

2.   APRAKSTS

APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

Atbalsta saņēmējs

| (10) | Pašlaik AS Tartu Agro (“AS Tartu Agro”, sākotnēji “Tartu valsts saimniecība”) ir privāta akciju sabiedrība, kas ražo pienu, gaļu un graudaugus. Ieņēmumi no pārdošanas 2017. gadā bija [... (*1)
  ] miljoni EUR. Piena izlaide 2017. gadā bija [...] tonnas (kas veido [...] ieņēmumu no pārdošanas jeb [...] miljonus EUR). Kopējā liellopu gaļas izlaide 2017. gadā bija [...] tonnas. Graudaugu izlaide bija [...] tonnas. AS Tartu Agro 2017. gadā bija 126 darbinieki. AS Tartu Agro neto ienākumi 2017. gadā bija 1,1 miljons EUR. |
| --- | --- |

(10)

Pašlaik AS Tartu Agro (“AS Tartu Agro”, sākotnēji “Tartu valsts saimniecība”) ir privāta akciju sabiedrība, kas ražo pienu, gaļu un graudaugus. Ieņēmumi no pārdošanas 2017. gadā bija [... (*1)
  ] miljoni EUR. Piena izlaide 2017. gadā bija [...] tonnas (kas veido [...] ieņēmumu no pārdošanas jeb [...] miljonus EUR). Kopējā liellopu gaļas izlaide 2017. gadā bija [...] tonnas. Graudaugu izlaide bija [...] tonnas. AS Tartu Agro 2017. gadā bija 126 darbinieki. AS Tartu Agro neto ienākumi 2017. gadā bija 1,1 miljons EUR.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

[...

*1

]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (11) | AS Tartu Agro ir pārņēmusi valsts saimniecību, kas tika izveidota 1992. gadā ar Igaunijas Augstākās padomes lēmumu (3) un kuras uzdevums bija audzēt sēklas un veikt ar mājlopiem saistītus pētījumus. Valsts saimniecība 1997. gadā tika pārveidota par valsts akciju sabiedrību AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(11)

AS Tartu Agro ir pārņēmusi valsts saimniecību, kas tika izveidota 1992. gadā ar Igaunijas Augstākās padomes lēmumu (3) un kuras uzdevums bija audzēt sēklas un veikt ar mājlopiem saistītus pētījumus. Valsts saimniecība 1997. gadā tika pārveidota par valsts akciju sabiedrību AS Tartu Agro.

AS Tartu Agro

3

AS Tartu Agro

| (12) | Valsts 2001. gada augustā nolēma pārdot AS Tartu Agro akcijas. Pamatojoties uz ierobežotas konkursa procedūras rezultātiem, 2001. gada 2. oktobrīAS Tartu Agro tika pārdots OÜ Tartland. |
| --- | --- |

(12)

Valsts 2001. gada augustā nolēma pārdot AS Tartu Agro akcijas. Pamatojoties uz ierobežotas konkursa procedūras rezultātiem, 2001. gada 2. oktobrīAS Tartu Agro tika pārdots OÜ Tartland.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

OÜ Tartland

2.2.   Pasākums

Pasākums

| (13) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju ministrija ir piešķīrusi nelikumīgu valsts atbalstu AS Tartu Agro, iznomājot lauksaimniecības zemi Tartumā par cenām, kas kopš 2000. gada ir bijušas zemākas par tirgus cenām (“pasākums”). |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju ministrija ir piešķīrusi nelikumīgu valsts atbalstu AS Tartu Agro, iznomājot lauksaimniecības zemi Tartumā par cenām, kas kopš 2000. gada ir bijušas zemākas par tirgus cenām (“pasākums”).

AS Tartu Agro

| (14) | 2000. gada 16. novembrī ministrija un AS Tartu Agro noslēdza līgumu par konkrētu lauksaimniecības zemes gabalu nomu (lēmuma par procedūras sākšanu 8. apsvērums). Zemesgabalu kopējā platība bija 3 089,17 hektāri (“ha”), tie atradās Tehtveres pašvaldībā Tartu apriņķī. Zemes īpašnieks ir Igaunijas Republika. OÜ Tartland pārņēma nomas līgumu, kad 2001. gadā nopirka AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(14)

2000. gada 16. novembrī ministrija un AS Tartu Agro noslēdza līgumu par konkrētu lauksaimniecības zemes gabalu nomu (lēmuma par procedūras sākšanu 8. apsvērums). Zemesgabalu kopējā platība bija 3 089,17 hektāri (“ha”), tie atradās Tehtveres pašvaldībā Tartu apriņķī. Zemes īpašnieks ir Igaunijas Republika. OÜ Tartland pārņēma nomas līgumu, kad 2001. gadā nopirka AS Tartu Agro.

AS Tartu Agro

OÜ Tartland

AS Tartu Agro

| (15) | Lēmums slēgt nomas līgumu ar AS Tartu Agro tika pamatots ar ierobežotas konkursa procedūras rezultātiem. Šajā procedūrā bija jāizveido sākotnēji atlasītu kandidātu saraksts, vadoties pēc atlases kritērijiem, kas norādīti oficiāli publicētā paziņojumā par konkursu (“paziņojums par konkursu”). Šiem sākotnēji atlasītajiem kandidātiem pēc tam bija tiesības vest sarunas par turpmākajiem nosacījumiem, kas ir jāiekļauj nomas līgumā (“ierobežotas sarunas”). |
| --- | --- |

(15)

Lēmums slēgt nomas līgumu ar AS Tartu Agro tika pamatots ar ierobežotas konkursa procedūras rezultātiem. Šajā procedūrā bija jāizveido sākotnēji atlasītu kandidātu saraksts, vadoties pēc atlases kritērijiem, kas norādīti oficiāli publicētā paziņojumā par konkursu (“paziņojums par konkursu”). Šiem sākotnēji atlasītajiem kandidātiem pēc tam bija tiesības vest sarunas par turpmākajiem nosacījumiem, kas ir jāiekļauj nomas līgumā (“ierobežotas sarunas”).

AS Tartu Agro

| (16) | Pēc ministrijas pieprasījuma paziņojums par konkursu 2000. gada 6. jūlijā tika publicēts oficiālajā izdevumā Riigi Teataja. Nomas objekts bija lauksaimniecības zeme, kas minēta 14. apsvērumā. Paziņojumā par konkursu bija paredzēts nosacījums, ka ir jāturpina AS Tartu Agro lauksaimnieciskā ražošana. Piedāvājumu iesniegšanas termiņš bija 2000. gada 26. jūlijs. |
| --- | --- |

(16)

Pēc ministrijas pieprasījuma paziņojums par konkursu 2000. gada 6. jūlijā tika publicēts oficiālajā izdevumā Riigi Teataja. Nomas objekts bija lauksaimniecības zeme, kas minēta 14. apsvērumā. Paziņojumā par konkursu bija paredzēts nosacījums, ka ir jāturpina AS Tartu Agro lauksaimnieciskā ražošana. Piedāvājumu iesniegšanas termiņš bija 2000. gada 26. jūlijs.

Riigi Teataja

AS Tartu Agro

| (17) | Paziņojumā par konkursu bija noteikts, ka dalībniekiem ir jāiesniedz i) pieteikums, ii) kvīts par samaksātu dalības maksu 1 000 Igaunijas kronu (“EEK”) apmērā, iii) nomas maksas piedāvājums un iv) uzņēmējdarbības plāns (“atlases kritēriji”). |
| --- | --- |

(17)

Paziņojumā par konkursu bija noteikts, ka dalībniekiem ir jāiesniedz i) pieteikums, ii) kvīts par samaksātu dalības maksu 1 000 Igaunijas kronu (“EEK”) apmērā, iii) nomas maksas piedāvājums un iv) uzņēmējdarbības plāns (“atlases kritēriji”).

| (18) | Piedāvājumus iesniedza divi uzņēmumi: AS Tartu Agro un Aiu Põllumajanduse OÜ. |
| --- | --- |

(18)

Piedāvājumus iesniedza divi uzņēmumi: AS Tartu Agro un Aiu Põllumajanduse OÜ.

AS Tartu Agro

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (19) | Lēmums par ierobežotām sarunām ar piemērotajiem kandidātiem tika pieņemts 2000. gada 27. jūlijā. Vērtēšanas komisija novērtēja iesniegtos piedāvājumus un sagatavoja protokolu par novērtējuma rezultātiem. Saskaņā ar minēto protokolu (4) tika nolemts, ka sarunas tiks sāktas ar AS Tartu Agro, bet otrs pretendents – Aiu Põllumajanduse OÜ – tiks izslēgts no sarunām. |
| --- | --- |

(19)

Lēmums par ierobežotām sarunām ar piemērotajiem kandidātiem tika pieņemts 2000. gada 27. jūlijā. Vērtēšanas komisija novērtēja iesniegtos piedāvājumus un sagatavoja protokolu par novērtējuma rezultātiem. Saskaņā ar minēto protokolu (4) tika nolemts, ka sarunas tiks sāktas ar AS Tartu Agro, bet otrs pretendents – Aiu Põllumajanduse OÜ – tiks izslēgts no sarunām.

4

AS Tartu Agro

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (20) | Saskaņā ar vērtēšanas komisijas protokolu AS Tartu Agro bija iesniedzis dokumentus, kas bija noteikti paziņojumā par konkursu (sk. 17. apsvērumu). Nomas maksas piedāvājums bija 10 000 EEK (aptuveni 639 EUR) gadā, attiecīgi 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). AS Tartu Agro arī piedāvāja samaksāt zemes nodokli 85 000 EEK (aptuveni 5 432 EUR) apmērā un veikt ieguldījumus līdz pat 5 miljoniem EEK (aptuveni 320 000 EUR) gadā. AS Tartu Agro piedāvāja noslēgt nomas līgumu uz 10–25 gadiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar vērtēšanas komisijas protokolu AS Tartu Agro bija iesniedzis dokumentus, kas bija noteikti paziņojumā par konkursu (sk. 17. apsvērumu). Nomas maksas piedāvājums bija 10 000 EEK (aptuveni 639 EUR) gadā, attiecīgi 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). AS Tartu Agro arī piedāvāja samaksāt zemes nodokli 85 000 EEK (aptuveni 5 432 EUR) apmērā un veikt ieguldījumus līdz pat 5 miljoniem EEK (aptuveni 320 000 EUR) gadā. AS Tartu Agro piedāvāja noslēgt nomas līgumu uz 10–25 gadiem.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (21) | Vērtēšanas komisijas protokols liecina, ka arī otrs pretendents – Aiu Põllumajanduse OÜ – bija iesniedzis pieteikumu. Taču pieteikumā nebija iekļauts uzņēmuma valdes lēmums par dalību konkursā, kā arī reģistrācijas karte, kas apliecina, ka uzņēmums ir reģistrēts Igaunijas Centrālajā komercreģistrā kā privāta sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Turklāt tika uzskatīts, ka uzņēmējdarbības plāns neatbilst noteiktām prasībām attiecībā uz analīzi un plāniem. Nomas maksas piedāvājums bija 200 EEK/ha (aptuveni 12,78 EUR/ha) gadā. |
| --- | --- |

(21)

Vērtēšanas komisijas protokols liecina, ka arī otrs pretendents – Aiu Põllumajanduse OÜ – bija iesniedzis pieteikumu. Taču pieteikumā nebija iekļauts uzņēmuma valdes lēmums par dalību konkursā, kā arī reģistrācijas karte, kas apliecina, ka uzņēmums ir reģistrēts Igaunijas Centrālajā komercreģistrā kā privāta sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Turklāt tika uzskatīts, ka uzņēmējdarbības plāns neatbilst noteiktām prasībām attiecībā uz analīzi un plāniem. Nomas maksas piedāvājums bija 200 EEK/ha (aptuveni 12,78 EUR/ha) gadā.

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (22) | Šo iemeslu dēļ tika nolemts izslēgt no sarunām Aiu Põllumajanduse OÜ un sākt sarunas ar AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(22)

Šo iemeslu dēļ tika nolemts izslēgt no sarunām Aiu Põllumajanduse OÜ un sākt sarunas ar AS Tartu Agro.

Aiu Põllumajanduse OÜ

AS Tartu Agro

| (23) | Ņemot vērā minētās sarunas, AS Tartu Agro tika lūgts iesniegt skaidrojumu par gada ieguldījumu apmēru, tostarp sīki izstrādātu gada ieguldījumu sarakstu. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā minētās sarunas, AS Tartu Agro tika lūgts iesniegt skaidrojumu par gada ieguldījumu apmēru, tostarp sīki izstrādātu gada ieguldījumu sarakstu.

AS Tartu Agro

2.3.   Nomas līgums

Nomas līgums

| (24) | 2000. gada 16. novembrī ministrija un AS Tartu Agro noslēdza nomas līgumu uz 25 gadiem. |
| --- | --- |

(24)

2000. gada 16. novembrī ministrija un AS Tartu Agro noslēdza nomas līgumu uz 25 gadiem.

AS Tartu Agro

| (25) | Tika panākta vienošanās, ka nomas maksa būs 10 000 EEK (aptuveni 639 EUR), kas atbilst 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). |
| --- | --- |

(25)

Tika panākta vienošanās, ka nomas maksa būs 10 000 EEK (aptuveni 639 EUR), kas atbilst 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha).

| (26) | Saskaņā ar nomas līgumu AS Tartu Agro bija jāsedz zemesgabalu uzturēšanas un labiekārtošanas izmaksas, tostarp i) ikgadēji ieguldījumi meliorācijas sistēmās 400 000 EEK apmērā (aptuveni 25 565 EUR; attiecīgi 8,28 EUR/ha); ii) zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumi pavisam 3 981 100 EEK (aptuveni 254 444 EUR) apmērā, tostarp izdevumi par augu aizsardzības pasākumiem (820 000 EEK), minerālmēsliem un organisko mēslojumu (kopā 3 100 000 EEK), ceļmalu kaļķošanu (20 000 EEK) un uzturēšanu (41 000 EEK), un iii) visu nodokļu nomaksa. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar nomas līgumu AS Tartu Agro bija jāsedz zemesgabalu uzturēšanas un labiekārtošanas izmaksas, tostarp i) ikgadēji ieguldījumi meliorācijas sistēmās 400 000 EEK apmērā (aptuveni 25 565 EUR; attiecīgi 8,28 EUR/ha); ii) zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumi pavisam 3 981 100 EEK (aptuveni 254 444 EUR) apmērā, tostarp izdevumi par augu aizsardzības pasākumiem (820 000 EEK), minerālmēsliem un organisko mēslojumu (kopā 3 100 000 EEK), ceļmalu kaļķošanu (20 000 EEK) un uzturēšanu (41 000 EEK), un iii) visu nodokļu nomaksa.

AS Tartu Agro

| (27) | Iepriekš nomas līgums ir grozīts vairākas reizes (lēmuma par procedūras sākšanu 24. un 25. apsvērums). Nomas maksa tika koriģēta trīs reizes: 2005. gada 14. janvārī tā tika palielināta līdz 80 000 EEK (5 113 EUR), 2007. gada 21. martā – līdz 250 000 EEK (15 978 EUR) un 2009. gada 12. maijā – līdz 416 600 EEK (26 626 EUR) jeb 136 EEK/ha (8,69 EUR/ha). Nomas līgums joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(27)

Iepriekš nomas līgums ir grozīts vairākas reizes (lēmuma par procedūras sākšanu 24. un 25. apsvērums). Nomas maksa tika koriģēta trīs reizes: 2005. gada 14. janvārī tā tika palielināta līdz 80 000 EEK (5 113 EUR), 2007. gada 21. martā – līdz 250 000 EEK (15 978 EUR) un 2009. gada 12. maijā – līdz 416 600 EEK (26 626 EUR) jeb 136 EEK/ha (8,69 EUR/ha). Nomas līgums joprojām ir spēkā.

2.4.   Eksperta ziņojums

Eksperta ziņojums

| (28) | Attiecībā uz iznomāto zemi – Igaunijas iestādes 2016. gada 1. februārī iesniedza ziņojumu par rezultātiem, kas iegūti novērtējumā par lauksaimniecības zemes nomas cenām Igaunijā, kuru veicis neatkarīgs eksperts – privāts nekustamā īpašuma uzņēmums Uus Maa Tartu büroo OÜ (“Uus Maa ziņojums”). Uus Maa ziņojumā tika novērtēti 23 zemesgabali, par kuriem noslēgts nomas līgums. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz iznomāto zemi – Igaunijas iestādes 2016. gada 1. februārī iesniedza ziņojumu par rezultātiem, kas iegūti novērtējumā par lauksaimniecības zemes nomas cenām Igaunijā, kuru veicis neatkarīgs eksperts – privāts nekustamā īpašuma uzņēmums Uus Maa Tartu büroo OÜ (“Uus Maa ziņojums”). Uus Maa ziņojumā tika novērtēti 23 zemesgabali, par kuriem noslēgts nomas līgums.

Uus Maa Tartu büroo OÜ

Uus Maa

Uus Maa

| (29) | Saskaņā ar šo ziņojumu zemesgabaliem ir vidēja augsnes kvalitāte salīdzinājumā ar augsnes kvalitāti Igaunijā kopumā. Visiem zemesgabaliem ir tieša pieeja no valsts ceļa. Zemesgabaliem nav ierobežojumu (piem., nav daudz elektrības stabu, mitru teritoriju vai platību, ko klāj mežs), kas varētu ievērojami ierobežot lauksaimniecības ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar šo ziņojumu zemesgabaliem ir vidēja augsnes kvalitāte salīdzinājumā ar augsnes kvalitāti Igaunijā kopumā. Visiem zemesgabaliem ir tieša pieeja no valsts ceļa. Zemesgabaliem nav ierobežojumu (piem., nav daudz elektrības stabu, mitru teritoriju vai platību, ko klāj mežs), kas varētu ievērojami ierobežot lauksaimniecības ražošanas jaudu.

| (30) | Ziņojumā izmantotais novērtējums bija salīdzināšana pārdošanas vajadzībām, proti, metode, kurā īpašumu salīdzina ar citiem īpašumiem ar līdzīgām īpašībām. |
| --- | --- |

(30)

Ziņojumā izmantotais novērtējums bija salīdzināšana pārdošanas vajadzībām, proti, metode, kurā īpašumu salīdzina ar citiem īpašumiem ar līdzīgām īpašībām.

| (31) | Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam lauksaimniecības zemes nomas maksa Tartumā bija robežās no 6 EUR/ha līdz 10 EUR/ha. Pirms Igaunija pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā un kļuva pieejamas lauksaimniecības subsīdijas, bija maz nomas līgumu par audzēšanas platībām. Spēkā esošie nomas līgumi pārsvarā bija formulēti vispārīgi, un parasti noteikumos netika iekļautas īpašas nianses. Parasti līgumi tika parakstīti uz laiku līdz pieciem gadiem un tajos netika paredzēta nomas maksas ikgadēja palielināšana. Par kūdras zemi, polderu zemi un palienes zemi (sauktu par “citu zemi”) netika maksāta nomas maksa; tie nebija nomas tirgus īpašumi. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam lauksaimniecības zemes nomas maksa Tartumā bija robežās no 6 EUR/ha līdz 10 EUR/ha. Pirms Igaunija pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā un kļuva pieejamas lauksaimniecības subsīdijas, bija maz nomas līgumu par audzēšanas platībām. Spēkā esošie nomas līgumi pārsvarā bija formulēti vispārīgi, un parasti noteikumos netika iekļautas īpašas nianses. Parasti līgumi tika parakstīti uz laiku līdz pieciem gadiem un tajos netika paredzēta nomas maksas ikgadēja palielināšana. Par kūdras zemi, polderu zemi un palienes zemi (sauktu par “citu zemi”) netika maksāta nomas maksa; tie nebija nomas tirgus īpašumi.

Uus Maa

| (32) | Laikposmā no 2005. līdz 2009. gadam lauksaimniecības zemes gada nomas maksa Tartumā pieauga līdz 10–20 EUR/ha. Nomas līgumos sāka iekļaut noteikumus par zemesgabala uzturēšanu, piemēram, par kanalizācijas sistēmu uzturēšanu. Taču mēslošanas līdzekļu izmantošana, kaļķošana un ceļmalu uzturēšana nomas līgumos netika regulēta, jo kopumā par šādām darbībām atbild nomnieks un tās ir daļa no viņa ražošanas darbības. Parasti nomas līgumu termiņš bija pieci gadi. Līgumos parasti nebija paredzēts nomas maksas paaugstināšanas koeficients šajā laikposmā, un par citu zemi nomas maksa netika maksāta. |
| --- | --- |

(32)

Laikposmā no 2005. līdz 2009. gadam lauksaimniecības zemes gada nomas maksa Tartumā pieauga līdz 10–20 EUR/ha. Nomas līgumos sāka iekļaut noteikumus par zemesgabala uzturēšanu, piemēram, par kanalizācijas sistēmu uzturēšanu. Taču mēslošanas līdzekļu izmantošana, kaļķošana un ceļmalu uzturēšana nomas līgumos netika regulēta, jo kopumā par šādām darbībām atbild nomnieks un tās ir daļa no viņa ražošanas darbības. Parasti nomas līgumu termiņš bija pieci gadi. Līgumos parasti nebija paredzēts nomas maksas paaugstināšanas koeficients šajā laikposmā, un par citu zemi nomas maksa netika maksāta.

| (33) | Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam gada nomas maksa par lauksaimniecības zemi pieauga vēl vairāk – līdz 25–60 EUR/ha. Nomas līgumos sāka paredzēt automātisku ikgadēju nomas maksas pieaugumu 5 % apmērā. Tajos iekļāva arī klauzulas, kas reglamentēja zemes izmantošanu, lai saglabātu augsnes kvalitāti, piemēram, attiecībā uz agrotehnisko prasību izpildi utt. Parasti nomas līgumu termiņš bija pieci gadi. Bija izveidojies arī citas zemes nomas tirgus, un šādas zemes gada nomas maksa bija aptuveni 10 EUR/ha. |
| --- | --- |

(33)

Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam gada nomas maksa par lauksaimniecības zemi pieauga vēl vairāk – līdz 25–60 EUR/ha. Nomas līgumos sāka paredzēt automātisku ikgadēju nomas maksas pieaugumu 5 % apmērā. Tajos iekļāva arī klauzulas, kas reglamentēja zemes izmantošanu, lai saglabātu augsnes kvalitāti, piemēram, attiecībā uz agrotehnisko prasību izpildi utt. Parasti nomas līgumu termiņš bija pieci gadi. Bija izveidojies arī citas zemes nomas tirgus, un šādas zemes gada nomas maksa bija aptuveni 10 EUR/ha.

| (34) | Uus Maa ziņojumā ir iekļauts novērtējums arī par citiem pienākumiem, kas saskaņā ar nomas līgumu ir uzlikti AS Tartu Agro, piemēram, par nodokļu samaksu, zemesgabala uzturēšanu un uzlabošanu (sk. 26. apsvērumu). Ziņojumā norādīts, ka 2000. gadu sākumā nomas līgumi bija diezgan vienkārši un vispārīgi formulēti. Tajos bija norādīta tikai cena un apmaksas noteikumi, un nomniekiem netika uzlikti nekādi īpaši pienākumi. |
| --- | --- |

(34)

Uus Maa ziņojumā ir iekļauts novērtējums arī par citiem pienākumiem, kas saskaņā ar nomas līgumu ir uzlikti AS Tartu Agro, piemēram, par nodokļu samaksu, zemesgabala uzturēšanu un uzlabošanu (sk. 26. apsvērumu). Ziņojumā norādīts, ka 2000. gadu sākumā nomas līgumi bija diezgan vienkārši un vispārīgi formulēti. Tajos bija norādīta tikai cena un apmaksas noteikumi, un nomniekiem netika uzlikti nekādi īpaši pienākumi.

Uus Maa

AS Tartu Agro

| (35) | Vēlāk (lielākoties no 2005. gada) nomas līgumos tika iekļauts nomnieka pienākums maksāt īpašuma nodokli un citus nodokļus, kas saistīti ar nomu. Meliorācijas sistēmu un ceļmalu uzturēšana (ikdienas uzturēšana) pašsaprotamu iemeslu dēļ līgumos ir iekļauta kā nomnieka pienākums lietotāja un saņēmēja statusā. |
| --- | --- |

(35)

Vēlāk (lielākoties no 2005. gada) nomas līgumos tika iekļauts nomnieka pienākums maksāt īpašuma nodokli un citus nodokļus, kas saistīti ar nomu. Meliorācijas sistēmu un ceļmalu uzturēšana (ikdienas uzturēšana) pašsaprotamu iemeslu dēļ līgumos ir iekļauta kā nomnieka pienākums lietotāja un saņēmēja statusā.

| (36) | Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu jaunas meliorācijas sistēmas izbūve ir ieguldījums īpašnieka aktīvos. Šāds ieguldījums nozīmē būtisku maksu papildus nomas maksai, un tāpēc parasti nomas līgumos to nosaka atsevišķi. 2010./2011. gadā nomas līgumos sāka iekļaut noteikumus par paredzēto zemes izmantošanu un agronomiski apdomīgu rīcību. Šādi noteikumi ir formulēti nevis naudas izteiksmē, bet gan vispārīgi, un katrs nomnieks izlemj, kā tos īstenot, atkarībā no audzējamo kultūraugu veida un nomājamās zemes atrašanās vietas un veida. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu jaunas meliorācijas sistēmas izbūve ir ieguldījums īpašnieka aktīvos. Šāds ieguldījums nozīmē būtisku maksu papildus nomas maksai, un tāpēc parasti nomas līgumos to nosaka atsevišķi. 2010./2011. gadā nomas līgumos sāka iekļaut noteikumus par paredzēto zemes izmantošanu un agronomiski apdomīgu rīcību. Šādi noteikumi ir formulēti nevis naudas izteiksmē, bet gan vispārīgi, un katrs nomnieks izlemj, kā tos īstenot, atkarībā no audzējamo kultūraugu veida un nomājamās zemes atrašanās vietas un veida.

Uus Maa

| (37) | Tādējādi Uus Maa ziņojumā secināts, ka nebija ierasts iekļaut nomas līgumos tādus pienākumus, kādi tika uzlikti AS Tartu Agro, proti, nosacījumus par ieguldījumiem uzturēšanas sistēmās vai zemes uzlabošanā, paredzot izdevumus kultūraugu aizsardzībai un/vai minerālmēsliem un organiskajam mēslojumam, turklāt naudas izteiksmē izmērāmā veidā. Nomas līgums starp AS Tartu Agro un ministriju termiņa un iznomāto hektāru skaita ziņā Uus Maa ziņojumā nav aplūkots, izņemot apgalvojumu, ka ir svarīgi turpināt izmantot zemi paredzētajam mērķim, jo īpaši attiecībā uz augsnes auglību, ņemot vērā līguma garo termiņu. |
| --- | --- |

(37)

Tādējādi Uus Maa ziņojumā secināts, ka nebija ierasts iekļaut nomas līgumos tādus pienākumus, kādi tika uzlikti AS Tartu Agro, proti, nosacījumus par ieguldījumiem uzturēšanas sistēmās vai zemes uzlabošanā, paredzot izdevumus kultūraugu aizsardzībai un/vai minerālmēsliem un organiskajam mēslojumam, turklāt naudas izteiksmē izmērāmā veidā. Nomas līgums starp AS Tartu Agro un ministriju termiņa un iznomāto hektāru skaita ziņā Uus Maa ziņojumā nav aplūkots, izņemot apgalvojumu, ka ir svarīgi turpināt izmantot zemi paredzētajam mērķim, jo īpaši attiecībā uz augsnes auglību, ņemot vērā līguma garo termiņu.

Uus Maa

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

Uus Maa

| (38) | Visbeidzot Uus Maa ziņojumā secināts, ka aktīva likviditāti var uzskatīt par augstu, ņemot vērā zemes atrašanās vietu, platību un stāvokli, taču norādīts, ka novērtējuma rezultāts ir vidēji precīzs un ka faktiskā tirgus nomas maksa var atšķirties par +/– 20 % no Uus Maa ziņojumā norādītās (sk. 29.–37. apsvērumu). |
| --- | --- |

(38)

Visbeidzot Uus Maa ziņojumā secināts, ka aktīva likviditāti var uzskatīt par augstu, ņemot vērā zemes atrašanās vietu, platību un stāvokli, taču norādīts, ka novērtējuma rezultāts ir vidēji precīzs un ka faktiskā tirgus nomas maksa var atšķirties par +/– 20 % no Uus Maa ziņojumā norādītās (sk. 29.–37. apsvērumu).

Uus Maa

Uus Maa

2.5.   Citi tirgus cenu avoti

Citi tirgus cenu avoti

| (39) | Igaunijas iestādes 2019. gada 17. aprīlī iesniedza Igaunijas Statistikas biroja (“Statistikas birojs”) statistikas datus par lauksaimniecības zemes tirgus nomas maksu. Kopš 2009. gada Statistikas birojs publicē lauksaimniecības zemes nomas maksu. Statistikas birojs ir valsts iestāde, kas vāc un publicē valsts statistiku, cita starpā par lauksaimniecībā izmantojamās zemes nomas cenām par hektāru. Statistikas biroja izmantotā metodika lauksaimniecības zemes nomas maksas noteikšanai ir balstīta uz metodiku, ko apstiprinājis Eurostat (5). Tālāk norādītā nomas maksa atbilst statistiski vidējiem rādītājiem.

  Tabula


  Lauksaimniecības zemes nomas maksa (EUR/ha)
















  Apriņķis | Zemes veids | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visā Igaunijā | visa lauksaimniecības zeme | 21 | 25 | 26 | 35 | 40 | 48 | 52 | 52 | 58 |
| | aramzeme | | | | | 43 | 50 | 55 | 54 | 60 |
| | ilggadīgie zālāji | | | | | 30 | 38 | 38 | 40 | 47 |
| Tartu | visa lauksaimniecības zeme | | | | | 50 | 56 | 63 | 61 | |
| apriņķī | aramzeme | | | | | 52 | 58 | 65 | 61 | |
| | ilggadīgie zālāji | | | | | 39 | 44 | 45 | 62 | |
| Avots: www.stat.ee |

(39)

Igaunijas iestādes 2019. gada 17. aprīlī iesniedza Igaunijas Statistikas biroja (“Statistikas birojs”) statistikas datus par lauksaimniecības zemes tirgus nomas maksu. Kopš 2009. gada Statistikas birojs publicē lauksaimniecības zemes nomas maksu. Statistikas birojs ir valsts iestāde, kas vāc un publicē valsts statistiku, cita starpā par lauksaimniecībā izmantojamās zemes nomas cenām par hektāru. Statistikas biroja izmantotā metodika lauksaimniecības zemes nomas maksas noteikšanai ir balstīta uz metodiku, ko apstiprinājis Eurostat (5). Tālāk norādītā nomas maksa atbilst statistiski vidējiem rādītājiem.

Eurostat

5

Tabula

Tabula

Lauksaimniecības zemes nomas maksa (EUR/ha)

Lauksaimniecības zemes nomas maksa (EUR/ha)

Apriņķis

Zemes veids

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Visā Igaunijā

Visā Igaunijā

visa lauksaimniecības zeme

21

25

26

35

40

48

52

52

58

aramzeme

43

50

55

54

60

ilggadīgie zālāji

30

38

38

40

47

Tartu

Tartu

visa lauksaimniecības zeme

50

56

63

61

apriņķī

apriņķī

aramzeme

52

58

65

61

ilggadīgie zālāji

39

44

45

62

Avots: www.stat.ee

Avots:

2.6.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (40) | Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija nevarēja izslēgt, ka novērtējamais pasākums varētu būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Konkrētāk, Komisijai izteica šaubas par to, vai AS Tartu Agro maksātā nomas maksa bija zemāka par tirgus cenu, tādējādi piešķirot šai sabiedrībai ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(40)

Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija nevarēja izslēgt, ka novērtējamais pasākums varētu būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Konkrētāk, Komisijai izteica šaubas par to, vai AS Tartu Agro maksātā nomas maksa bija zemāka par tirgus cenu, tādējādi piešķirot šai sabiedrībai ekonomisku priekšrocību.

AS Tartu Agro

| (41) | Lai noskaidrotu jautājumu, vai publisko tiesību subjekta veiktais saimnieciskais darījums piešķir priekšrocību tā partnerim, ir jānovērtē, vai darījums tika veikts atbilstīgi normāliem tirgus apstākļiem. Šajā kontekstā, ja aktīvu nomu veic saskaņā ar atklātu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursa procedūru atbilstīgi publiskā iepirkuma principiem (6), kopumā var uzskatīt, ka šāda noma atbilst tirgus apstākļiem. Komisija lēmumā par procedūras sākšanu nevarēja secināt, ka konkursa procedūra bija pārredzama, nediskriminējoša vai beznosacījumu (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 58. apsvērumu). Turklāt neatkarīgajā Uus Maa ziņojumā, ko iesniedza Igaunijas iestādes, bija norādīts, ka AS Tartu Agro maksātā nomas maksa bija zemāka par tirgus cenām. Tāpēc nevar izslēgt iespēju, ka AS Tartu Agro varētu būt piešķirta priekšrocība. |
| --- | --- |

(41)

Lai noskaidrotu jautājumu, vai publisko tiesību subjekta veiktais saimnieciskais darījums piešķir priekšrocību tā partnerim, ir jānovērtē, vai darījums tika veikts atbilstīgi normāliem tirgus apstākļiem. Šajā kontekstā, ja aktīvu nomu veic saskaņā ar atklātu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursa procedūru atbilstīgi publiskā iepirkuma principiem (6), kopumā var uzskatīt, ka šāda noma atbilst tirgus apstākļiem. Komisija lēmumā par procedūras sākšanu nevarēja secināt, ka konkursa procedūra bija pārredzama, nediskriminējoša vai beznosacījumu (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 58. apsvērumu). Turklāt neatkarīgajā Uus Maa ziņojumā, ko iesniedza Igaunijas iestādes, bija norādīts, ka AS Tartu Agro maksātā nomas maksa bija zemāka par tirgus cenām. Tāpēc nevar izslēgt iespēju, ka AS Tartu Agro varētu būt piešķirta priekšrocība.

6

Uus Maa

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (42) | Turklāt priekšrocība šķita selektīva, ņemot vērā to, ka nomātā zeme attiecās tikai uz vienu vienīgu uzņēmumu, proti, AS Tartu Agro. Šķita, ka ir izpildīti arī citi LESD 107. panta 1. punktā uzskaitītie elementi, proti, valsts resursu izmantošana, atbalsts uzņēmumam, konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 43.–45. un 65.–67. apsvērumu). |
| --- | --- |

(42)

Turklāt priekšrocība šķita selektīva, ņemot vērā to, ka nomātā zeme attiecās tikai uz vienu vienīgu uzņēmumu, proti, AS Tartu Agro. Šķita, ka ir izpildīti arī citi LESD 107. panta 1. punktā uzskaitītie elementi, proti, valsts resursu izmantošana, atbalsts uzņēmumam, konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 43.–45. un 65.–67. apsvērumu).

AS Tartu Agro

| (43) | Komisija arī apšaubīja, vai pasākumu var atzīt par saderīgu, tāpēc ka valsts atbalsts, kas izpaužas kā nepamatoti zema maksa par zemes nomu, ir darbības atbalsts, jo samazina saņēmēja parastās darbības izmaksas. Darbības atbalstu uzskata par prima facie nesaderīgu ar iekšējo tirgu, jo īpaši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (7). |
| --- | --- |

(43)

Komisija arī apšaubīja, vai pasākumu var atzīt par saderīgu, tāpēc ka valsts atbalsts, kas izpaužas kā nepamatoti zema maksa par zemes nomu, ir darbības atbalsts, jo samazina saņēmēja parastās darbības izmaksas. Darbības atbalstu uzskata par prima facie nesaderīgu ar iekšējo tirgu, jo īpaši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (7).

prima facie

7

3.   IGAUNIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES

IGAUNIJAS IESNIEGTĀS PIEZĪMES

| (44) | Igaunija uzskata, ka lauksaimniecības zemes iznomāšana AS Tartu Agro nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(44)

Igaunija uzskata, ka lauksaimniecības zemes iznomāšana AS Tartu Agro nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

AS Tartu Agro

| (45) | Igaunija apstrīd pieņēmumu, ka konkursa procedūra varēja nebūt pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu. |
| --- | --- |

(45)

Igaunija apstrīd pieņēmumu, ka konkursa procedūra varēja nebūt pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu.

| (46) | Pirmkārt, konkursa procedūrā tika ievēroti valsts tiesību akti, kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts līgums. Valstij piederošās zemes nomu reglamentēja Likums par valsts aktīviem (8) (Riigivaraseadus), un tā tika veikta saskaņā ar Republikas valdības 1995. gada 1. augusta Noteikumiem Nr. 285, ar ko apstiprina noteikumus par valsts aktīvu lietošanas atļaujas piešķiršanu (Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine) (9) (“noteikumi”). |
| --- | --- |

(46)

Pirmkārt, konkursa procedūrā tika ievēroti valsts tiesību akti, kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts līgums. Valstij piederošās zemes nomu reglamentēja Likums par valsts aktīviem (8) (Riigivaraseadus), un tā tika veikta saskaņā ar Republikas valdības 1995. gada 1. augusta Noteikumiem Nr. 285, ar ko apstiprina noteikumus par valsts aktīvu lietošanas atļaujas piešķiršanu (Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine) (9) (“noteikumi”).

8

Riigivaraseadus

Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine

9

| (47) | Attiecībā uz pārredzamību un nediskrimināciju – Igaunijas iestādes skaidro, ka Aiu Põllumajanduse OÜ tika izslēgts no sarunām, jo neatbilda prasībām, kas noteiktas paziņojumā par konkursu (sk. 21. un 22. apsvērumu). Konkrētāk, tā pieteikumā nebija nedz valdes lēmuma par dalību konkursā, nedz uzņēmuma reģistrācijas kartes no komercreģistra, kas pierādītu tā tiesībspēju. Tas, ka šie dokumenti bija obligāti jāuzrāda, bija skaidrs no Nolikuma 32. un 55. punkta. Minētie dokumenti ir nepieciešami, lai iestāde, kas rīko konkursu, varētu pārliecināties, ka uzņēmums faktiski pastāv un ka persona, kura iesniedz piedāvājumu, ir pilnvarota pārstāvēt juridisko personu. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz pārredzamību un nediskrimināciju – Igaunijas iestādes skaidro, ka Aiu Põllumajanduse OÜ tika izslēgts no sarunām, jo neatbilda prasībām, kas noteiktas paziņojumā par konkursu (sk. 21. un 22. apsvērumu). Konkrētāk, tā pieteikumā nebija nedz valdes lēmuma par dalību konkursā, nedz uzņēmuma reģistrācijas kartes no komercreģistra, kas pierādītu tā tiesībspēju. Tas, ka šie dokumenti bija obligāti jāuzrāda, bija skaidrs no Nolikuma 32. un 55. punkta. Minētie dokumenti ir nepieciešami, lai iestāde, kas rīko konkursu, varētu pārliecināties, ka uzņēmums faktiski pastāv un ka persona, kura iesniedz piedāvājumu, ir pilnvarota pārstāvēt juridisko personu.

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (48) | Aiu Põllumajanduse OÜ neiesniedza šo informāciju, un tāpēc ministrijai saskaņā ar Nolikuma 33. punktu bija obligāti jāizslēdz šis uzņēmums no konkursa. Tāpēc saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju konkursa procedūra nebija ne diskriminējoša, ne nepārredzama. |
| --- | --- |

(48)

Aiu Põllumajanduse OÜ neiesniedza šo informāciju, un tāpēc ministrijai saskaņā ar Nolikuma 33. punktu bija obligāti jāizslēdz šis uzņēmums no konkursa. Tāpēc saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju konkursa procedūra nebija ne diskriminējoša, ne nepārredzama.

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (49) | Attiecībā uz uzņēmējdarbības plānu – Igaunijas iestādes skaidro, ka 2000. gadā nebija īpašu prasību, bet parasti uzņēmējdarbības plānā ir daļas, kurās izklāstīta uzņēmējdarbības ideja, resursi, finanšu prognozes (tostarp izmaksu un ieguvumu analīze), riska novērtējums utt. Uzņēmējdarbības plāns tika pieprasīts, lai varētu novērtēt pretendenta redzējumu un lauksaimniecības zemes izmantošanas iespējas, tostarp valsts sēklu rezerves glabāšanas un augstražīgu šķirņu sēklu pavairošanas iespējas saskaņā ar ESAO standartiem, pamatojoties uz sniegtajām finanšu prognozēm. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz uzņēmējdarbības plānu – Igaunijas iestādes skaidro, ka 2000. gadā nebija īpašu prasību, bet parasti uzņēmējdarbības plānā ir daļas, kurās izklāstīta uzņēmējdarbības ideja, resursi, finanšu prognozes (tostarp izmaksu un ieguvumu analīze), riska novērtējums utt. Uzņēmējdarbības plāns tika pieprasīts, lai varētu novērtēt pretendenta redzējumu un lauksaimniecības zemes izmantošanas iespējas, tostarp valsts sēklu rezerves glabāšanas un augstražīgu šķirņu sēklu pavairošanas iespējas saskaņā ar ESAO standartiem, pamatojoties uz sniegtajām finanšu prognozēm.

| (50) | Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro uzņēmējdarbības plānā bija iekļauta lēmuma pieņemšanai nepieciešamā informācija. Tajā bija izklāstīti uzņēmuma stratēģiskie mērķi un to sasniegšanai nepieciešamie nosacījumi, informācija par uzņēmuma finanšu stāvokli un darbiniekiem, sīki izstrādāti projektu apraksti, mārketinga principu izklāsts, finanšu prognozes un riska novērtējums. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro uzņēmējdarbības plānā bija iekļauta lēmuma pieņemšanai nepieciešamā informācija. Tajā bija izklāstīti uzņēmuma stratēģiskie mērķi un to sasniegšanai nepieciešamie nosacījumi, informācija par uzņēmuma finanšu stāvokli un darbiniekiem, sīki izstrādāti projektu apraksti, mārketinga principu izklāsts, finanšu prognozes un riska novērtējums.

AS Tartu Agro

| (51) | Aiu Põllumajanduse OÜ uzņēmējdarbības plānā nebija iekļauti paskaidrojumi par to, kā tiks īstenots uzņēmuma redzējums. Novērtēšanas komitejas ziņojumā teikts: “Iesniegtais uzņēmējdarbības plāns neatbilst prasībām; tajā nav ietverta analīze vai plāns. Piedāvātā nomas maksa ir 200 EEK/ha, bet nav skaidrs, kā tiks garantēta nomas maksas samaksa.” Tāpēc Igaunijas iestādes secināja, ka nav pārliecības, ka Aiu Põllumajanduse OÜ finanšu stāvoklis, pieredze un iespējas būtu tādas, ka šis uzņēmums varētu samaksāt piedāvāto nomas maksu visā nomas līguma darbības laikā. Tāpat nebija skaidrs, kā Aiu Põllumajanduse OÜ varētu garantēt, ka tiks ievērotas paziņojumā par konkursu noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(51)

Aiu Põllumajanduse OÜ uzņēmējdarbības plānā nebija iekļauti paskaidrojumi par to, kā tiks īstenots uzņēmuma redzējums. Novērtēšanas komitejas ziņojumā teikts: “Iesniegtais uzņēmējdarbības plāns neatbilst prasībām; tajā nav ietverta analīze vai plāns. Piedāvātā nomas maksa ir 200 EEK/ha, bet nav skaidrs, kā tiks garantēta nomas maksas samaksa.” Tāpēc Igaunijas iestādes secināja, ka nav pārliecības, ka Aiu Põllumajanduse OÜ finanšu stāvoklis, pieredze un iespējas būtu tādas, ka šis uzņēmums varētu samaksāt piedāvāto nomas maksu visā nomas līguma darbības laikā. Tāpat nebija skaidrs, kā Aiu Põllumajanduse OÜ varētu garantēt, ka tiks ievērotas paziņojumā par konkursu noteiktās prasības.

Aiu Põllumajanduse OÜ

Aiu Põllumajanduse OÜ

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (52) | Attiecībā uz to, vai piedāvājums bija beznosacījumu, – Igaunijas iestādes norāda, ka lēmums par papildu prasības noteikšanu konkursā, pieprasot turpināt AS Tartu Agro lauksaimniecisko ražošanu, nebija nosacīts. Šā nosacījuma iekļaušana konkursa procedūrā nebija saistīta ar AS Tartu Agro kā uzņēmuma darbību, bet gan ar tā lauksaimniecisko ražošanu, proti, vajadzību un pienākumu pavairot sevišķi augstražīgu šķirņu sēklas, kas atbilst ESAO standartiem, un glabāt tās valsts sēklu rezervē. Attiecīgi saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju šai prasībai bija objektīvs pamatojums. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz to, vai piedāvājums bija beznosacījumu, – Igaunijas iestādes norāda, ka lēmums par papildu prasības noteikšanu konkursā, pieprasot turpināt AS Tartu Agro lauksaimniecisko ražošanu, nebija nosacīts. Šā nosacījuma iekļaušana konkursa procedūrā nebija saistīta ar AS Tartu Agro kā uzņēmuma darbību, bet gan ar tā lauksaimniecisko ražošanu, proti, vajadzību un pienākumu pavairot sevišķi augstražīgu šķirņu sēklas, kas atbilst ESAO standartiem, un glabāt tās valsts sēklu rezervē. Attiecīgi saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju šai prasībai bija objektīvs pamatojums.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (53) | Turklāt saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju prasība pavairot un glabāt sēklas bija objektīva un tas ļāva visām ieinteresētajām personām piedalīties konkursā. Konkursa dalībniekiem netika noteikta īpaša metode. Tieši pretēji, mērķis bija nodrošināt, ka konkursā var piedalīties pēc iespējas plašāks lauksaimniecības uzņēmumu loks. Tādējādi ministrija nenoteica laika vai vietas ierobežojumus attiecībā uz prasības turpināt lauksaimniecisko ražošanu izpildi, un katrai personai, kas bija ieinteresēta piedalīties konkursā, bija iespēja pašai lemt, kā izpildīt pienākumu pavairot un glabāt attiecīgo šķirņu sēklas. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju prasība pavairot un glabāt sēklas bija objektīva un tas ļāva visām ieinteresētajām personām piedalīties konkursā. Konkursa dalībniekiem netika noteikta īpaša metode. Tieši pretēji, mērķis bija nodrošināt, ka konkursā var piedalīties pēc iespējas plašāks lauksaimniecības uzņēmumu loks. Tādējādi ministrija nenoteica laika vai vietas ierobežojumus attiecībā uz prasības turpināt lauksaimniecisko ražošanu izpildi, un katrai personai, kas bija ieinteresēta piedalīties konkursā, bija iespēja pašai lemt, kā izpildīt pienākumu pavairot un glabāt attiecīgo šķirņu sēklas.

| (54) | Sākotnēji šī prasība pavairot sēklas, kas atbilst ESAO standartiem, un glabāt tās valsts sēklu rezerves vajadzībām, tika ieviesta, pamatojoties uz lauksaimniecības ministra 1997. gada 30. aprīļa Rīkojumu Nr. 55. Ar šo rīkojumu AS Tartu Agro priekšgājējam – Tartu valsts saimniecībai – tika uzdots pavairot un glabāt sēklas. |
| --- | --- |

(54)

Sākotnēji šī prasība pavairot sēklas, kas atbilst ESAO standartiem, un glabāt tās valsts sēklu rezerves vajadzībām, tika ieviesta, pamatojoties uz lauksaimniecības ministra 1997. gada 30. aprīļa Rīkojumu Nr. 55. Ar šo rīkojumu AS Tartu Agro priekšgājējam – Tartu valsts saimniecībai – tika uzdots pavairot un glabāt sēklas.

AS Tartu Agro

| (55) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Igaunijas iestādes uzskata, ka konkursa procedūra bija pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu. |
| --- | --- |

(55)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Igaunijas iestādes uzskata, ka konkursa procedūra bija pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu.

| (56) | Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka nomas maksas vērtība atbilda tirgus vērtībai tālāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, lēmumā par procedūras sākšanu nav pareizi ņemta vērā zemes kvalitāte, jo vismaz 12,34 % no nomātās zemes nav piemēroti lauksaimnieciskai ražošanai. Precīzāk, kopumā 377,92 ha sastāvā ir i) 42,4 ha meža zeme; ii) 260,5 ha ilggadīgie zālāji (proti, Emajegi palienes (dabiskais zālājs)) un iii) 75,02 ha – ceļi, celiņi un grāvji starp kadastrālajām vienībām. Arī kadastrālo vienību teritorijā ir ceļi, celiņi un grāvji, kuru kopējā platība nav apsekota. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka nomas maksas vērtība atbilda tirgus vērtībai tālāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, lēmumā par procedūras sākšanu nav pareizi ņemta vērā zemes kvalitāte, jo vismaz 12,34 % no nomātās zemes nav piemēroti lauksaimnieciskai ražošanai. Precīzāk, kopumā 377,92 ha sastāvā ir i) 42,4 ha meža zeme; ii) 260,5 ha ilggadīgie zālāji (proti, Emajegi palienes (dabiskais zālājs)) un iii) 75,02 ha – ceļi, celiņi un grāvji starp kadastrālajām vienībām. Arī kadastrālo vienību teritorijā ir ceļi, celiņi un grāvji, kuru kopējā platība nav apsekota.

| (57) | Otrkārt, laikā, kad notika konkurss, Igaunijas lauksaimniecības produktu ražotājiem bija ļoti zema ekonomiskā veiktspēja. Saskaņā ar 2001. gada informāciju vidēji lauku saimniecības platība bija 15,6 ha. Pavisam bija 24 saimniecības, kuru platība pārsniedza 2 000 ha, un no tām tikai 8 bija salīdzināmas ar konkursa priekšmetu, jo to lauksaimniecībā izmantojamā platība pārsniedza 3 000 ha. Tāpēc to lauksaimniecības produktu ražotāju skaits, kuri bija ieinteresēti iznomāt vairāk nekā 3 000 ha lauksaimniecības zemes izmantošanai paredzētajiem mērķiem un bija gatavi un spējīgi uzņemties šādu risku, bija ļoti ierobežots. |
| --- | --- |

(57)

Otrkārt, laikā, kad notika konkurss, Igaunijas lauksaimniecības produktu ražotājiem bija ļoti zema ekonomiskā veiktspēja. Saskaņā ar 2001. gada informāciju vidēji lauku saimniecības platība bija 15,6 ha. Pavisam bija 24 saimniecības, kuru platība pārsniedza 2 000 ha, un no tām tikai 8 bija salīdzināmas ar konkursa priekšmetu, jo to lauksaimniecībā izmantojamā platība pārsniedza 3 000 ha. Tāpēc to lauksaimniecības produktu ražotāju skaits, kuri bija ieinteresēti iznomāt vairāk nekā 3 000 ha lauksaimniecības zemes izmantošanai paredzētajiem mērķiem un bija gatavi un spējīgi uzņemties šādu risku, bija ļoti ierobežots.

| (58) | Treškārt, neesošais nomas tirgus ierobežoja arī iespējamo nomas maksu. Laikā, kad tika parakstīts nomas līgums, zeme parasti tika piešķirta lietošanai bez maksas, lai tā netiktu pamesta novārtā. Šā iemesla dēļ ministrijai, izvirzot prasības, bija jārīkojas saprātīgi un elastīgi. |
| --- | --- |

(58)

Treškārt, neesošais nomas tirgus ierobežoja arī iespējamo nomas maksu. Laikā, kad tika parakstīts nomas līgums, zeme parasti tika piešķirta lietošanai bez maksas, lai tā netiktu pamesta novārtā. Šā iemesla dēļ ministrijai, izvirzot prasības, bija jārīkojas saprātīgi un elastīgi.

| (59) | Ceturtkārt, Igaunijas iestādes apgalvo, ka visi AS Tartu Agro izdevumi (kā izklāstīts 26. apsvērumā) būtu jāuzskata par ministrijas ienākumiem no nomas. |
| --- | --- |

(59)

Ceturtkārt, Igaunijas iestādes apgalvo, ka visi AS Tartu Agro izdevumi (kā izklāstīts 26. apsvērumā) būtu jāuzskata par ministrijas ienākumiem no nomas.

AS Tartu Agro

| (60) | Šajā saistībā Igaunijas iestādes uzsver, ka ieguldījumi meliorācijas sistēmā ir nevis brīvprātīgi, bet gan noteikti nomas līgumā un likumā. Saskaņā ar Likuma par zemes uzlabošanu (Maaparandusseadus) 16. panta 1. punktu (10), kas bija spēkā tajā laikā, zemes īpašnieka – šajā gadījumā valsts – pienākums bija uzturēt zemes uzlabošanas sistēmu. Tomēr saskaņā ar nomas līgumu AS Tartu Agro bija pienākums uzturēt nomātās zemes būtiskās daļas un piederumus stāvoklī, kas atbilstu pienācīgai apsaimniekošanai, un vajadzības gadījumā nomainīt tos bez tiesībām pieprasīt no valsts atlīdzību par šo ieguldījumu izmaksām. Igaunijas iestādes šajā saistībā apgalvo, ka tādu privāto ieguldītāju interesēs, kas darbojas jebkādos tirgus apstākļos, būtu nodot šos pienākumus un risku nomniekam. |
| --- | --- |

(60)

Šajā saistībā Igaunijas iestādes uzsver, ka ieguldījumi meliorācijas sistēmā ir nevis brīvprātīgi, bet gan noteikti nomas līgumā un likumā. Saskaņā ar Likuma par zemes uzlabošanu (Maaparandusseadus) 16. panta 1. punktu (10), kas bija spēkā tajā laikā, zemes īpašnieka – šajā gadījumā valsts – pienākums bija uzturēt zemes uzlabošanas sistēmu. Tomēr saskaņā ar nomas līgumu AS Tartu Agro bija pienākums uzturēt nomātās zemes būtiskās daļas un piederumus stāvoklī, kas atbilstu pienācīgai apsaimniekošanai, un vajadzības gadījumā nomainīt tos bez tiesībām pieprasīt no valsts atlīdzību par šo ieguldījumu izmaksām. Igaunijas iestādes šajā saistībā apgalvo, ka tādu privāto ieguldītāju interesēs, kas darbojas jebkādos tirgus apstākļos, būtu nodot šos pienākumus un risku nomniekam.

Maaparandusseadus

10

AS Tartu Agro

| (61) | Pamatojoties uz šiem iemesliem, Igaunijas iestādes apgalvo, ka šie ieguldījumi meliorācijas sistēmā būtu jāuzskata par daļu no ministrijas ienākumiem no nomas papildus nomas maksai, kas ir jāmaksā saskaņā ar līgumu, un būtu jāņem vērā, novērtējot, vai nomas līgums atbilst tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz šiem iemesliem, Igaunijas iestādes apgalvo, ka šie ieguldījumi meliorācijas sistēmā būtu jāuzskata par daļu no ministrijas ienākumiem no nomas papildus nomas maksai, kas ir jāmaksā saskaņā ar līgumu, un būtu jāņem vērā, novērtējot, vai nomas līgums atbilst tirgus nosacījumiem.

| (62) | Attiecībā uz zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumiem – Igaunijas iestādes apgalvo, ka tie bija nepieciešami, lai nodrošinātu, ka lauksaimniecības zeme paliek izmantojama ilgāku laiku. Bez šādiem tēriņiem nomātās lauksaimniecības zemes kvalitāte un ekonomiskā vērtība būtu samazinājusies. Lauksaimniecības pētījumu centrs apstiprina, ka AS Tartu Agro izdevumi barības vielu līdzsvara uzlabošanai augsnē ļāva stabilizēt augsnes auglību. Tāpēc šāda veida nomas līguma noslēgšana valstij bija gan izdevīga, gan nepieciešama. Nomnieka pienākumi nozīmēja to, ka valstij pašai nebija jāsedz minētās izmaksas, bet tās varēja uzlikt AS Tartu Agro papildus nomas maksai. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumiem – Igaunijas iestādes apgalvo, ka tie bija nepieciešami, lai nodrošinātu, ka lauksaimniecības zeme paliek izmantojama ilgāku laiku. Bez šādiem tēriņiem nomātās lauksaimniecības zemes kvalitāte un ekonomiskā vērtība būtu samazinājusies. Lauksaimniecības pētījumu centrs apstiprina, ka AS Tartu Agro izdevumi barības vielu līdzsvara uzlabošanai augsnē ļāva stabilizēt augsnes auglību. Tāpēc šāda veida nomas līguma noslēgšana valstij bija gan izdevīga, gan nepieciešama. Nomnieka pienākumi nozīmēja to, ka valstij pašai nebija jāsedz minētās izmaksas, bet tās varēja uzlikt AS Tartu Agro papildus nomas maksai.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (63) | Attiecībā uz nodokļu samaksu – saskaņā ar Likuma par zemes nodokli (Maamaksuseadus) 3. un 10. pantu (11) zemes nodokli maksā zemes īpašnieks vai lietotājs. Zemes lietotājam ir jāmaksā nodoklis, ja zeme nav pārreģistrēta saskaņā ar procedūru, kas noteikta Likumā par zemes reformu (Maareformi seadus). Saskaņā ar šiem likuma noteikumiem Igaunijas valstij bija pienākums maksāt zemes nodokli. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz nodokļu samaksu – saskaņā ar Likuma par zemes nodokli (Maamaksuseadus) 3. un 10. pantu (11) zemes nodokli maksā zemes īpašnieks vai lietotājs. Zemes lietotājam ir jāmaksā nodoklis, ja zeme nav pārreģistrēta saskaņā ar procedūru, kas noteikta Likumā par zemes reformu (Maareformi seadus). Saskaņā ar šiem likuma noteikumiem Igaunijas valstij bija pienākums maksāt zemes nodokli.

Maamaksuseadus

11

Maareformi seadus

| (64) | Tāpēc Igaunijas iestādes uzskata, ka nomas maksas apmērs kopā ar citu finanšu saistību apmēru atbilda tirgus apstākļiem, jo bija vismaz salīdzināms vai lielāks par nomas maksu attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(64)

Tāpēc Igaunijas iestādes uzskata, ka nomas maksas apmērs kopā ar citu finanšu saistību apmēru atbilda tirgus apstākļiem, jo bija vismaz salīdzināms vai lielāks par nomas maksu attiecīgajā tirgū.

| (65) | Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju ministrija vēlējās gūt pēc iespējas lielākus ieņēmumus no zemes nomas. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju ministrija vēlējās gūt pēc iespējas lielākus ieņēmumus no zemes nomas.

| (66) | Igaunijas iestādes arī uzskata, ka pēc tam, kad konkurss bija beidzies, izvēle parakstīt līgumu ar AS Tartu Agro nebija selektīva, jo AS Tartu Agro tika atlasīts pārredzamā, nediskriminējošā un beznosacījumu veidā. Šajā atlases procedūrā valsts rīkojās loģiski, ar pienācīgu rūpību un saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas bija spēkā laikā, kad notika konkursa procedūra. Tāpat Igaunijas iestādes nepiekrīt lēmumā par procedūras sākšanu izklāstītajam Komisijas novērtējumam par to, ka pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Igaunijas iestādes apgalvo, ka Komisija nav izskaidrojusi šā nomas līguma ietekmi vai to, kā tas īpaši izkropļo konkurenci. Tāpēc nevar izslēgt to, ka iespēja, ka nomas līgums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir tikai hipotētiska. |
| --- | --- |

(66)

Igaunijas iestādes arī uzskata, ka pēc tam, kad konkurss bija beidzies, izvēle parakstīt līgumu ar AS Tartu Agro nebija selektīva, jo AS Tartu Agro tika atlasīts pārredzamā, nediskriminējošā un beznosacījumu veidā. Šajā atlases procedūrā valsts rīkojās loģiski, ar pienācīgu rūpību un saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas bija spēkā laikā, kad notika konkursa procedūra. Tāpat Igaunijas iestādes nepiekrīt lēmumā par procedūras sākšanu izklāstītajam Komisijas novērtējumam par to, ka pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Igaunijas iestādes apgalvo, ka Komisija nav izskaidrojusi šā nomas līguma ietekmi vai to, kā tas īpaši izkropļo konkurenci. Tāpēc nevar izslēgt to, ka iespēja, ka nomas līgums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir tikai hipotētiska.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (67) | Visbeidzot, Igaunijas iestādes apgalvo, ka, pat ja Komisija uzskata, ka ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā minētie nosacījumi, nevar būt pretenziju par darbībām vai darījumiem, kas saistīti ar valsts atbalstu un notika pirms sūdzības reģistrēšanas 2014. gada 28. jūlijā. |
| --- | --- |

(67)

Visbeidzot, Igaunijas iestādes apgalvo, ka, pat ja Komisija uzskata, ka ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā minētie nosacījumi, nevar būt pretenziju par darbībām vai darījumiem, kas saistīti ar valsts atbalstu un notika pirms sūdzības reģistrēšanas 2014. gada 28. jūlijā.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

AS Tartu Agro piezīmes

AS Tartu Agro piezīmes

| (68) | AS Tartu Agro apgalvo, ka 2000. gadā tas nav saņēmis nelikumīgu valsts atbalstu no Igaunijas valdības, jo uzskata, ka saskaņā ar nomas līgumu tas nekad nav saņēmis ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(68)

AS Tartu Agro apgalvo, ka 2000. gadā tas nav saņēmis nelikumīgu valsts atbalstu no Igaunijas valdības, jo uzskata, ka saskaņā ar nomas līgumu tas nekad nav saņēmis ekonomisku priekšrocību.

AS Tartu

| (69) | Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju nomas līgums tika noslēgts, pamatojoties uz konkursa procedūru, kurā bija konkurence un kas bija pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu, saskaņā ar tiesību aktiem, kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts nomas līgums, tālāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju nomas līgums tika noslēgts, pamatojoties uz konkursa procedūru, kurā bija konkurence un kas bija pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu, saskaņā ar tiesību aktiem, kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts nomas līgums, tālāk minēto iemeslu dēļ.

AS Tartu Agro

| (70) | Dalībai konkursā nepieciešamie dokumenti ir precizēti Nolikuma 32. punktā. |
| --- | --- |

(70)

Dalībai konkursā nepieciešamie dokumenti ir precizēti Nolikuma 32. punktā.

| (71) | Attiecībā uz to, vai konkurss bija beznosacījumu, – AS Tartu Agro norāda, cik svarīgi bija nodrošināt, lai uzņēmumam būtu ražošanas līdzekļi lauksaimniecības zemes veidā pirms tā akciju pārdošanas 2001. gadā (sk. 12. apsvērumu). Pretējā gadījumā neviens nebūtu vēlējies iegādāties AS Tartu Agro akcijas, un tas nozīmē, ka to vērtība būtu samazinājusies līdz nullei. Ja tā būtu, valsts nebūtu privāts ieguldītājs, kas rīkojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem. Tāpēc, lai panāktu akciju pārdošanu un arī lai par tām iegūtu pēc iespējas augstāku cenu, zemes nomu nācās apvienot ar nosacījumu turpināt AS Tartu Agro lauksaimnieciskās darbības. Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju šis konkursa nosacījums bija diezgan elastīgs, dodot iespēju visiem pretendentiem piedāvāt savu redzējumu, kā to izpildīt. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz to, vai konkurss bija beznosacījumu, – AS Tartu Agro norāda, cik svarīgi bija nodrošināt, lai uzņēmumam būtu ražošanas līdzekļi lauksaimniecības zemes veidā pirms tā akciju pārdošanas 2001. gadā (sk. 12. apsvērumu). Pretējā gadījumā neviens nebūtu vēlējies iegādāties AS Tartu Agro akcijas, un tas nozīmē, ka to vērtība būtu samazinājusies līdz nullei. Ja tā būtu, valsts nebūtu privāts ieguldītājs, kas rīkojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem. Tāpēc, lai panāktu akciju pārdošanu un arī lai par tām iegūtu pēc iespējas augstāku cenu, zemes nomu nācās apvienot ar nosacījumu turpināt AS Tartu Agro lauksaimnieciskās darbības. Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju šis konkursa nosacījums bija diezgan elastīgs, dodot iespēju visiem pretendentiem piedāvāt savu redzējumu, kā to izpildīt.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (72) | Turklāt AS Tartu Agro skaidro, ka uzņēmums bija stratēģiski svarīgs Igaunijas valdībai, jo bija izraudzīts par sēklu centru un ministrijas apmācības un pārbaužu veikšanas vietu. Šajā kontekstā 1997. gada 13. oktobrī ESAO Sēklu shēmas padome pieņēma lēmumu par Igaunijas uzņemšanu ESAO sēklu shēmās un AS Tartu Agro tika iekļauts ESAO sēklu audzēšanas sistēmā. Tāpēc AS Tartu Agro bija nozīmīga loma kā sēklu centram, kas nodrošina sertificētu sēklu pavairošanu un saglabā valsts sēklu rezervi. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt AS Tartu Agro skaidro, ka uzņēmums bija stratēģiski svarīgs Igaunijas valdībai, jo bija izraudzīts par sēklu centru un ministrijas apmācības un pārbaužu veikšanas vietu. Šajā kontekstā 1997. gada 13. oktobrī ESAO Sēklu shēmas padome pieņēma lēmumu par Igaunijas uzņemšanu ESAO sēklu shēmās un AS Tartu Agro tika iekļauts ESAO sēklu audzēšanas sistēmā. Tāpēc AS Tartu Agro bija nozīmīga loma kā sēklu centram, kas nodrošina sertificētu sēklu pavairošanu un saglabā valsts sēklu rezervi.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (73) | AS Tartu Agro darbojas arī kā Igaunijas Dzīvības zinātņu universitātes apmācības un pārbaužu veikšanas vieta, sadarbojoties veterinārmedicīnas, lopkopības, dzīvnieku ģenētikas, dzīvnieku selekcijas un augu aizsardzības jomā. Tāpēc AS Tartu Agro bija (un joprojām ir) vērtīgs uzņēmums Igaunijas valdībai izglītības mērķu īstenošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(73)

AS Tartu Agro darbojas arī kā Igaunijas Dzīvības zinātņu universitātes apmācības un pārbaužu veikšanas vieta, sadarbojoties veterinārmedicīnas, lopkopības, dzīvnieku ģenētikas, dzīvnieku selekcijas un augu aizsardzības jomā. Tāpēc AS Tartu Agro bija (un joprojām ir) vērtīgs uzņēmums Igaunijas valdībai izglītības mērķu īstenošanas vajadzībām.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (74) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, AS Tartu Agro uzskata, ka, noslēdzot nomas līgumu, tas nav guvis priekšrocību. |
| --- | --- |

(74)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, AS Tartu Agro uzskata, ka, noslēdzot nomas līgumu, tas nav guvis priekšrocību.

AS Tartu Agro

| (75) | Turklāt, kā apgalvo AS Tartu Agro, nomas līgums atbilst tirgus nosacījumiem tālāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt, kā apgalvo AS Tartu Agro, nomas līgums atbilst tirgus nosacījumiem tālāk minēto iemeslu dēļ.

AS Tartu Agro

| (76) | AS Tartu Agro apgalvo, ka nomas līguma puses nevar vienpusēji grozīt līgumu vai izbeigt to, pat ja līguma darbības laikā mainās tirgus apstākļi. Tas ir saistīts ar Igaunijas līgumtiesībām, kas paredzētas Igaunijas Likumā par saistību tiesībām (8. panta 2. punktā (12)), saskaņā ar kuru līgumi pusēm ir saistoši. Tāpēc līguma puses nevar pastāvīgi pielāgot ilgtermiņa līgumu tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(76)

AS Tartu Agro apgalvo, ka nomas līguma puses nevar vienpusēji grozīt līgumu vai izbeigt to, pat ja līguma darbības laikā mainās tirgus apstākļi. Tas ir saistīts ar Igaunijas līgumtiesībām, kas paredzētas Igaunijas Likumā par saistību tiesībām (8. panta 2. punktā (12)), saskaņā ar kuru līgumi pusēm ir saistoši. Tāpēc līguma puses nevar pastāvīgi pielāgot ilgtermiņa līgumu tirgus apstākļiem.

AS Tartu Agro

12

| (77) | Turklāt AS Tartu Agro apgalvo, ka nomas maksa un nomnieka papildu pienākumi (sk. 25. un 26. apsvērumu) ir savstarpēji un nesaraujami saistīti un ir jāuzskata par apvienotiem faktiskajiem ienākumiem no nomas. Uzliekot pienākumu veikt ieguldījumus, lai saglabātu nomātas zemes vērtību un tās augsnes auglību, valsts rīkojās kā piesardzīgs īpašnieks. Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju valsts to darīja, lai nodrošinātu zemes vērtības pieaugumu ilgtermiņā, un tas liecina, ka tā rīkojās atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(77)

Turklāt AS Tartu Agro apgalvo, ka nomas maksa un nomnieka papildu pienākumi (sk. 25. un 26. apsvērumu) ir savstarpēji un nesaraujami saistīti un ir jāuzskata par apvienotiem faktiskajiem ienākumiem no nomas. Uzliekot pienākumu veikt ieguldījumus, lai saglabātu nomātas zemes vērtību un tās augsnes auglību, valsts rīkojās kā piesardzīgs īpašnieks. Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju valsts to darīja, lai nodrošinātu zemes vērtības pieaugumu ilgtermiņā, un tas liecina, ka tā rīkojās atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (78) | Attiecībā uz ikgadējiem ieguldījumiem meliorācijas sistēmā – AS Tartu Agro ieguldīja pavisam 1 458 611 EUR zemes uzlabošanā pirmajos 16 līguma gados, proti, vidēji 91 163 EUR gadā. Tas ir 3,57 reizes vairāk nekā paredzēts nomas līgumā. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz ikgadējiem ieguldījumiem meliorācijas sistēmā – AS Tartu Agro ieguldīja pavisam 1 458 611 EUR zemes uzlabošanā pirmajos 16 līguma gados, proti, vidēji 91 163 EUR gadā. Tas ir 3,57 reizes vairāk nekā paredzēts nomas līgumā.

AS Tartu Agro

| (79) | Pienākums veikt ieguldījumus, kuru apmērs ir vismaz 400 000 EEK (25 565 EUR) gadā, zemes uzlabošanas sistēmu atjaunošanai (proti, ne tikai uzturēšanai) tika uzlikts nomniekam laikā, kad šādi pienākumi nebija izplatīti, kā norādīts Uus Maa ziņojumā. Tāpēc tas papildus nomas maksai bija būtisks nomnieka pienākums. Valstij tas acīmredzami bija izdevīgs un svarīgs pienākums, tāpēc tas neizbēgami bija saistīts ar nomas maksu. |
| --- | --- |

(79)

Pienākums veikt ieguldījumus, kuru apmērs ir vismaz 400 000 EEK (25 565 EUR) gadā, zemes uzlabošanas sistēmu atjaunošanai (proti, ne tikai uzturēšanai) tika uzlikts nomniekam laikā, kad šādi pienākumi nebija izplatīti, kā norādīts Uus Maa ziņojumā. Tāpēc tas papildus nomas maksai bija būtisks nomnieka pienākums. Valstij tas acīmredzami bija izdevīgs un svarīgs pienākums, tāpēc tas neizbēgami bija saistīts ar nomas maksu.

Uus Maa

| (80) | Attiecībā uz nomnieka izdevumiem zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai – AS Tartu Agro apgalvo, ka šie pienākumi bija svarīgi valstij, iznomājot zemi ilgākā laikposmā. Lai arī augsnes auglības uzlabošana ir nomnieka interesēs, tā dod labumu arī valstij tādā ziņā, ka tā palielina zemes vērtību, kā apstiprinājis Lauksaimniecības pētījumu centrs. AS Tartu Agro pienākumi radīja izdevumus 3 981 000 EEK (254 432 EUR) gadā. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz nomnieka izdevumiem zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai – AS Tartu Agro apgalvo, ka šie pienākumi bija svarīgi valstij, iznomājot zemi ilgākā laikposmā. Lai arī augsnes auglības uzlabošana ir nomnieka interesēs, tā dod labumu arī valstij tādā ziņā, ka tā palielina zemes vērtību, kā apstiprinājis Lauksaimniecības pētījumu centrs. AS Tartu Agro pienākumi radīja izdevumus 3 981 000 EEK (254 432 EUR) gadā.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (81) | Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla apkopotie dati liecina, ka Igaunijā 2000. gadā kultūraugu audzēšanas īpašās izmaksas uz hektāru bija vidēji 43,42 EUR. Ar AS Tartu Agro salīdzināmu piena ražotāju izmaksas bija vidēji 28,57 EUR/ha. Taču nomas līgumā augsnes auglības uzlabošanas izmaksas bija vismaz 82,36 EUR/ha, kas ir daudz vairāk nekā vidēji Igaunijā šajā laikposmā. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla apkopotie dati liecina, ka Igaunijā 2000. gadā kultūraugu audzēšanas īpašās izmaksas uz hektāru bija vidēji 43,42 EUR. Ar AS Tartu Agro salīdzināmu piena ražotāju izmaksas bija vidēji 28,57 EUR/ha. Taču nomas līgumā augsnes auglības uzlabošanas izmaksas bija vismaz 82,36 EUR/ha, kas ir daudz vairāk nekā vidēji Igaunijā šajā laikposmā.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (82) | Attiecībā uz nodokļiem – saskaņā ar Likuma par zemes nodokli (13) 8. panta 1. punktu zemes nodoklis būtu jāmaksā zemes īpašniekam, ja vien īpašnieks un nomnieks nebūtu vienojušies citādi. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz nodokļiem – saskaņā ar Likuma par zemes nodokli (13) 8. panta 1. punktu zemes nodoklis būtu jāmaksā zemes īpašniekam, ja vien īpašnieks un nomnieks nebūtu vienojušies citādi.

13

| (83) | Šajā gadījumā tika panākta vienošanās, ka AS Tartu Agro ir jāmaksā zemes nodoklis un visi citi nodokļi, kas saistīti ar nomas līguma objektu. Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju tādējādi zemes īpašnieka juridiskais pienākums maksāt zemes nodokli kļuva par nomnieka papildu pienākumu. Tāpēc, novērtējot nomas maksas apmēru, ir jāņem vērā nodokļa maksājumi. |
| --- | --- |

(83)

Šajā gadījumā tika panākta vienošanās, ka AS Tartu Agro ir jāmaksā zemes nodoklis un visi citi nodokļi, kas saistīti ar nomas līguma objektu. Saskaņā ar AS Tartu Agro sniegto informāciju tādējādi zemes īpašnieka juridiskais pienākums maksāt zemes nodokli kļuva par nomnieka papildu pienākumu. Tāpēc, novērtējot nomas maksas apmēru, ir jāņem vērā nodokļa maksājumi.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (84) | Turklāt AS Tartu Agro apgalvo, ka lielu nomātās zemes daļu nevar izmantot lauksaimnieciskai ražošanai, un šajā saistībā atsaucas uz Uus Maa ziņojumu, kurā teikts, ka tikai 2 833,596 ha no šīs zemes ir aramzeme. Atlikusī daļa sastāv no 116,58 ha dabiska zālāja, 44,06 ha meža, 0,3 ha mierīgas satiksmes zonas un 76,3348 ha citas zemes (piem., ceļi, grāvji un applūdusi zeme). Vēl aptuveni 283 ha aramzemes ir pastāvīgie zālāji, ko nevar izmantot lauksaimnieciskai ražošanai un par ko AS Tartu Agro netiek maksāts lauksaimniecības atbalsts, bet kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir jāsaglabā kā pastāvīgi zālāji. Tāpēc no 3 061,9 ha nomātās zemes tikai 2 550,596 ha, proti, 83,3 %, var izmantot paredzētajam mērķim. Atlikušos 16,7 % nevar izmantot lauksaimnieciskajai ražošanai. Pamatojoties uz to, AS Tartu Agro apgalvo, ka faktiskā nomas maksa par hektāru ir par 16,7 % augstāka nekā līgumā noteiktā nomas maksa. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt AS Tartu Agro apgalvo, ka lielu nomātās zemes daļu nevar izmantot lauksaimnieciskai ražošanai, un šajā saistībā atsaucas uz Uus Maa ziņojumu, kurā teikts, ka tikai 2 833,596 ha no šīs zemes ir aramzeme. Atlikusī daļa sastāv no 116,58 ha dabiska zālāja, 44,06 ha meža, 0,3 ha mierīgas satiksmes zonas un 76,3348 ha citas zemes (piem., ceļi, grāvji un applūdusi zeme). Vēl aptuveni 283 ha aramzemes ir pastāvīgie zālāji, ko nevar izmantot lauksaimnieciskai ražošanai un par ko AS Tartu Agro netiek maksāts lauksaimniecības atbalsts, bet kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir jāsaglabā kā pastāvīgi zālāji. Tāpēc no 3 061,9 ha nomātās zemes tikai 2 550,596 ha, proti, 83,3 %, var izmantot paredzētajam mērķim. Atlikušos 16,7 % nevar izmantot lauksaimnieciskajai ražošanai. Pamatojoties uz to, AS Tartu Agro apgalvo, ka faktiskā nomas maksa par hektāru ir par 16,7 % augstāka nekā līgumā noteiktā nomas maksa.

AS Tartu Agro

Uus Maa

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (85) | Turklāt pirmajos 16 līguma darbības gados nomas līgumā noteiktā neto nomas maksa tika palielināta vairāk nekā 100 reizes (no 0,21 EUR/ha līdz 27,24 EUR/ha), turpretī Uus Maa ziņojumā norādīts, ka tirgus cena pieauga (desmit reizes) lēnāk. AS Tartu Agro arī apgalvo, ka nav pareizi salīdzināt šo līgumu ar nomas līgumiem, kuru apmērs ir mazāks un termiņš īsāks, jo šādos līgumos būtiski atšķiras nomnieka un iznomātāja motīvi un līdz ar to arī līgumisko saistību līdzsvars, salīdzinot ar apstrīdēto nomas līgumu. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt pirmajos 16 līguma darbības gados nomas līgumā noteiktā neto nomas maksa tika palielināta vairāk nekā 100 reizes (no 0,21 EUR/ha līdz 27,24 EUR/ha), turpretī Uus Maa ziņojumā norādīts, ka tirgus cena pieauga (desmit reizes) lēnāk. AS Tartu Agro arī apgalvo, ka nav pareizi salīdzināt šo līgumu ar nomas līgumiem, kuru apmērs ir mazāks un termiņš īsāks, jo šādos līgumos būtiski atšķiras nomnieka un iznomātāja motīvi un līdz ar to arī līgumisko saistību līdzsvars, salīdzinot ar apstrīdēto nomas līgumu.

Uus Maa

AS Tartu Agro

Sūdzības iesniedzēja piezīmes

Sūdzības iesniedzēja piezīmes

| (86) | Attiecībā uz konkursa procedūrām – sūdzības iesniedzējs vērš uzmanību uz to, ka konkursa noteikumos un nosacījumos nebija minēti tādi pienākumi kā zemes nodokļa samaksa, ikgadējie ieguldījumi meliorācijas sistēmā un izdevumi zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai (“citi pienākumi”). |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz konkursa procedūrām – sūdzības iesniedzējs vērš uzmanību uz to, ka konkursa noteikumos un nosacījumos nebija minēti tādi pienākumi kā zemes nodokļa samaksa, ikgadējie ieguldījumi meliorācijas sistēmā un izdevumi zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai (“citi pienākumi”).

| (87) | Attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar pienākumu uzturēt zemi un uzlabot augsnes kvalitāti, – sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka ministrija ir atzinusi, ka nav pārbaudījusi, vai AS Tartu Agro ir izpildījis šos pienākumus. Tāpēc ministrija nespēj uzrādīt nevienu dokumentu, kas apliecinātu, ka šie izdevumi nav iekļauti nomas maksā. Kopumā sūdzības iesniedzējs uzskata, ka citi pienākumi nav jāņem vērā, novērtējot nomas maksas apmēru. |
| --- | --- |

(87)

Attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar pienākumu uzturēt zemi un uzlabot augsnes kvalitāti, – sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka ministrija ir atzinusi, ka nav pārbaudījusi, vai AS Tartu Agro ir izpildījis šos pienākumus. Tāpēc ministrija nespēj uzrādīt nevienu dokumentu, kas apliecinātu, ka šie izdevumi nav iekļauti nomas maksā. Kopumā sūdzības iesniedzējs uzskata, ka citi pienākumi nav jāņem vērā, novērtējot nomas maksas apmēru.

AS Tartu Agro

| (88) | Attiecībā uz zemesgabala platību – sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, pamatojoties uz Zemes pārvaldes Ģeoportāla datiem, precīza nomas līguma objekta platība 2016. gadā bija 3 053,59 hektāri. Atšķirība no nomas līgumā norādītās platības radusies tāpēc, ka ministrija pēdējos gados pārdalīja un pārreģistrācija dažus reģistrētos zemesgabalus, taču šīs izmaiņas vēl nav iekļautas nomas līgumā. No minētās platības 2 831,55 ha ir tīra aramzeme (92,73 %), bet 1 033,00 ha – apsaimniekoti dabiskie zālāji (3,38 %). Tikai viens zemesgabals, kura platība ir 26,60 ha, nav tieši izmantojams lauksaimniecībā, jo patiešām 90 % no šā zemesgabala ir mežs. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka ministrija ir arī piešķīrusi AS Tartu Agro ikgadēju mežizstrādes atļauju šā meža apsaimniekošanai. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz zemesgabala platību – sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, pamatojoties uz Zemes pārvaldes Ģeoportāla datiem, precīza nomas līguma objekta platība 2016. gadā bija 3 053,59 hektāri. Atšķirība no nomas līgumā norādītās platības radusies tāpēc, ka ministrija pēdējos gados pārdalīja un pārreģistrācija dažus reģistrētos zemesgabalus, taču šīs izmaiņas vēl nav iekļautas nomas līgumā. No minētās platības 2 831,55 ha ir tīra aramzeme (92,73 %), bet 1 033,00 ha – apsaimniekoti dabiskie zālāji (3,38 %). Tikai viens zemesgabals, kura platība ir 26,60 ha, nav tieši izmantojams lauksaimniecībā, jo patiešām 90 % no šā zemesgabala ir mežs. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka ministrija ir arī piešķīrusi AS Tartu Agro ikgadēju mežizstrādes atļauju šā meža apsaimniekošanai.

AS Tartu Agro

| (89) | Turklāt tikai 3,02 % no nomas līguma objekta ir “cita zeme”. Šis apzīmējums attiecas uz visiem savienojošajiem ceļiem un ceļmalām, grāvju malām, neapstrādātām lauku malām, zaļajām zonām un klinšu pāļiem laukos, tiltiem, dambjiem, lietus ūdens caurtekām, purvainām vietām utt. AS Tartu Agro ir arī atļāvusi saviem darbiniekiem izmantot viena zemesgabala malu kā piešķīrumu un siltumnīcu platību. Tāpēc kopējā ekonomiski izmantojamā lauksaimniecības zemes platība nomas līguma objektā ir 2 934,85 ha (96,11 %). Pamatojoties uz to, sūdzības iesniedzējs apstrīd ministrijas nostāju, ka 12 % no nomas objekta nav izmantojami lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt tikai 3,02 % no nomas līguma objekta ir “cita zeme”. Šis apzīmējums attiecas uz visiem savienojošajiem ceļiem un ceļmalām, grāvju malām, neapstrādātām lauku malām, zaļajām zonām un klinšu pāļiem laukos, tiltiem, dambjiem, lietus ūdens caurtekām, purvainām vietām utt. AS Tartu Agro ir arī atļāvusi saviem darbiniekiem izmantot viena zemesgabala malu kā piešķīrumu un siltumnīcu platību. Tāpēc kopējā ekonomiski izmantojamā lauksaimniecības zemes platība nomas līguma objektā ir 2 934,85 ha (96,11 %). Pamatojoties uz to, sūdzības iesniedzējs apstrīd ministrijas nostāju, ka 12 % no nomas objekta nav izmantojami lauksaimniecībā.

AS Tartu Agro

| (90) | Turklāt Igaunijas Lauksaimniecības reģistru un informācijas pārvaldes (ARIB) tīmekļa kartes (14) dati liecina, ka AS Tartu Agro ir pieteicies ES lauksaimniecības atbalsta saņemšanai attiecībā uz platību, kuras lielums ir 2 900,81 ha, un tas ir 95,00 % no nomas objekta platības. Minētie pieteikumi attiecas uz vienotajiem platībmaksājumiem, maksājumiem par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi un atbalstu videi nekaitīgai ražošanai. |
| --- | --- |

(90)

Turklāt Igaunijas Lauksaimniecības reģistru un informācijas pārvaldes (ARIB) tīmekļa kartes (14) dati liecina, ka AS Tartu Agro ir pieteicies ES lauksaimniecības atbalsta saņemšanai attiecībā uz platību, kuras lielums ir 2 900,81 ha, un tas ir 95,00 % no nomas objekta platības. Minētie pieteikumi attiecas uz vienotajiem platībmaksājumiem, maksājumiem par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi un atbalstu videi nekaitīgai ražošanai.

ARIB

14

AS Tartu Agro

| (91) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju AS Tartu Agro ieguva arī citus papildu ienākumus no minētās zemes. Informācija, ko sūdzības iesniedzējs ieguvis no ministrijas, liecina, ka laikposmā no 2000. līdz 2015. gadam AS Tartu Agro tika izsniegtas mežizstrādes atļaujas aptuveni 5 000 m3 kokmateriālu (bērza, egles, priedes, apses un alkšņa) iegūšanai. Privātā meža centra (15) (SA Erametsakeskus) dati atklāj, ka zāģmateriālu tirgus cena Igaunijā laikposmā no 2004. līdz 2016. gadam ir mainījusies šādi: bērza, priedes un egles apaļkoki no 58 EUR/m3 līdz 83 EUR/m3, alkšņa un apses apaļkoki no 29 EUR/m3 līdz 46 EUR/m3 un koksne apkurei no 16 EUR/m3 līdz 31 EUR/m3. Iepriekšējos trijos gados Valsts meža apsaimniekošanas centrs (16) pārdeva zāģmateriālus no saviem mežiem par vidējo cenu 42–46 EUR/m3. Pamatojoties uz šo informāciju, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka laikposmā no 2000. līdz 2016. gadam AS Tartu Agro ir guvis ieņēmumus no zāģmateriāliem 210 000–230 000 EUR apmērā. |
| --- | --- |

(91)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju AS Tartu Agro ieguva arī citus papildu ienākumus no minētās zemes. Informācija, ko sūdzības iesniedzējs ieguvis no ministrijas, liecina, ka laikposmā no 2000. līdz 2015. gadam AS Tartu Agro tika izsniegtas mežizstrādes atļaujas aptuveni 5 000 m3 kokmateriālu (bērza, egles, priedes, apses un alkšņa) iegūšanai. Privātā meža centra (15) (SA Erametsakeskus) dati atklāj, ka zāģmateriālu tirgus cena Igaunijā laikposmā no 2004. līdz 2016. gadam ir mainījusies šādi: bērza, priedes un egles apaļkoki no 58 EUR/m3 līdz 83 EUR/m3, alkšņa un apses apaļkoki no 29 EUR/m3 līdz 46 EUR/m3 un koksne apkurei no 16 EUR/m3 līdz 31 EUR/m3. Iepriekšējos trijos gados Valsts meža apsaimniekošanas centrs (16) pārdeva zāģmateriālus no saviem mežiem par vidējo cenu 42–46 EUR/m3. Pamatojoties uz šo informāciju, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka laikposmā no 2000. līdz 2016. gadam AS Tartu Agro ir guvis ieņēmumus no zāģmateriāliem 210 000–230 000 EUR apmērā.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

3

15

SA Erametsakeskus

3

3

3

3

3

3

16

3

AS Tartu Agro

| (92) | Turklāt sūdzības iesniedzējs atsaucas arī uz Zemes pārvaldes datiem, saskaņā ar kuriem faktiskās nomas cenas ir augstākas par Uus Maa ziņojumā norādītajām nomas cenām, proti, Tartu apriņķī 2015. gadā vidējā zemes nomas maksa bija aptuveni 200 EUR/ha (17). |
| --- | --- |

(92)

Turklāt sūdzības iesniedzējs atsaucas arī uz Zemes pārvaldes datiem, saskaņā ar kuriem faktiskās nomas cenas ir augstākas par Uus Maa ziņojumā norādītajām nomas cenām, proti, Tartu apriņķī 2015. gadā vidējā zemes nomas maksa bija aptuveni 200 EUR/ha (17).

Uus Maa

17

| (93) | Sūdzības iesniedzējs vērš uzmanību arī uz to, ka laikā, kad norisinājās konkursa procedūra, AS Tartu Agro bija juridiska persona, uz kuru attiecās privāttiesības un kas pilnīgi piederēja valstij, savukārt nomas līguma objekts – lauksaimniecības zeme – arī piederēja valstij. Ministrija tika izraudzīta kā iestāde abu īpašumu atsavināšanai, un tas nozīmē, ka gan visas AS Tartu Agro akcijas, gan zeme, kas bija nomas līguma objekts, bija ministrijas bilancē. Tāpēc ministrija būtībā rīkoja sarunas par konkursu pati ar sevi. Sūdzības iesniedzējs piebilst, ka konkursam iesniegtais AS Tartu Agro uzņēmējdarbības plāns atklāj, ka uzņēmums uzskatīja, ka lielākais risks ir saistīts ar galveno ražošanas līdzekli – zemi. Ja zeme nonāktu cita īpašnieka vai nomnieka rokās, uzņēmums nevarētu turpināt savas lauksaimnieciskās ražošanas darbības. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju tas izskaidro, kāpēc konkursā bija nosacījums, kas paredzēja AS Tartu Agro lauksaimnieciskās ražošanas turpināšanu. Būtībā konkursa mērķis bija noslēgt nomas līgumu ar šo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(93)

Sūdzības iesniedzējs vērš uzmanību arī uz to, ka laikā, kad norisinājās konkursa procedūra, AS Tartu Agro bija juridiska persona, uz kuru attiecās privāttiesības un kas pilnīgi piederēja valstij, savukārt nomas līguma objekts – lauksaimniecības zeme – arī piederēja valstij. Ministrija tika izraudzīta kā iestāde abu īpašumu atsavināšanai, un tas nozīmē, ka gan visas AS Tartu Agro akcijas, gan zeme, kas bija nomas līguma objekts, bija ministrijas bilancē. Tāpēc ministrija būtībā rīkoja sarunas par konkursu pati ar sevi. Sūdzības iesniedzējs piebilst, ka konkursam iesniegtais AS Tartu Agro uzņēmējdarbības plāns atklāj, ka uzņēmums uzskatīja, ka lielākais risks ir saistīts ar galveno ražošanas līdzekli – zemi. Ja zeme nonāktu cita īpašnieka vai nomnieka rokās, uzņēmums nevarētu turpināt savas lauksaimnieciskās ražošanas darbības. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju tas izskaidro, kāpēc konkursā bija nosacījums, kas paredzēja AS Tartu Agro lauksaimnieciskās ražošanas turpināšanu. Būtībā konkursa mērķis bija noslēgt nomas līgumu ar šo uzņēmumu.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

Igaunijas iestāžu piezīmes

Igaunijas iestāžu piezīmes

| (94) | Igaunijas iestādes norāda, ka nepiekrīt nevienam no sūdzības iesniedzēja argumentiem. |
| --- | --- |

(94)

Igaunijas iestādes norāda, ka nepiekrīt nevienam no sūdzības iesniedzēja argumentiem.

| (95) | Attiecībā uz zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumiem – Igaunijas iestādes norāda, ka pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam šie izdevumi būtu jāpieskaita nomas maksai. Pirmkārt, Igaunijas iestādes atspēko argumentu, ka šīs papildu prasības sākotnēji nebija minētas paziņojumā par konkursu. Tas tika darīts tāpēc, lai potenciālie pretendenti varētu iesniegt dažādus nomas maksas samaksas piedāvājumus. |
| --- | --- |

(95)

Attiecībā uz zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumiem – Igaunijas iestādes norāda, ka pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam šie izdevumi būtu jāpieskaita nomas maksai. Pirmkārt, Igaunijas iestādes atspēko argumentu, ka šīs papildu prasības sākotnēji nebija minētas paziņojumā par konkursu. Tas tika darīts tāpēc, lai potenciālie pretendenti varētu iesniegt dažādus nomas maksas samaksas piedāvājumus.

| (96) | Otrkārt, nomniekam bija jāuztur aktīvi saskaņā ar Likumu par nomu (Rendiseadus 10. panta 1. punkts), kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts minētais nomas līgums. Šajā gadījumā 2000. gadā zemei bija nepieciešami ieguldījumi, tostarp augsnes auglības uzlabošana. |
| --- | --- |

(96)

Otrkārt, nomniekam bija jāuztur aktīvi saskaņā ar Likumu par nomu (Rendiseadus 10. panta 1. punkts), kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts minētais nomas līgums. Šajā gadījumā 2000. gadā zemei bija nepieciešami ieguldījumi, tostarp augsnes auglības uzlabošana.

Rendiseadus

| (97) | Turklāt Igaunijas iestādes norāda, ka nomnieka pienākumus pārbauda administratīvās struktūras, kas darbojas ministrijas uzraudzībā. Igaunijas iestādes arī norāda, ka, novērtējot nomas līguma saturu, šā līguma izpildei nav nozīmes. |
| --- | --- |

(97)

Turklāt Igaunijas iestādes norāda, ka nomnieka pienākumus pārbauda administratīvās struktūras, kas darbojas ministrijas uzraudzībā. Igaunijas iestādes arī norāda, ka, novērtējot nomas līguma saturu, šā līguma izpildei nav nozīmes.

| (98) | Attiecībā uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju par to, ka faktiskās nomas cenas ir augstākas nekā tās, kas minētas Uus Maa ziņojumā, – Igaunijas iestādes norāda, ka tam nav nozīmes. Zemes pārvalde sāka vākt informāciju par zemes nomas līgumiem tikai kopš 2005. gada, bet attiecīgais nomas līgums tika parakstīts 2000. gadā. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju par to, ka faktiskās nomas cenas ir augstākas nekā tās, kas minētas Uus Maa ziņojumā, – Igaunijas iestādes norāda, ka tam nav nozīmes. Zemes pārvalde sāka vākt informāciju par zemes nomas līgumiem tikai kopš 2005. gada, bet attiecīgais nomas līgums tika parakstīts 2000. gadā.

Uus Maa

| (99) | Attiecībā uz papildu ienākumiem no meža pārdošanas – Igaunijas iestādes norāda, ka sūdzības iesniedzēja paziņojums ir kļūdains, jo mežizstrādes atļauju izsniegšanu nevar pielīdzināt vidējām kokmateriālu pārdošanas cenām un ieņēmumus no pārdošanas nevar pielīdzināt peļņai. Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka, nosakot valsts atbalsta esību, nav nozīmes tam, vai AS Tartu Agro bija iespēja gūt ienākumus, pārdodot nomas objektā iegūtus kokmateriālus. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz papildu ienākumiem no meža pārdošanas – Igaunijas iestādes norāda, ka sūdzības iesniedzēja paziņojums ir kļūdains, jo mežizstrādes atļauju izsniegšanu nevar pielīdzināt vidējām kokmateriālu pārdošanas cenām un ieņēmumus no pārdošanas nevar pielīdzināt peļņai. Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka, nosakot valsts atbalsta esību, nav nozīmes tam, vai AS Tartu Agro bija iespēja gūt ienākumus, pārdodot nomas objektā iegūtus kokmateriālus.

AS Tartu Agro

| (100) | Turklāt Igaunijas iestādes skaidro, ka kopš 2000. gada nomas maksa ir vairākkārt palielināta un atspoguļo tirgus cenu. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt Igaunijas iestādes skaidro, ka kopš 2000. gada nomas maksa ir vairākkārt palielināta un atspoguļo tirgus cenu.

5.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Atbalsta esība – LESD 107. panta 1. punkta piemērošana

Atbalsta esība – LESD 107. panta 1. punkta piemērošana

| (101) | LESD 107. panta 1. punktā teikts: “[j]a vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(101)

LESD 107. panta 1. punktā teikts: “[j]a vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (102) | Tādēļ, lai pasākumu varētu klasificēt kā atbalstu šā noteikuma nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem šādiem nosacījumiem: i) pasākumam jābūt attiecināmam uz valsti un finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam jārada priekšrocības saņēmējam; iii) minētajām priekšrocībām jābūt selektīvām; un iv) pasākumam jākropļo vai jārada draudi izkropļot konkurenci un jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(102)

Tādēļ, lai pasākumu varētu klasificēt kā atbalstu šā noteikuma nozīmē, ir jābūt izpildītiem visiem šādiem nosacījumiem: i) pasākumam jābūt attiecināmam uz valsti un finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam jārada priekšrocības saņēmējam; iii) minētajām priekšrocībām jābūt selektīvām; un iv) pasākumam jākropļo vai jārada draudi izkropļot konkurenci un jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm.

Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (103) | LESD 107. panta 1. punkta nozīmē valsts ietver visas valsts pārvaldes struktūras no centrālās valdības līdz administratīvajam līmenim. Attiecīgā zeme pieder valstij (sk. 14. apsvērumu), un ministrija to iznomā. Tāpēc jebkura nomas maksas atlaide ir valsts līdzekļu nodošana un nomas līgums ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(103)

LESD 107. panta 1. punkta nozīmē valsts ietver visas valsts pārvaldes struktūras no centrālās valdības līdz administratīvajam līmenim. Attiecīgā zeme pieder valstij (sk. 14. apsvērumu), un ministrija to iznomā. Tāpēc jebkura nomas maksas atlaide ir valsts līdzekļu nodošana un nomas līgums ir attiecināms uz valsti.

Uzņēmums

Uzņēmums

| (104) | Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jāpiešķir uzņēmumam priekšrocība. Uzņēmumi ir struktūras, kas veic saimniecisku darbību neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida. Nav nozīmes tam, ka laikā, kad norisinājās konkursa procedūra, AS Tartu Agro bija valsts akciju sabiedrība, jo Savienības tiesiskais regulējums ir neitrāls attiecībā uz īpašumtiesību sistēmu (18). |
| --- | --- |

(104)

Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jāpiešķir uzņēmumam priekšrocība. Uzņēmumi ir struktūras, kas veic saimniecisku darbību neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida. Nav nozīmes tam, ka laikā, kad norisinājās konkursa procedūra, AS Tartu Agro bija valsts akciju sabiedrība, jo Savienības tiesiskais regulējums ir neitrāls attiecībā uz īpašumtiesību sistēmu (18).

AS Tartu Agro

18

| (105) | Saimnieciskās darbības ir darbības, ko veido preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū. Iespējamais pasākuma saņēmējs ir AS Tartu Agro. Uzņēmums ražo un pārdod lauksaimniecības produktus (sk. 10. apsvērumu) un tāpēc ir “uzņēmums” arī LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(105)

Saimnieciskās darbības ir darbības, ko veido preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū. Iespējamais pasākuma saņēmējs ir AS Tartu Agro. Uzņēmums ražo un pārdod lauksaimniecības produktus (sk. 10. apsvērumu) un tāpēc ir “uzņēmums” arī LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

AS Tartu Agro

Priekšrocība

Priekšrocība

| (106) | Priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (19). Lai pasākumu varētu uzskatītu par atbalstu, tam ir jāpiešķir saņēmējam priekšrocības, kas atbrīvo to no maksājumiem, kuri parasti tiktu veikti no saņēmēja budžeta. Ja darījums tika veikts ar izdevīgiem noteikumiem tādā nozīmē, ka AS Tartu Agro maksāja nomas cenu, kas ir mazāka par tirgus cenu, uzņēmums ir saņēmis priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(106)

Priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (19). Lai pasākumu varētu uzskatītu par atbalstu, tam ir jāpiešķir saņēmējam priekšrocības, kas atbrīvo to no maksājumiem, kuri parasti tiktu veikti no saņēmēja budžeta. Ja darījums tika veikts ar izdevīgiem noteikumiem tādā nozīmē, ka AS Tartu Agro maksāja nomas cenu, kas ir mazāka par tirgus cenu, uzņēmums ir saņēmis priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

19

AS Tartu Agro

| (107) | Lai noskaidrotu jautājumu, vai publisko tiesību subjekta veiktais saimnieciskais darījums piešķir priekšrocību tā partnerim, ir jānovērtē, vai darījums tika veikts atbilstīgi normāliem tirgus apstākļiem (20). Savienības tiesas ir izstrādājušas
  “tirgus ekonomikas ieguldītāja principu”, lai identificētu valsts atbalsta esību valsts ieguldījumu gadījumos. Savienības tiesas ir izstrādājušas arī
  “privāta pārdevēja pārbaudi”, lai novērtētu, vai pārdošana vai salīdzināms darījums, ko veic valsts iestāde, ir valsts atbalsts, novērtējot, vai privāts pārdevējs normālos tirgus apstākļos varēja iegūt tādu pašu vai labāku cenu (21). |
| --- | --- |

(107)

Lai noskaidrotu jautājumu, vai publisko tiesību subjekta veiktais saimnieciskais darījums piešķir priekšrocību tā partnerim, ir jānovērtē, vai darījums tika veikts atbilstīgi normāliem tirgus apstākļiem (20). Savienības tiesas ir izstrādājušas
  “tirgus ekonomikas ieguldītāja principu”, lai identificētu valsts atbalsta esību valsts ieguldījumu gadījumos. Savienības tiesas ir izstrādājušas arī
  “privāta pārdevēja pārbaudi”, lai novērtētu, vai pārdošana vai salīdzināms darījums, ko veic valsts iestāde, ir valsts atbalsts, novērtējot, vai privāts pārdevējs normālos tirgus apstākļos varēja iegūt tādu pašu vai labāku cenu (21).

20

“tirgus ekonomikas ieguldītāja principu”,

“privāta pārdevēja pārbaudi”,

21

| (108) | Ja aktīvu, preču un pakalpojumu pārdošanu un pirkšanu vai citus salīdzināmus darījumus, piemēram, aktīvu nomu, veic, pamatojoties uz atklātu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursa procedūru saskaņā ar LESD publiskā iepirkuma principiem (22), parasti var pieņemt, ka šie darījumi atbilst tirgus nosacījumiem, ja vien ir izmantoti piemēroti pircēja, pārdevēja vai nomnieka atlases kritēriji (23). |
| --- | --- |

(108)

Ja aktīvu, preču un pakalpojumu pārdošanu un pirkšanu vai citus salīdzināmus darījumus, piemēram, aktīvu nomu, veic, pamatojoties uz atklātu, pārredzamu, nediskriminējošu un beznosacījumu konkursa procedūru saskaņā ar LESD publiskā iepirkuma principiem (22), parasti var pieņemt, ka šie darījumi atbilst tirgus nosacījumiem, ja vien ir izmantoti piemēroti pircēja, pārdevēja vai nomnieka atlases kritēriji (23).

22

23

| (109) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai konkursa procedūra, kas tika izmantota zemes iznomāšanai, bija pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu. Komisija novērtēja konkursu, pamatojoties uz paziņojumu par konkursu, vērtēšanas komisijas protokolu un iesniegtajām piezīmēm. Pretendentu faktiskie iesniegumi nav pieejami. |
| --- | --- |

(109)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas, vai konkursa procedūra, kas tika izmantota zemes iznomāšanai, bija pārredzama, nediskriminējoša un beznosacījumu. Komisija novērtēja konkursu, pamatojoties uz paziņojumu par konkursu, vērtēšanas komisijas protokolu un iesniegtajām piezīmēm. Pretendentu faktiskie iesniegumi nav pieejami.

| (110) | Procedūrai ir jābūt pārredzamai, lai visi ieinteresētie pretendenti būtu vienlīdzīgi un pienācīgi informēti katrā konkursa procedūras posmā. Informācijas pieejamība, pietiekams laiks ieinteresētajiem pretendentiem un atlases un piešķiršanas kritēriju skaidrība ir pārredzamas atlases procedūras elementi. |
| --- | --- |

(110)

Procedūrai ir jābūt pārredzamai, lai visi ieinteresētie pretendenti būtu vienlīdzīgi un pienācīgi informēti katrā konkursa procedūras posmā. Informācijas pieejamība, pietiekams laiks ieinteresētajiem pretendentiem un atlases un piešķiršanas kritēriju skaidrība ir pārredzamas atlases procedūras elementi.

| (111) | Pirmkārt, Komisija piekrīt Igaunijas iestāžu sniegtajai informācijai, ka konkursa procedūra tika veikta saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts līgums (sk. 46. apsvērumu). Nolikumā bija precizēts, kuri dokumenti ir jāiesniedz, lai pretendents būtu tiesīgs piedalīties solīšanas procesā. |
| --- | --- |

(111)

Pirmkārt, Komisija piekrīt Igaunijas iestāžu sniegtajai informācijai, ka konkursa procedūra tika veikta saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā laikā, kad tika noslēgts līgums (sk. 46. apsvērumu). Nolikumā bija precizēts, kuri dokumenti ir jāiesniedz, lai pretendents būtu tiesīgs piedalīties solīšanas procesā.

| (112) | Saskaņā ar paziņojumu par konkursu šie dokumenti bija: i) pieteikums, ii) kvīts par samaksātu dalības maksu 1 000 EEK apmērā, iii) nomas maksas piedāvājums un iv) uzņēmējdarbības plāns (sk. 17. apsvērumu). Turklāt Nolikuma 32. punktā ir precizēts, ka kopā ar piedāvājumu ir jāiesniedz šāda informācija: 1) potenciālā pretendenta nosaukums un reģistrācijas vieta; 2) piekrišana konkursa procedūras nosacījumiem; 3) pierādījumi par avansa samaksu un dalības maksas samaksu; 4) nomas maksa, kas norādīta ar cipariem un vārdiem; 5) piedāvājuma iesniedzēja paraksts vai – fiziskas vai juridiskas personas pārstāvja gadījumā – pārstāvības apliecinājums. Minētās prasības bija publiski pieejamas konkursa publikācijā oficiālajā izdevumā Riigi Teataja un likumā, kas bija spēkā tajā laikā, kad norisinājās konkurss. Tāpēc potenciālajiem pretendentiem bija vienlīdzīga pieeja vajadzīgajai informācijai par atlases kritērijiem. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar paziņojumu par konkursu šie dokumenti bija: i) pieteikums, ii) kvīts par samaksātu dalības maksu 1 000 EEK apmērā, iii) nomas maksas piedāvājums un iv) uzņēmējdarbības plāns (sk. 17. apsvērumu). Turklāt Nolikuma 32. punktā ir precizēts, ka kopā ar piedāvājumu ir jāiesniedz šāda informācija: 1) potenciālā pretendenta nosaukums un reģistrācijas vieta; 2) piekrišana konkursa procedūras nosacījumiem; 3) pierādījumi par avansa samaksu un dalības maksas samaksu; 4) nomas maksa, kas norādīta ar cipariem un vārdiem; 5) piedāvājuma iesniedzēja paraksts vai – fiziskas vai juridiskas personas pārstāvja gadījumā – pārstāvības apliecinājums. Minētās prasības bija publiski pieejamas konkursa publikācijā oficiālajā izdevumā Riigi Teataja un likumā, kas bija spēkā tajā laikā, kad norisinājās konkurss. Tāpēc potenciālajiem pretendentiem bija vienlīdzīga pieeja vajadzīgajai informācijai par atlases kritērijiem.

Riigi Teataja

| (113) | Pretendentiem bija pietiekami daudz laika, lai iesniegtu savu piedāvājumu, – 20 dienas pēc piedāvājuma publicēšanas oficiālajā izdevumā Riigi Teataja (sk. 16. apsvērumu). |
| --- | --- |

(113)

Pretendentiem bija pietiekami daudz laika, lai iesniegtu savu piedāvājumu, – 20 dienas pēc piedāvājuma publicēšanas oficiālajā izdevumā Riigi Teataja (sk. 16. apsvērumu).

Riigi Teataja

| (114) | Attiecībā uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem – Likuma par valsts aktīviem 19. panta 5. punktā bija precizēts, ka ierobežotas konkursa procedūras gadījumā, kā minēts 15. apsvērumā, līguma slēgšanas tiesības piešķir pretendentam, kura piedāvājums tiek uzskatīts par labāko no visiem pretendentu piedāvājumiem, ņemot vērā gan piedāvāto cenu, gan noteiktos papildu nosacījumus. Tāpēc parasti nomas līguma slēgšanas tiesības būtu jāpiešķir pretendentam, kurš piedāvā augstāko nomas maksu. Tomēr šajā konkursā bija papildu nosacījums, ka ir jāturpina AS Tartu Agro lauksaimnieciskā ražošana. Kā minēts 123.–130. apsvērumā, nav skaidrs, kā šis nosacījums tiktu ņemts vērā, novērtējot piešķiršanas kritērijus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka piešķiršanas kritēriji nebija skaidri. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem – Likuma par valsts aktīviem 19. panta 5. punktā bija precizēts, ka ierobežotas konkursa procedūras gadījumā, kā minēts 15. apsvērumā, līguma slēgšanas tiesības piešķir pretendentam, kura piedāvājums tiek uzskatīts par labāko no visiem pretendentu piedāvājumiem, ņemot vērā gan piedāvāto cenu, gan noteiktos papildu nosacījumus. Tāpēc parasti nomas līguma slēgšanas tiesības būtu jāpiešķir pretendentam, kurš piedāvā augstāko nomas maksu. Tomēr šajā konkursā bija papildu nosacījums, ka ir jāturpina AS Tartu Agro lauksaimnieciskā ražošana. Kā minēts 123.–130. apsvērumā, nav skaidrs, kā šis nosacījums tiktu ņemts vērā, novērtējot piešķiršanas kritērijus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka piešķiršanas kritēriji nebija skaidri.

,

AS Tartu Agro

| (115) | Tādējādi, pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka konkursa procedūra nebija pārredzama. |
| --- | --- |

(115)

Tādējādi, pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka konkursa procedūra nebija pārredzama.

| (116) | Lai nodrošinātu, ka iegūtais darījums atbilst tirgus nosacījumiem, obligāts nosacījums ir, lai tiktu ievērota nediskriminējoša attieksme pret visiem pretendentiem visos procedūras posmos, kā arī objektīvi atlases un piešķiršanas kritēriji, kas noteikti pirms procesa. Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem būtu jāļauj objektīvi salīdzināt un novērtēt pretendentus. |
| --- | --- |

(116)

Lai nodrošinātu, ka iegūtais darījums atbilst tirgus nosacījumiem, obligāts nosacījums ir, lai tiktu ievērota nediskriminējoša attieksme pret visiem pretendentiem visos procedūras posmos, kā arī objektīvi atlases un piešķiršanas kritēriji, kas noteikti pirms procesa. Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem būtu jāļauj objektīvi salīdzināt un novērtēt pretendentus.

| (117) | Kā minēts 112. apsvērumā, atlases kritēriji bija izklāstīti paziņojumā par konkursu un Nolikuma 32. punktā, tāpēc Komisija var secināt, ka atlases kritēriji bija norādīti pirms konkursa procedūras un bija pietiekami objektīvi. |
| --- | --- |

(117)

Kā minēts 112. apsvērumā, atlases kritēriji bija izklāstīti paziņojumā par konkursu un Nolikuma 32. punktā, tāpēc Komisija var secināt, ka atlases kritēriji bija norādīti pirms konkursa procedūras un bija pietiekami objektīvi.

| (118) | Attiecībā uz piešķiršanas kritērijiem, tāpat kā 114. apsvērumā izklāstītajā analīzē, – Komisija nevar secināt, ka papildu nosacījums turpināt AS Tartu Agro lauksaimniecisko ražošanu, bija objektīvs. Nav skaidri noteikts, kas tiek sagaidīts no potenciālajiem pretendentiem, un šķiet, ka tiek dota priekšroka vienam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz piešķiršanas kritērijiem, tāpat kā 114. apsvērumā izklāstītajā analīzē, – Komisija nevar secināt, ka papildu nosacījums turpināt AS Tartu Agro lauksaimniecisko ražošanu, bija objektīvs. Nav skaidri noteikts, kas tiek sagaidīts no potenciālajiem pretendentiem, un šķiet, ka tiek dota priekšroka vienam uzņēmumam.

AS Tartu Agro

| (119) | Attiecībā uz viena pretendenta izslēgšanu no konkursa procedūras – saskaņā ar Igaunijas iestāžu iesniegto informāciju Aiu Põllumajanduse OÜ izslēgšana no konkursa tika pamatota ar to, ka šā uzņēmuma iesniegtajā pieteikumā un uzņēmējdarbības plānā nebija iekļauti daži elementi. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz viena pretendenta izslēgšanu no konkursa procedūras – saskaņā ar Igaunijas iestāžu iesniegto informāciju Aiu Põllumajanduse OÜ izslēgšana no konkursa tika pamatota ar to, ka šā uzņēmuma iesniegtajā pieteikumā un uzņēmējdarbības plānā nebija iekļauti daži elementi.

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (120) | Igaunijas iestādes ir uzskatāmi parādījušas, ka Nolikumā bija skaidri noteikts, ka pretendentiem bija jāiesniedz pilnīgs pieteikums, lai viņi būtu tiesīgi piedalīties konkursā (sk. 112. apsvērumu). Saskaņā ar vērtēšanas komisijas protokolu uzņēmuma Aiu Põllumajanduse OÜ pieteikumā nebija uzņēmuma valdes lēmuma par dalību konkursā, kā arī reģistrācijas kartes, kas apliecina, ka uzņēmums ir reģistrēts Igaunijas Centrālajā komercreģistrā kā privāta akciju sabiedrība. Tādējādi ministrijai bija juridisks pienākums izslēgt Aiu Põllumajanduse OÜ no dalības konkursā (sk. 48. apsvērumu). |
| --- | --- |

(120)

Igaunijas iestādes ir uzskatāmi parādījušas, ka Nolikumā bija skaidri noteikts, ka pretendentiem bija jāiesniedz pilnīgs pieteikums, lai viņi būtu tiesīgi piedalīties konkursā (sk. 112. apsvērumu). Saskaņā ar vērtēšanas komisijas protokolu uzņēmuma Aiu Põllumajanduse OÜ pieteikumā nebija uzņēmuma valdes lēmuma par dalību konkursā, kā arī reģistrācijas kartes, kas apliecina, ka uzņēmums ir reģistrēts Igaunijas Centrālajā komercreģistrā kā privāta akciju sabiedrība. Tādējādi ministrijai bija juridisks pienākums izslēgt Aiu Põllumajanduse OÜ no dalības konkursā (sk. 48. apsvērumu).

Aiu Põllumajanduse OÜ

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (121) | Igaunijas iestādes ir arī paskaidrojušas, ka, lai varētu novērtēt pretendenta redzējumu un lauksaimniecības zemes izmantošanas iespējas, ir nepieciešams pilnīgs uzņēmējdarbības plāns. Saskaņā ar vērtēšanas komitejas ziņojumu vērtēšanas komisijas protokolā bija teikts, ka uzņēmējdarbības plānā, ko iesniedza Aiu Põllumajanduse OÜ, nebija ne analīzes, ne plāna. Turklāt nebija skaidrs, kā tiks garantēta piedāvātās nomas maksas (200 EEK/ha) samaksa (sk. 51. apsvērumu). Pamatojoties uz iepriekš minēto, saskaņā ar atlases kritērijiem Aiu Põllumajanduse OÜ izslēgšana nebija diskriminējoša, jo pieteikumā nebija iekļauts uzņēmuma valdes lēmums par dalību konkursā, kā arī reģistrācijas karte, kas apliecina, ka uzņēmums ir reģistrēts Igaunijas Centrālajā komercreģistrā kā privāta akciju sabiedrība. |
| --- | --- |

(121)

Igaunijas iestādes ir arī paskaidrojušas, ka, lai varētu novērtēt pretendenta redzējumu un lauksaimniecības zemes izmantošanas iespējas, ir nepieciešams pilnīgs uzņēmējdarbības plāns. Saskaņā ar vērtēšanas komitejas ziņojumu vērtēšanas komisijas protokolā bija teikts, ka uzņēmējdarbības plānā, ko iesniedza Aiu Põllumajanduse OÜ, nebija ne analīzes, ne plāna. Turklāt nebija skaidrs, kā tiks garantēta piedāvātās nomas maksas (200 EEK/ha) samaksa (sk. 51. apsvērumu). Pamatojoties uz iepriekš minēto, saskaņā ar atlases kritērijiem Aiu Põllumajanduse OÜ izslēgšana nebija diskriminējoša, jo pieteikumā nebija iekļauts uzņēmuma valdes lēmums par dalību konkursā, kā arī reģistrācijas karte, kas apliecina, ka uzņēmums ir reģistrēts Igaunijas Centrālajā komercreģistrā kā privāta akciju sabiedrība.

Aiu Põllumajanduse OÜ

Aiu Põllumajanduse OÜ

| (122) | Tomēr attiecībā uz konkursa procedūru kopumā –, pamatojoties uz tālāk minēto piešķiršanas kritēriju novērtējumu, konkursa procedūra bija diskriminējoša, jo tā garantēja turpmāku darbību vienam no konkursa dalībniekiem. |
| --- | --- |

(122)

Tomēr attiecībā uz konkursa procedūru kopumā –, pamatojoties uz tālāk minēto piešķiršanas kritēriju novērtējumu, konkursa procedūra bija diskriminējoša, jo tā garantēja turpmāku darbību vienam no konkursa dalībniekiem.

| (123) | Attiecībā uz konkursa procedūras nosacījumiem – konkurss ir beznosacījumu, ja potenciālais pircējs neatkarīgi no tā, vai tas veic konkrēta veida darījumdarbību, var brīvi iegādāties pārdodamos aktīvus, preces un pakalpojumus un izmantot tos pēc saviem ieskatiem. Konkursu nevar uzskatīt par beznosacījumu, ja ir izvirzīts nosacījums, ka pircējam ir jāuzņemas tādi īpaši pienākumi publisko iestāžu vai vispārējo sabiedrības interešu labā, kādus privāts pārdevējs nebūtu prasījis, izņemot saistības, kas izriet no vispārīgajām valsts tiesībām vai plānošanas iestāžu lēmuma (24). |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz konkursa procedūras nosacījumiem – konkurss ir beznosacījumu, ja potenciālais pircējs neatkarīgi no tā, vai tas veic konkrēta veida darījumdarbību, var brīvi iegādāties pārdodamos aktīvus, preces un pakalpojumus un izmantot tos pēc saviem ieskatiem. Konkursu nevar uzskatīt par beznosacījumu, ja ir izvirzīts nosacījums, ka pircējam ir jāuzņemas tādi īpaši pienākumi publisko iestāžu vai vispārējo sabiedrības interešu labā, kādus privāts pārdevējs nebūtu prasījis, izņemot saistības, kas izriet no vispārīgajām valsts tiesībām vai plānošanas iestāžu lēmuma (24).

24

| (124) | Ir konstatēts, ka konkursa paziņojumā bija paredzēts īpašs nosacījums, saskaņā ar kuru bija jāturpina AS Tartu Agro lauksaimnieciskā ražošana (sk. 16. apsvērumu). Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju šā nosacījuma mērķis nebija turpināt AS Tartu Agro kā uzņēmuma darbību, bet tas bija saistīts ar AS Tartu Agro īpašo lauksaimniecisko ražošanu. Proti, ministrija vēlējās nodrošināt īpaši augstražīgu šķirņu sēklu pavairošanu atbilstīgi ESAO standartiem un nepieciešamās valsts sēklu rezerves glabāšanu (sk. 52. apsvērumu). |
| --- | --- |

(124)

Ir konstatēts, ka konkursa paziņojumā bija paredzēts īpašs nosacījums, saskaņā ar kuru bija jāturpina AS Tartu Agro lauksaimnieciskā ražošana (sk. 16. apsvērumu). Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju šā nosacījuma mērķis nebija turpināt AS Tartu Agro kā uzņēmuma darbību, bet tas bija saistīts ar AS Tartu Agro īpašo lauksaimniecisko ražošanu. Proti, ministrija vēlējās nodrošināt īpaši augstražīgu šķirņu sēklu pavairošanu atbilstīgi ESAO standartiem un nepieciešamās valsts sēklu rezerves glabāšanu (sk. 52. apsvērumu).

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (125) | Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju prasība pavairot un glabāt augstražīgu šķirņu sēklas bija objektīva un ļāva visām ieinteresētajām personām piedalīties konkursā. Konkursa dalībniekiem netika noteikta īpaša metode (sk. 53. apsvērumu). Tomēr Komisija norāda, ka konkursa paziņojumā nebija teikts, ka potenciālajam pretendentam ir jāpavairo un jāglabā noteiktas sēklas, tajā bija precizēts tikai tas, ka pēc nomātās zemes iegūšanas ir jāturpina viena konkrēta uzņēmuma – AS Tartu Agro – lauksaimnieciskā darbība. Tas nepārprotami ir nosacījums. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju prasība pavairot un glabāt augstražīgu šķirņu sēklas bija objektīva un ļāva visām ieinteresētajām personām piedalīties konkursā. Konkursa dalībniekiem netika noteikta īpaša metode (sk. 53. apsvērumu). Tomēr Komisija norāda, ka konkursa paziņojumā nebija teikts, ka potenciālajam pretendentam ir jāpavairo un jāglabā noteiktas sēklas, tajā bija precizēts tikai tas, ka pēc nomātās zemes iegūšanas ir jāturpina viena konkrēta uzņēmuma – AS Tartu Agro – lauksaimnieciskā darbība. Tas nepārprotami ir nosacījums.

AS Tartu Agro

| (126) | Tomēr, pat ja paziņojumā par konkursu izklāstītais nosacījums aprobežotos ar iepriekšminēto sēklu pavairošanu un glabāšanu, joprojām būtu jāuzskata, ka konkurss ir ar nosacījumu un tāds, kas atsaucas uz AS Tartu Agro darbībām. Proti, nosacījums pavairot noteiktas ESAO standartiem atbilstošas augstražīgu šķirņu sēklas un tās glabāt (nomātā zemē) neizriet no vispārīgajām valsts tiesībām. Šis pienākums 1997. gadā tika uzlikts AS Tartu Agro, proti, Tartu valsts saimniecībai (sk. 54. apsvērumu), ar zemkopības ministra rīkojumu. Tāpēc šis pienākums nav saistīts ar nomāto zemi, bet gan ar AS Tartu Agro darbībām. Līdzīgi sūdzības iesniedzēja piezīmēs ir uzsvērts, ka konkurss bija nozīmīgs uzņēmumam AS Tartu Agro (93. apsvērums). Tāpēc Komisija secina, ka ne īpašo sēklu pavairošana un glabāšana, ne arī AS Tartu Agro lauksaimnieciskās darbības turpināšana neizriet no valsts tiesībām, taču AS Tartu Agro lauksaimnieciskās darbības turpināšana ir konkursa nosacījums. |
| --- | --- |

(126)

Tomēr, pat ja paziņojumā par konkursu izklāstītais nosacījums aprobežotos ar iepriekšminēto sēklu pavairošanu un glabāšanu, joprojām būtu jāuzskata, ka konkurss ir ar nosacījumu un tāds, kas atsaucas uz AS Tartu Agro darbībām. Proti, nosacījums pavairot noteiktas ESAO standartiem atbilstošas augstražīgu šķirņu sēklas un tās glabāt (nomātā zemē) neizriet no vispārīgajām valsts tiesībām. Šis pienākums 1997. gadā tika uzlikts AS Tartu Agro, proti, Tartu valsts saimniecībai (sk. 54. apsvērumu), ar zemkopības ministra rīkojumu. Tāpēc šis pienākums nav saistīts ar nomāto zemi, bet gan ar AS Tartu Agro darbībām. Līdzīgi sūdzības iesniedzēja piezīmēs ir uzsvērts, ka konkurss bija nozīmīgs uzņēmumam AS Tartu Agro (93. apsvērums). Tāpēc Komisija secina, ka ne īpašo sēklu pavairošana un glabāšana, ne arī AS Tartu Agro lauksaimnieciskās darbības turpināšana neizriet no valsts tiesībām, taču AS Tartu Agro lauksaimnieciskās darbības turpināšana ir konkursa nosacījums.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (127) | Attiecībā uz to, vai īpašo sēklu pavairošana un glabāšana vai nosacījums par AS Tartu Agro lauksaimnieciskās ražošanas turpināšanu bija plānošanas iestādes lēmums, – Komisija secina, ka tas tā nebija. Parasti plānošanas iestāde sagatavo un īsteno noteiktas vietējās teritorijas attīstības plānu, tostarp būvatļauju piešķiršanu zemesgabaliem. Nomātās zemes paredzētā izmantošana kopumā bija un joprojām ir lauksaimnieciskā ražošana. Parasti zemes izmantošana ataino tādas saimnieciskās darbības kā zemes izmantošana lauksaimniecības, dzīvojamās zonas, rūpnieciskos un komerciālos nolūkos. Lauksaimniecības zemi definē kā zemes platību, kas ir aramzeme, ar ilggadīgām kultūrām apstādīta zeme vai pastāvīgas ganības (25). Plānošanas iestādes nenosaka, kurus kultūraugus var audzēt lauksaimniecības zemē vai kuras lauksaimnieciskās darbības var veikt. Šajā gadījumā minētais nosacījums pat tika piemērots Tartu valsts saimniecībai ar ministra rīkojumu un tāpēc netika pieņemts ar plānošanas iestādes lēmumu saistībā ar nomāto zemi. Tāpat plānošanas iestāde nevar ierobežot atbilstīgo uzņēmumu darbību lauksaimniecības nozarē, par ko liecina nosacījums par AS Tartu Agro lauksaimniecisko darbību turpināšanu. |
| --- | --- |

(127)

Attiecībā uz to, vai īpašo sēklu pavairošana un glabāšana vai nosacījums par AS Tartu Agro lauksaimnieciskās ražošanas turpināšanu bija plānošanas iestādes lēmums, – Komisija secina, ka tas tā nebija. Parasti plānošanas iestāde sagatavo un īsteno noteiktas vietējās teritorijas attīstības plānu, tostarp būvatļauju piešķiršanu zemesgabaliem. Nomātās zemes paredzētā izmantošana kopumā bija un joprojām ir lauksaimnieciskā ražošana. Parasti zemes izmantošana ataino tādas saimnieciskās darbības kā zemes izmantošana lauksaimniecības, dzīvojamās zonas, rūpnieciskos un komerciālos nolūkos. Lauksaimniecības zemi definē kā zemes platību, kas ir aramzeme, ar ilggadīgām kultūrām apstādīta zeme vai pastāvīgas ganības (25). Plānošanas iestādes nenosaka, kurus kultūraugus var audzēt lauksaimniecības zemē vai kuras lauksaimnieciskās darbības var veikt. Šajā gadījumā minētais nosacījums pat tika piemērots Tartu valsts saimniecībai ar ministra rīkojumu un tāpēc netika pieņemts ar plānošanas iestādes lēmumu saistībā ar nomāto zemi. Tāpat plānošanas iestāde nevar ierobežot atbilstīgo uzņēmumu darbību lauksaimniecības nozarē, par ko liecina nosacījums par AS Tartu Agro lauksaimniecisko darbību turpināšanu.

AS Tartu Agro

25

AS Tartu Agro

| (128) | Turklāt, piemērojot zemes nomai nosacījumu, ka ir jāturpina viena noteikta uzņēmuma lauksaimnieciskā ražošana, tiek skaidri ierobežota potenciālā pretendenta rīcība ar zemi. Tādējādi, atsakoties no iespējas iegūt pēc iespējas lielāku nomas maksu, valsts rīkojās nevis kā privāts tirgus dalībnieks, bet drīzāk kā valsts iestāde, kas īstenoja politikas apsvērumus. Privāts tirgus dalībnieks, kuram nebūtu šādu ierobežojumu, varētu piesaistīt vairāk piedāvājumu un iegūt augstāku cenu. |
| --- | --- |

(128)

Turklāt, piemērojot zemes nomai nosacījumu, ka ir jāturpina viena noteikta uzņēmuma lauksaimnieciskā ražošana, tiek skaidri ierobežota potenciālā pretendenta rīcība ar zemi. Tādējādi, atsakoties no iespējas iegūt pēc iespējas lielāku nomas maksu, valsts rīkojās nevis kā privāts tirgus dalībnieks, bet drīzāk kā valsts iestāde, kas īstenoja politikas apsvērumus. Privāts tirgus dalībnieks, kuram nebūtu šādu ierobežojumu, varētu piesaistīt vairāk piedāvājumu un iegūt augstāku cenu.

| (129) | Arī AS Tartu Agro piezīmes, šķiet, apstiprina, ka paziņojumā par konkursu ieviestais nosacījums bija saistīts ar valsts uzdevumu kultivēt sēklas, kas atbilst ESAO standartiem (sk. 71. un 72. apsvērumu). Šīs piezīmes arī apliecina, ka paziņojumā par konkursu ieviestais nosacījums bija būtisks AS Tartu Agro privatizācijas kontekstā. Šķiet, ka šo argumentu atbalsta arī sūdzības iesniedzējs (sk. 93. apsvērumu). Tomēr zemes nomas darījumi un AS Tartu Agro privatizācija bija divi atsevišķi darījumi, un AS Tartu Agro privatizācija šajā lēmumā netiek vērtēta. |
| --- | --- |

(129)

Arī AS Tartu Agro piezīmes, šķiet, apstiprina, ka paziņojumā par konkursu ieviestais nosacījums bija saistīts ar valsts uzdevumu kultivēt sēklas, kas atbilst ESAO standartiem (sk. 71. un 72. apsvērumu). Šīs piezīmes arī apliecina, ka paziņojumā par konkursu ieviestais nosacījums bija būtisks AS Tartu Agro privatizācijas kontekstā. Šķiet, ka šo argumentu atbalsta arī sūdzības iesniedzējs (sk. 93. apsvērumu). Tomēr zemes nomas darījumi un AS Tartu Agro privatizācija bija divi atsevišķi darījumi, un AS Tartu Agro privatizācija šajā lēmumā netiek vērtēta.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (130) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka zemes nomas konkursa procedūra bija nepārredzama, diskriminējoša un ar nosacījumu un tāpēc netika izpildīti nosacījumi, kas ir jāizpilda, lai secinātu, ka darījums atbilda tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(130)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka zemes nomas konkursa procedūra bija nepārredzama, diskriminējoša un ar nosacījumu un tāpēc netika izpildīti nosacījumi, kas ir jāizpilda, lai secinātu, ka darījums atbilda tirgus nosacījumiem.

| (131) | Turklāt ir jānovērtē, vai tas, ka ministrija iznomāja zemi AS Tartu Agro, atbilda tirgus nosacījumiem, pamatojoties uz 28. apsvērumā minēto eksperta atzinumu, kas izklāstīts Uus Maa ziņojumā, un 39. apsvērumā minētajiem Igaunijas iestāžu iesniegtajiem datiem (26). Tāpēc, pirmkārt, ir jāanalizē, vai nomas maksa, kas ietver tikai nomu, bet neietver citus izdevumus, piemēram, zemes nodokļus un uzturēšanas izdevumus, kurus maksāja AS Tartu Agro, atbilda vidējai lauksaimniecības zemes nomas maksai Igaunijā visā nomas periodā. Attiecībā uz pārējiem AS Tartu Agro pienākumiem – tie tiks novērtēti nākamajā posmā. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt ir jānovērtē, vai tas, ka ministrija iznomāja zemi AS Tartu Agro, atbilda tirgus nosacījumiem, pamatojoties uz 28. apsvērumā minēto eksperta atzinumu, kas izklāstīts Uus Maa ziņojumā, un 39. apsvērumā minētajiem Igaunijas iestāžu iesniegtajiem datiem (26). Tāpēc, pirmkārt, ir jāanalizē, vai nomas maksa, kas ietver tikai nomu, bet neietver citus izdevumus, piemēram, zemes nodokļus un uzturēšanas izdevumus, kurus maksāja AS Tartu Agro, atbilda vidējai lauksaimniecības zemes nomas maksai Igaunijā visā nomas periodā. Attiecībā uz pārējiem AS Tartu Agro pienākumiem – tie tiks novērtēti nākamajā posmā.

AS Tartu Agro

Uus Maa

26

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (132) | Nosakot nomas maksas tirgus cenu, Komisija pārbaudīs šādas pieejamās iespējamās aplēses: i) privāta nekustamā īpašuma uzņēmuma Uus Maa ziņojums par nomas cenām (sk. 28. apsvērumu), ii) Statistikas biroja dati (sk. 39. apsvērumu). |
| --- | --- |

(132)

Nosakot nomas maksas tirgus cenu, Komisija pārbaudīs šādas pieejamās iespējamās aplēses: i) privāta nekustamā īpašuma uzņēmuma Uus Maa ziņojums par nomas cenām (sk. 28. apsvērumu), ii) Statistikas biroja dati (sk. 39. apsvērumu).

Uus Maa

| (133) | Komisija uzskata, ka Uus Maa ziņojumā ir sniegtas ticamas, kaut arī konservatīvas aplēses pat nomas maksu Tartu apriņķī laikposmā no 2000. līdz 2014. gadam. Attiecībā uz Statistikas biroja datiem – tirgus aplēses par 2015.–2017. gadu ir paziņotās nomas maksas vidējās cenas un nav uzskatāmas par zemes nomas cenu ekspertu novērtējumu. Šajās aplēsēs nav ņemtas vērā AS Tartu Agro nomātās zemes īpašās iezīmes. |
| --- | --- |

(133)

Komisija uzskata, ka Uus Maa ziņojumā ir sniegtas ticamas, kaut arī konservatīvas aplēses pat nomas maksu Tartu apriņķī laikposmā no 2000. līdz 2014. gadam. Attiecībā uz Statistikas biroja datiem – tirgus aplēses par 2015.–2017. gadu ir paziņotās nomas maksas vidējās cenas un nav uzskatāmas par zemes nomas cenu ekspertu novērtējumu. Šajās aplēsēs nav ņemtas vērā AS Tartu Agro nomātās zemes īpašās iezīmes.

Uus Maa

AS Tartu Agro

| (134) | Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam lauksaimniecības zemes nomas maksa Tartumā bija robežās no 6 EUR/ha līdz 10 EUR/ha (sk. 31. apsvērumu). AS Tartu Agro 2000. gadā maksāja nomas maksu 0,20 EUR/ha, kas ietver tikai nomas maksu, bet neietver citus izdevumus, piemēram, nodokļus un uzturēšanas izdevumus (sk. 25. apsvērumu), tāpēc AS Tartu Agro maksātā nomas maksa ir zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam lauksaimniecības zemes nomas maksa Tartumā bija robežās no 6 EUR/ha līdz 10 EUR/ha (sk. 31. apsvērumu). AS Tartu Agro 2000. gadā maksāja nomas maksu 0,20 EUR/ha, kas ietver tikai nomas maksu, bet neietver citus izdevumus, piemēram, nodokļus un uzturēšanas izdevumus (sk. 25. apsvērumu), tāpēc AS Tartu Agro maksātā nomas maksa ir zemāka par tirgus cenu.

Uus Maa

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (135) | Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2005. līdz 2009. gadam lauksaimniecības zemes nomas maksa Tartumā bija robežās no 10 EUR/ha līdz 20 EUR/ha (sk. 32. apsvērumu). Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro nomas maksa 2005. gada 14. janvārī tika palielināta līdz 1,66 EUR/ha, savukārt 2007. gada 21. martā – līdz 5,21 EUR/ha. Arī šajā periodā AS Tartu Agro nomas maksa ir zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(135)

Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2005. līdz 2009. gadam lauksaimniecības zemes nomas maksa Tartumā bija robežās no 10 EUR/ha līdz 20 EUR/ha (sk. 32. apsvērumu). Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro nomas maksa 2005. gada 14. janvārī tika palielināta līdz 1,66 EUR/ha, savukārt 2007. gada 21. martā – līdz 5,21 EUR/ha. Arī šajā periodā AS Tartu Agro nomas maksa ir zemāka par tirgus cenu.

Uus Maa

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (136) | Saskaņā ar ziņojumu laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam nomas cenas pieauga vēl vairāk – līdz 25–60 EUR/ha (sk. 35. apsvērumu). AS Tartu Agro maksātā nomas maksa 2009. gada 12. maijā tika palielināta līdz 8,68 EUR/ha (sk. 25. apsvērumu), tomēr šķiet, ka tā bija zemāka par tirgus cenu arī laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar ziņojumu laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam nomas cenas pieauga vēl vairāk – līdz 25–60 EUR/ha (sk. 35. apsvērumu). AS Tartu Agro maksātā nomas maksa 2009. gada 12. maijā tika palielināta līdz 8,68 EUR/ha (sk. 25. apsvērumu), tomēr šķiet, ka tā bija zemāka par tirgus cenu arī laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam.

AS Tartu Agro

| (137) | Pamatojoties uz Igaunijas iestāžu iesniegtajiem datiem, 2015. gadā vidējā lauksaimniecības zemes nomas maksa Igaunijā bija 52 EUR/ha, bet aramzemes nomas maksa – 55 EUR/ha (sk. tabulu 39. apsvērumā). Tartu apriņķī, kur atrodas AS Tartu Agro nomātā zeme, maksa bija attiecīgi 63 EUR/ha un 65 EUR/ha. Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro maksāja nomas maksu 26,86 EUR/ha. Tāpēc 2015. gadā AS Tartu Agro nomas maksa bija zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(137)

Pamatojoties uz Igaunijas iestāžu iesniegtajiem datiem, 2015. gadā vidējā lauksaimniecības zemes nomas maksa Igaunijā bija 52 EUR/ha, bet aramzemes nomas maksa – 55 EUR/ha (sk. tabulu 39. apsvērumā). Tartu apriņķī, kur atrodas AS Tartu Agro nomātā zeme, maksa bija attiecīgi 63 EUR/ha un 65 EUR/ha. Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro maksāja nomas maksu 26,86 EUR/ha. Tāpēc 2015. gadā AS Tartu Agro nomas maksa bija zemāka par tirgus cenu.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (138) | 2016. gadā lauksaimniecības un aramzemes vidējā nomas maksa Igaunijā bija attiecīgi 52 EUR/ha un 54 EUR/ha (sk. tabulu 39. apsvērumā). Tartu apriņķī maksa abos gadījumos bija 61 EUR/ha. Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro maksāja nomas maksu 27,30 EUR/ha. Tāpēc arī 2016. gadā AS Tartu Agro nomas maksa bija zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(138)

2016. gadā lauksaimniecības un aramzemes vidējā nomas maksa Igaunijā bija attiecīgi 52 EUR/ha un 54 EUR/ha (sk. tabulu 39. apsvērumā). Tartu apriņķī maksa abos gadījumos bija 61 EUR/ha. Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro maksāja nomas maksu 27,30 EUR/ha. Tāpēc arī 2016. gadā AS Tartu Agro nomas maksa bija zemāka par tirgus cenu.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (139) | 2017. gadā lauksaimniecības un aramzemes vidējā nomas maksa Igaunijā bija attiecīgi 58 EUR/ha un 60 EUR/ha (sk. tabulu 39. apsvērumā). Attiecībā uz Tartu apriņķi nav datu par šo gadu. Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro maksāja nomas maksu 27,28 EUR/ha. Tāpēc arī 2017. gadā AS Tartu Agro nomas maksa pati par sevi bija zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(139)

2017. gadā lauksaimniecības un aramzemes vidējā nomas maksa Igaunijā bija attiecīgi 58 EUR/ha un 60 EUR/ha (sk. tabulu 39. apsvērumā). Attiecībā uz Tartu apriņķi nav datu par šo gadu. Saskaņā ar Igaunijas iestāžu sniegto informāciju AS Tartu Agro maksāja nomas maksu 27,28 EUR/ha. Tāpēc arī 2017. gadā AS Tartu Agro nomas maksa pati par sevi bija zemāka par tirgus cenu.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (140) | Pamatojoties uz šiem rādītājiem, visā laikposmā no 2000. līdz 2017. gadam nomas maksa pati par sevi bija zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz šiem rādītājiem, visā laikposmā no 2000. līdz 2017. gadam nomas maksa pati par sevi bija zemāka par tirgus cenu.

| (141) | Tālāk šajā dokumentā tiks novērtēti citi līgumā minētie pienākumi: i) ikgadējie ieguldījumi meliorācijas sistēmās; ii) izdevumi par zemes uzturēšanu un augsnes kvalitātes uzlabošanu, tostarp augu aizsardzību, minerālmēsliem un organisko mēslojumu, ceļmalu kaļķošanu un uzturēšanu; un iii) visu nodokļu samaksa (26. apsvērums). |
| --- | --- |

(141)

Tālāk šajā dokumentā tiks novērtēti citi līgumā minētie pienākumi: i) ikgadējie ieguldījumi meliorācijas sistēmās; ii) izdevumi par zemes uzturēšanu un augsnes kvalitātes uzlabošanu, tostarp augu aizsardzību, minerālmēsliem un organisko mēslojumu, ceļmalu kaļķošanu un uzturēšanu; un iii) visu nodokļu samaksa (26. apsvērums).

| (142) | Igaunijas iestādes apgalvo, ka, novērtējot ienākumus no nomas, būtu jāņem vērā visi iepriekšminētie nomnieka pienākumi. |
| --- | --- |

(142)

Igaunijas iestādes apgalvo, ka, novērtējot ienākumus no nomas, būtu jāņem vērā visi iepriekšminētie nomnieka pienākumi.

| (143) | Komisija var akceptēt šo argumentu attiecībā uz daļu no ikgadējiem ieguldījumiem meliorācijas sistēmā (36., 60. un 79. apsvērums). Saskaņā ar tajā laikā spēkā esošā Likuma par zemes uzlabošanu (Maaparandusseadus) 16. panta 1. punktu zemes uzlabošanas sistēmas uzturēšana bija zemes īpašnieka pienākums. Tomēr iepriekš minētais juridiskais pamats attiecas uz zemes uzlabošanas sistēmas uzturēšanu kopumā un tajā netiek, piemēram, precizētas minimālās prasības zemes uzlabošanas sistēmām vai reglamentēti ieguldījumi jaunās meliorācijas sistēmās. Šajā gadījumā saskaņā ar ministrijas sniegto informāciju AS Tartu Agro veica tādus ieguldījumus līgumā noteiktajā apmērā, kurus valsts neatlīdzināja. Bet attiecībā uz šo ieguldījumu apmēru, šķiet, ka to ierosināja AS Tartu Agro, nevis tas tika piemērots attiecībā uz AS Tartu Agro (sk. 77., 78. un 79. apsvērumu). Saskaņā ar vērtēšanas komisijas protokolu AS Tartu Agro sākotnējais nomas maksas piedāvājums bija 10 000 EEK (aptuveni 639 EUR) gadā, attiecīgi 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha), plus bija jāsamaksā zemes nodoklis 85 000 EEK (aptuveni 5 432 EUR) apmērā un jāveic ieguldījumi līdz 5 miljoniem EEK (aptuveni 320 000 EUR) gadā (sk. 20. apsvērumu). Pēc ierobežotajām sarunām tika noteikta nomas maksa sākotnēji piedāvātajā apmērā (sk. 25. apsvērumu) un šādi citi pienākumi: i) ikgadējie ieguldījumi 400 000 EEK (aptuveni 25 565 EUR jeb 8,28 EUR/ha) apmērā meliorācijas sistēmās; ii) zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumi pavisam 3 981 100 EEK (aptuveni 254 444 EUR) apmērā un iii) visu nodokļu samaksa (sk. 26. apsvērumu). Turklāt AS Tartu Agro apgalvo, ka meliorācijas sistēmā uzņēmums ieguldīja pat vairāk, proti, 3,57 reizes vairāk, nekā bija noteikts nomas līgumā (sk. 78. apsvērumu). Tāpēc tas liek domāt, ka AS Tartu Agro ierosināja ieguldījumu summu meliorācijas sistēmā un to noteikti nepieprasīja likums vai nenoteica vienīgi valsts, jo īpaši ņemot vērā to, ka konkursa procedūra bija nepārredzama, diskriminējoša un ar nosacījumu (sk. 130. apsvērumu). |
| --- | --- |

(143)

Komisija var akceptēt šo argumentu attiecībā uz daļu no ikgadējiem ieguldījumiem meliorācijas sistēmā (36., 60. un 79. apsvērums). Saskaņā ar tajā laikā spēkā esošā Likuma par zemes uzlabošanu (Maaparandusseadus) 16. panta 1. punktu zemes uzlabošanas sistēmas uzturēšana bija zemes īpašnieka pienākums. Tomēr iepriekš minētais juridiskais pamats attiecas uz zemes uzlabošanas sistēmas uzturēšanu kopumā un tajā netiek, piemēram, precizētas minimālās prasības zemes uzlabošanas sistēmām vai reglamentēti ieguldījumi jaunās meliorācijas sistēmās. Šajā gadījumā saskaņā ar ministrijas sniegto informāciju AS Tartu Agro veica tādus ieguldījumus līgumā noteiktajā apmērā, kurus valsts neatlīdzināja. Bet attiecībā uz šo ieguldījumu apmēru, šķiet, ka to ierosināja AS Tartu Agro, nevis tas tika piemērots attiecībā uz AS Tartu Agro (sk. 77., 78. un 79. apsvērumu). Saskaņā ar vērtēšanas komisijas protokolu AS Tartu Agro sākotnējais nomas maksas piedāvājums bija 10 000 EEK (aptuveni 639 EUR) gadā, attiecīgi 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha), plus bija jāsamaksā zemes nodoklis 85 000 EEK (aptuveni 5 432 EUR) apmērā un jāveic ieguldījumi līdz 5 miljoniem EEK (aptuveni 320 000 EUR) gadā (sk. 20. apsvērumu). Pēc ierobežotajām sarunām tika noteikta nomas maksa sākotnēji piedāvātajā apmērā (sk. 25. apsvērumu) un šādi citi pienākumi: i) ikgadējie ieguldījumi 400 000 EEK (aptuveni 25 565 EUR jeb 8,28 EUR/ha) apmērā meliorācijas sistēmās; ii) zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumi pavisam 3 981 100 EEK (aptuveni 254 444 EUR) apmērā un iii) visu nodokļu samaksa (sk. 26. apsvērumu). Turklāt AS Tartu Agro apgalvo, ka meliorācijas sistēmā uzņēmums ieguldīja pat vairāk, proti, 3,57 reizes vairāk, nekā bija noteikts nomas līgumā (sk. 78. apsvērumu). Tāpēc tas liek domāt, ka AS Tartu Agro ierosināja ieguldījumu summu meliorācijas sistēmā un to noteikti nepieprasīja likums vai nenoteica vienīgi valsts, jo īpaši ņemot vērā to, ka konkursa procedūra bija nepārredzama, diskriminējoša un ar nosacījumu (sk. 130. apsvērumu).

Maaparandusseadus

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (144) | Turklāt šāda veida ieguldījumi ir paredzēti ilgākam termiņam, salīdzinot, piemēram, ar ieguldījumiem augu aizsardzības pasākumu un minerālmēslu iegādes nodrošināšanai, kas ir jāveic katru gadu. Vienlaikus arī iznomātājs AS Tartu Agro guva labumu no šādiem ieguldījumiem, kas veicināja efektīvāku zemes izmantošanu. Komisija norāda, ka nomas līguma darbības laiks bija 25 gadi, tāpēc šie ieguldījumi lielā mērā deva labumu arī AS Tartu Agro, kas ir zemes lietotājs. Parasti lauksaimniecības zemes nosusināšana rada pievienoto vērtību ražošanai un ražotājam maksimāli palielina atdevi no izaudzētajiem kultūraugiem (27). Tas palielina ražas potenciālu, un tas savukārt nozīmē, ka labi nosusināta augsne palielina kultūraugu augšanas ātrumu. Meliorācijas sistēma arī samazina mainīgās ražošanas izmaksas, jo labi nosusinātai augsnei ir nepieciešams mazāk mēslojuma un pesticīdu. Turklāt labi nosusināta augsne ļauj efektīvāk izmantot lauksaimniecības tehniku, tādējādi samazinot, piemēram, dīzeļdegvielas patēriņu un attiecīgi ražotāja izmaksas. Tomēr Komisija atzīst, ka valsts tika atbrīvota no dažām (uzturēšanas) izmaksām, kas pretējā gadījumā tai būtu jāsedz kā zemes īpašniecei, vienlaikus gūstot labumu no iespējamās zemes vērtības palielināšanās. Tāpēc pretēji secinājumam lēmumā par procedūras sākšanu (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 61. apsvērumu) Komisija uzskata, ka ieguldījumi meliorācijas sistēmā daļēji ir jāņem vērā kā valsts ieņēmumi. Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, Komisija secina, ka, pievienojot ministrijas ienākumiem no nomas pusi no ieguldījumiem meliorācijas sistēmā, tiek atainots konservatīvs aprēķins par ministrijas papildu ienākumiem no nomas. Jo īpaši tāpēc, ka kopumā no šiem ieguldījumiem lielāko labumu guva AS Tartu Agro un ieguldījumu apmērs pārsniedza likumā noteikto. Pamatojoties uz iepriekš minēto, puse no ikgadējiem ieguldījumiem ir jāuzskata par daļu no ministrijas ienākumiem no nomas. |
| --- | --- |

(144)

Turklāt šāda veida ieguldījumi ir paredzēti ilgākam termiņam, salīdzinot, piemēram, ar ieguldījumiem augu aizsardzības pasākumu un minerālmēslu iegādes nodrošināšanai, kas ir jāveic katru gadu. Vienlaikus arī iznomātājs AS Tartu Agro guva labumu no šādiem ieguldījumiem, kas veicināja efektīvāku zemes izmantošanu. Komisija norāda, ka nomas līguma darbības laiks bija 25 gadi, tāpēc šie ieguldījumi lielā mērā deva labumu arī AS Tartu Agro, kas ir zemes lietotājs. Parasti lauksaimniecības zemes nosusināšana rada pievienoto vērtību ražošanai un ražotājam maksimāli palielina atdevi no izaudzētajiem kultūraugiem (27). Tas palielina ražas potenciālu, un tas savukārt nozīmē, ka labi nosusināta augsne palielina kultūraugu augšanas ātrumu. Meliorācijas sistēma arī samazina mainīgās ražošanas izmaksas, jo labi nosusinātai augsnei ir nepieciešams mazāk mēslojuma un pesticīdu. Turklāt labi nosusināta augsne ļauj efektīvāk izmantot lauksaimniecības tehniku, tādējādi samazinot, piemēram, dīzeļdegvielas patēriņu un attiecīgi ražotāja izmaksas. Tomēr Komisija atzīst, ka valsts tika atbrīvota no dažām (uzturēšanas) izmaksām, kas pretējā gadījumā tai būtu jāsedz kā zemes īpašniecei, vienlaikus gūstot labumu no iespējamās zemes vērtības palielināšanās. Tāpēc pretēji secinājumam lēmumā par procedūras sākšanu (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 61. apsvērumu) Komisija uzskata, ka ieguldījumi meliorācijas sistēmā daļēji ir jāņem vērā kā valsts ieņēmumi. Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, Komisija secina, ka, pievienojot ministrijas ienākumiem no nomas pusi no ieguldījumiem meliorācijas sistēmā, tiek atainots konservatīvs aprēķins par ministrijas papildu ienākumiem no nomas. Jo īpaši tāpēc, ka kopumā no šiem ieguldījumiem lielāko labumu guva AS Tartu Agro un ieguldījumu apmērs pārsniedza likumā noteikto. Pamatojoties uz iepriekš minēto, puse no ikgadējiem ieguldījumiem ir jāuzskata par daļu no ministrijas ienākumiem no nomas.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

27

AS Tartu Agro

| (145) | Tomēr Komisija uzskata, ka izdevumi zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai ir nomnieka interesēs, jo lielākoties ir saistīti ar ražošanas izejvielu, piemēram, augu aizsardzības līdzekļu (pesticīdu), minerālmēslu un organiskā mēslojuma, izmaksām (sk. arī 36. apsvērumu). Parasti šādas izejvielas izmanto katrā audzēšanas periodā un to veids ir atkarīgs no audzētajiem kultūraugiem. Tāpēc šādi izdevumi veido daļu no AS Tartu Agro ikgadējās ražošanas darbības un būtībā ieguvējs no tiem ir vienīgi AS Tartu Agro, jo šie pasākumi, piemēram, palielina tā audzēto kultūraugu ražu. Tāpēc Komisija nepiekrīt Igaunijas iestāžu (62. apsvērums) un AS Tartu Agro (80. un 81. apsvērums) argumentiem. Turklāt, ja valsts būtu nolēmusi izmantot zemi citiem mērķiem (piem., māju celtniecībai zemesgabalos, jo tie atrodas Igaunijas otras lielākās pilsētas Tartu tuvumā), iepriekš izmantotajiem pesticīdiem un mēslojumam būtu ierobežota ietekme uz zemes vērtību. Turklāt, ņemot vērā 25 gadus ilgo nomas periodu, galvenais ieguvējs ir zemes lietotājs – AS Tartu Agro. Turklāt, kā norāda sūdzības iesniedzējs, valsts nepārbaudīja, vai AS Tartu Agro bija izpildījis šos pienākumus (sk. 87. apsvērumu). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka izdevumi zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai pavisam 254 444 EUR apmērā nav uzskatāmi par daļu no valsts ieņēmumiem no nomas. |
| --- | --- |

(145)

Tomēr Komisija uzskata, ka izdevumi zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai ir nomnieka interesēs, jo lielākoties ir saistīti ar ražošanas izejvielu, piemēram, augu aizsardzības līdzekļu (pesticīdu), minerālmēslu un organiskā mēslojuma, izmaksām (sk. arī 36. apsvērumu). Parasti šādas izejvielas izmanto katrā audzēšanas periodā un to veids ir atkarīgs no audzētajiem kultūraugiem. Tāpēc šādi izdevumi veido daļu no AS Tartu Agro ikgadējās ražošanas darbības un būtībā ieguvējs no tiem ir vienīgi AS Tartu Agro, jo šie pasākumi, piemēram, palielina tā audzēto kultūraugu ražu. Tāpēc Komisija nepiekrīt Igaunijas iestāžu (62. apsvērums) un AS Tartu Agro (80. un 81. apsvērums) argumentiem. Turklāt, ja valsts būtu nolēmusi izmantot zemi citiem mērķiem (piem., māju celtniecībai zemesgabalos, jo tie atrodas Igaunijas otras lielākās pilsētas Tartu tuvumā), iepriekš izmantotajiem pesticīdiem un mēslojumam būtu ierobežota ietekme uz zemes vērtību. Turklāt, ņemot vērā 25 gadus ilgo nomas periodu, galvenais ieguvējs ir zemes lietotājs – AS Tartu Agro. Turklāt, kā norāda sūdzības iesniedzējs, valsts nepārbaudīja, vai AS Tartu Agro bija izpildījis šos pienākumus (sk. 87. apsvērumu). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka izdevumi zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai pavisam 254 444 EUR apmērā nav uzskatāmi par daļu no valsts ieņēmumiem no nomas.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (146) | Nodokļi kā tādi parasti nav ienākumi no nomas, jo tos valstij maksā aktīvu īpašnieks. Tomēr šajā gadījumā AS Tartu Agro maksāja nodokļus zemes īpašnieka (valsts) vārdā, kā apgalvo Igaunijas iestādes un AS Tartu Agro (attiecīgi 63., 82. un 83. apsvērums), un tāpēc valstij nebija savu izdevumu par šo posteni. Tāpēc pretēji lēmumā par procedūras sākšanu izklāstītajam (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 61. apsvērumu) zemes nodokļu vērtība, ko katru gadu maksāja AS Tartu Agro, ir uzskatāma par daļu no ministrijas ienākumiem no nomas. |
| --- | --- |

(146)

Nodokļi kā tādi parasti nav ienākumi no nomas, jo tos valstij maksā aktīvu īpašnieks. Tomēr šajā gadījumā AS Tartu Agro maksāja nodokļus zemes īpašnieka (valsts) vārdā, kā apgalvo Igaunijas iestādes un AS Tartu Agro (attiecīgi 63., 82. un 83. apsvērums), un tāpēc valstij nebija savu izdevumu par šo posteni. Tāpēc pretēji lēmumā par procedūras sākšanu izklāstītajam (sk. lēmuma par procedūras sākšanu 61. apsvērumu) zemes nodokļu vērtība, ko katru gadu maksāja AS Tartu Agro, ir uzskatāma par daļu no ministrijas ienākumiem no nomas.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (147) | Pat ja nomas maksu palielina par iepriekš izklāstītajiem komponentiem – pusi no ieguldījumiem meliorācijas sistēmā un AS Tartu Agro maksātajiem nodokļiem –, ienākumi no nomas joprojām ir zemāki par tirgus nomas maksu. |
| --- | --- |

(147)

Pat ja nomas maksu palielina par iepriekš izklāstītajiem komponentiem – pusi no ieguldījumiem meliorācijas sistēmā un AS Tartu Agro maksātajiem nodokļiem –, ienākumi no nomas joprojām ir zemāki par tirgus nomas maksu.

AS Tartu Agro

| (148) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, nomas maksa, ko AS Tartu Agro maksāja visā laikposmā no 2000. līdz 2017. gadam, bija zemāka par tirgus cenu. Turklāt, ņemot vērā to, ka konkursa procedūra bija nepārredzama, diskriminējoša un ar nosacījumu, Komisija secina, ka AS Tartu Agro bija izdevīgi tas, ka ministrija iznomāja zemi. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, nomas maksa, ko AS Tartu Agro maksāja visā laikposmā no 2000. līdz 2017. gadam, bija zemāka par tirgus cenu. Turklāt, ņemot vērā to, ka konkursa procedūra bija nepārredzama, diskriminējoša un ar nosacījumu, Komisija secina, ka AS Tartu Agro bija izdevīgi tas, ka ministrija iznomāja zemi.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| | |
| --- | --- |

(149)

| (149) | Kā ir norādījusi Tiesa, individuālā atbalsta gadījumā, lai pamatotu pieņēmumu, ka pasākums ir selektīvs, būtībā pietiek konstatēt ekonomisko priekšrocību (28). Komisija nepiekrīt Igaunijas iestāžu argumentam, ka pasākums nebija selektīvs (66. apsvērums). Šajā saistībā pasākums piešķīra priekšrocību tikai AS Tartu Agro, jo attiecīgā valsts zeme tika iznomāta tikai šim uzņēmumam (sk. 14. apsvērumu). Šis lēmums tika pieņemts pēc konkursa procedūras, kas bija nepārredzama, diskriminējoša un ar nosacījumu (sk. 110.–130. apsvērumu). Tāpēc selektivitātes nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

Kā ir norādījusi Tiesa, individuālā atbalsta gadījumā, lai pamatotu pieņēmumu, ka pasākums ir selektīvs, būtībā pietiek konstatēt ekonomisko priekšrocību (28). Komisija nepiekrīt Igaunijas iestāžu argumentam, ka pasākums nebija selektīvs (66. apsvērums). Šajā saistībā pasākums piešķīra priekšrocību tikai AS Tartu Agro, jo attiecīgā valsts zeme tika iznomāta tikai šim uzņēmumam (sk. 14. apsvērumu). Šis lēmums tika pieņemts pēc konkursa procedūras, kas bija nepārredzama, diskriminējoša un ar nosacījumu (sk. 110.–130. apsvērumu). Tāpēc selektivitātes nosacījums ir izpildīts.

28

AS Tartu Agro

Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

| (150) | Lai pasākumu varētu uzskatītu par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, pasākumam ir jābūt tādam, kas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(150)

Lai pasākumu varētu uzskatītu par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, pasākumam ir jābūt tādam, kas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (151) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru tikai tas vien, ka uzņēmuma konkurences stāvoklis tiek nostiprināts salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, dodot tam ekonomisku labumu, ko tas parasti nebūtu guvis, veicot uzņēmējdarbību normālos apstākļos, norāda uz iespējamu konkurences izkropļojumu. Tāpēc jebkurš AS Tartu Agro piešķirtais atbalsts samazinātas nomas maksas veidā ļautu uzņēmumam palielināt vai vismaz saglabāt savu darbību, pateicoties atbalstam. Tādējādi atbalsts var ierobežot citu uzņēmumu iespējas. |
| --- | --- |

(151)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru tikai tas vien, ka uzņēmuma konkurences stāvoklis tiek nostiprināts salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, dodot tam ekonomisku labumu, ko tas parasti nebūtu guvis, veicot uzņēmējdarbību normālos apstākļos, norāda uz iespējamu konkurences izkropļojumu. Tāpēc jebkurš AS Tartu Agro piešķirtais atbalsts samazinātas nomas maksas veidā ļautu uzņēmumam palielināt vai vismaz saglabāt savu darbību, pateicoties atbalstam. Tādējādi atbalsts var ierobežot citu uzņēmumu iespējas.

AS Tartu Agro

| (152) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru atbalsts uzņēmumam ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja šis uzņēmums darbojas tirgū, kas ir atvērts ES iekšējai tirdzniecībai. Atbalsta saņēmējs darbojas piena, gaļas un labības tirgū (sk. 10. apsvērumu), kurā notiek iekšējā tirdzniecība. Igaunijas eksporta vērtība 2018. gadā gaļas un piena produktu tirdzniecībā 28 ES dalībvalstīs bija attiecīgi 51 miljons EUR un 177 miljoni EUR (29). Attiecīgās nozares ir atvērtas konkurencei ES līmenī un tāpēc ir jutīgas pret visiem pasākumiem, kas sniedz atbalstu ražošanai vienā vai vairākās dalībvalstīs. Pretstatā Igaunijas iestādēm (66. apsvērums) Komisija, ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, secina, ka pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(152)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru atbalsts uzņēmumam ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja šis uzņēmums darbojas tirgū, kas ir atvērts ES iekšējai tirdzniecībai. Atbalsta saņēmējs darbojas piena, gaļas un labības tirgū (sk. 10. apsvērumu), kurā notiek iekšējā tirdzniecība. Igaunijas eksporta vērtība 2018. gadā gaļas un piena produktu tirdzniecībā 28 ES dalībvalstīs bija attiecīgi 51 miljons EUR un 177 miljoni EUR (29). Attiecīgās nozares ir atvērtas konkurencei ES līmenī un tāpēc ir jutīgas pret visiem pasākumiem, kas sniedz atbalstu ražošanai vienā vai vairākās dalībvalstīs. Pretstatā Igaunijas iestādēm (66. apsvērums) Komisija, ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, secina, ka pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

29

| (153) | Tā kā ir izpildīti visi LESD 107. panta 1. punktā uzskaitītie nosacījumi, Komisija secina, ka novērtējamais pasākums ir valsts atbalsts. Tāpēc ir jānosaka priekšrocības apmērs. |
| --- | --- |

(153)

Tā kā ir izpildīti visi LESD 107. panta 1. punktā uzskaitītie nosacījumi, Komisija secina, ka novērtējamais pasākums ir valsts atbalsts. Tāpēc ir jānosaka priekšrocības apmērs.

Priekšrocības apmērs

Priekšrocības apmērs

| (154) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Uus Maa ziņojums būtu jāizmanto, lai noteiktu nomas maksas aplēses laikposmam no 2000. līdz 2009. gadam. Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam lauksaimniecības zemes nomas maksa Tartumā bija robežās no 6 EUR/ha līdz 10 EUR/ha (sk. 33. apsvērumu). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Uus Maa ziņojumā minētā vidējā nomas maksa gadā (vienkārša vidējā summa) būtu jāsalīdzina ar gada nomas maksu, ko 2000.–2004. gadā maksāja AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Uus Maa ziņojums būtu jāizmanto, lai noteiktu nomas maksas aplēses laikposmam no 2000. līdz 2009. gadam. Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam lauksaimniecības zemes nomas maksa Tartumā bija robežās no 6 EUR/ha līdz 10 EUR/ha (sk. 33. apsvērumu). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Uus Maa ziņojumā minētā vidējā nomas maksa gadā (vienkārša vidējā summa) būtu jāsalīdzina ar gada nomas maksu, ko 2000.–2004. gadā maksāja AS Tartu Agro.

Uus Maa

Uus Maa

Uus Maa

AS Tartu Agro

| (155) | Attiecībā uz laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam – lauksaimniecības zemes gada nomas maksa Tartumā pieauga līdz 10–20 EUR/ha. Arī Uus Maa ziņojumā minētā vienkāršā vidējā nomas maksa gadā būtu jāsalīdzina ar gada nomas maksu, ko 2005.–2009. gadā maksāja AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam – lauksaimniecības zemes gada nomas maksa Tartumā pieauga līdz 10–20 EUR/ha. Arī Uus Maa ziņojumā minētā vienkāršā vidējā nomas maksa gadā būtu jāsalīdzina ar gada nomas maksu, ko 2005.–2009. gadā maksāja AS Tartu Agro.

Uus Maa

AS Tartu Agro

| (156) | Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam nomas maksa bija robežās no 25 EUR/ha līdz 60 EUR/ha. Šis diapazons ir diezgan liels, tāpēc, lai noteiktu gada tirgus atsauci, būtu jāizmanto pieejamie Statistikas biroja dati par vidējo nomas maksu (par lauksaimniecības zemi Igaunijā) (sk. 1. tabulu 39. apsvērumā). Arī attiecībā uz 2015.–2018. gadu būtu jāizmanto Statistikas biroja norādītā vidējā gada nomas maksa (par lauksaimniecības zemi Igaunijā). |
| --- | --- |

(156)

Saskaņā ar Uus Maa ziņojumu laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam nomas maksa bija robežās no 25 EUR/ha līdz 60 EUR/ha. Šis diapazons ir diezgan liels, tāpēc, lai noteiktu gada tirgus atsauci, būtu jāizmanto pieejamie Statistikas biroja dati par vidējo nomas maksu (par lauksaimniecības zemi Igaunijā) (sk. 1. tabulu 39. apsvērumā). Arī attiecībā uz 2015.–2018. gadu būtu jāizmanto Statistikas biroja norādītā vidējā gada nomas maksa (par lauksaimniecības zemi Igaunijā).

Uus Maa

| (157) | Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka vismaz 12,34 % no nomātās zemes nav piemēroti lauksaimnieciskai ražošanai (sk. 56. apsvērumu). Tomēr Komisija secina, ka līgumā nebija norādīts, ka zināma zemes daļa nav piemērota lauksaimniecībai. Līgumpartneri līgumā parasti precizē aktīvu īpašās iezīmes un attiecīgi pielāgo nosacījumu izmantošanu, proti, nomas maksu. |
| --- | --- |

(157)

Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka vismaz 12,34 % no nomātās zemes nav piemēroti lauksaimnieciskai ražošanai (sk. 56. apsvērumu). Tomēr Komisija secina, ka līgumā nebija norādīts, ka zināma zemes daļa nav piemērota lauksaimniecībai. Līgumpartneri līgumā parasti precizē aktīvu īpašās iezīmes un attiecīgi pielāgo nosacījumu izmantošanu, proti, nomas maksu.

| (158) | Turklāt sūdzības iesniedzējs ir iesniedzis informāciju par zemesgabalu platību un izmantošanu (sk. 88.–91. apsvērumu). Šī informācija liecina, ka AS Tartu Agro ir pieprasījis ES lauksaimniecības atbalstu un tam bija iespēja gūt papildu ienākumus no zemes, piemēram, pārdodot zāģmateriālus (sk. 91. apsvērumu). Attiecībā uz lauksaimniecības atbalsta maksājumiem – AS Tartu Agro 2010. gadā saņēma lauksaimniecības atbalstu par platību 2 912,76 ha apmērā, kas ir aptuveni 95 % no nomas objekta platības. Tāpēc Komisija secina, ka, pat ja ne visi zemesgabali bija vienīgi aramzeme, tā zeme, kas nebija aramzeme, varēja būt lietderīga arī citos veidos. Piemēram, meža zemi varēja izmantot kokmateriālu ražošanai, pļavas varēja izmantot lopbarības ražošanai, turklāt par tām bija tiesības saņemt ES lauksaimniecības atbalsta maksājumus, un pievedceļi (sk. 56. apsvērumu) nodrošināja vērtīgu tiešu piekļuvi zemesgabaliem, lai varētu pārvadāt produkciju (kviešus, lopbarību utt.). Ņemot vērā to, ka ir grūti atrast ticamas tirgus cenas atsauces attiecībā uz meža zemes, zālāju un citas zemes nomu, Komisija secina, ka priekšrocības aprēķināšanai varētu izmantot to hektāru skaitu, par kuriem tika izmaksāts lauksaimniecības atbalsts. To hektāru skaits, par kuriem tika izmaksāts lauksaimniecības atbalsts, laikposmā no 2004. līdz 2018. gadam bija aptuveni 95–97 % no nomas objekta platības. |
| --- | --- |

(158)

Turklāt sūdzības iesniedzējs ir iesniedzis informāciju par zemesgabalu platību un izmantošanu (sk. 88.–91. apsvērumu). Šī informācija liecina, ka AS Tartu Agro ir pieprasījis ES lauksaimniecības atbalstu un tam bija iespēja gūt papildu ienākumus no zemes, piemēram, pārdodot zāģmateriālus (sk. 91. apsvērumu). Attiecībā uz lauksaimniecības atbalsta maksājumiem – AS Tartu Agro 2010. gadā saņēma lauksaimniecības atbalstu par platību 2 912,76 ha apmērā, kas ir aptuveni 95 % no nomas objekta platības. Tāpēc Komisija secina, ka, pat ja ne visi zemesgabali bija vienīgi aramzeme, tā zeme, kas nebija aramzeme, varēja būt lietderīga arī citos veidos. Piemēram, meža zemi varēja izmantot kokmateriālu ražošanai, pļavas varēja izmantot lopbarības ražošanai, turklāt par tām bija tiesības saņemt ES lauksaimniecības atbalsta maksājumus, un pievedceļi (sk. 56. apsvērumu) nodrošināja vērtīgu tiešu piekļuvi zemesgabaliem, lai varētu pārvadāt produkciju (kviešus, lopbarību utt.). Ņemot vērā to, ka ir grūti atrast ticamas tirgus cenas atsauces attiecībā uz meža zemes, zālāju un citas zemes nomu, Komisija secina, ka priekšrocības aprēķināšanai varētu izmantot to hektāru skaitu, par kuriem tika izmaksāts lauksaimniecības atbalsts. To hektāru skaits, par kuriem tika izmaksāts lauksaimniecības atbalsts, laikposmā no 2004. līdz 2018. gadam bija aptuveni 95–97 % no nomas objekta platības.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (159) | Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka bija tikai ierobežots skaits lauksaimniecības produktu ražotāju, kuri bija ieinteresēti iznomāt vairāk nekā 3 000 ha lauksaimniecības zemes (sk. 57. apsvērumu). Šajā saistībā Komisija uzskata, ka Igaunijas iestādes būtu varējušas iznomāt zemi, sadalot to atsevišķos zemesgabalos. Zeme jau bija sadalīta 23 atsevišķos zemesgabalos, kurus varēja nomāt atsevišķi. Turklāt potenciālo atbilstīgo pretendentu skaitu vēl vairāk ierobežoja nosacījums, ka ir jāturpina AS Tartu Agro veiktā lauksaimnieciskā ražošana. |
| --- | --- |

(159)

Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka bija tikai ierobežots skaits lauksaimniecības produktu ražotāju, kuri bija ieinteresēti iznomāt vairāk nekā 3 000 ha lauksaimniecības zemes (sk. 57. apsvērumu). Šajā saistībā Komisija uzskata, ka Igaunijas iestādes būtu varējušas iznomāt zemi, sadalot to atsevišķos zemesgabalos. Zeme jau bija sadalīta 23 atsevišķos zemesgabalos, kurus varēja nomāt atsevišķi. Turklāt potenciālo atbilstīgo pretendentu skaitu vēl vairāk ierobežoja nosacījums, ka ir jāturpina AS Tartu Agro veiktā lauksaimnieciskā ražošana.

AS Tartu Agro

| (160) | Igaunijas iestādes arī apgalvo, ka neesošais nomas tirgus ierobežo konkursa iznākumu. Uus Maa ziņojums liecina, ka tirgus situācija bija nestabila, tomēr tajā norādīts, ka bija uz neilgu laiku noslēgti nomas līgumi par lauksaimniecības zemes izmantošanu. Tāpēc, ņemot vērā tirgus situāciju, privāts tirgus ieguldītājs būtu noteicis īsāku nomas termiņu nekā 25 gadi. |
| --- | --- |

(160)

Igaunijas iestādes arī apgalvo, ka neesošais nomas tirgus ierobežo konkursa iznākumu. Uus Maa ziņojums liecina, ka tirgus situācija bija nestabila, tomēr tajā norādīts, ka bija uz neilgu laiku noslēgti nomas līgumi par lauksaimniecības zemes izmantošanu. Tāpēc, ņemot vērā tirgus situāciju, privāts tirgus ieguldītājs būtu noteicis īsāku nomas termiņu nekā 25 gadi.

Uus Maa

| (161) | Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka visi nomnieka pienākumi – i) ikgadējie ieguldījumi meliorācijas sistēmā, ii) zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumi un iii) nodokļu samaksa – būtu jāņem vērā, novērtējot ienākumus no nomas (sk. 26. apsvērumu). |
| --- | --- |

(161)

Turklāt Igaunijas iestādes apgalvo, ka visi nomnieka pienākumi – i) ikgadējie ieguldījumi meliorācijas sistēmā, ii) zemes uzturēšanas un augsnes kvalitātes uzlabošanas izdevumi un iii) nodokļu samaksa – būtu jāņem vērā, novērtējot ienākumus no nomas (sk. 26. apsvērumu).

| (162) | Komisija var akceptēt šo argumentu attiecībā uz ikgadējiem ieguldījumiem meliorācijas sistēmā (36., 60. un 79. apsvērums), kā izklāstīts 143. un 144. apsvērumā. Tāpēc puse no nomas līgumā noteiktās ikgadējo ieguldījumu vērtības būtu jāuzskata par daļu no ienākumiem no nomas. Tas ir konservatīvs aprēķins, kas pamatots ar to, ka zemes uzlabošanas sistēmas uzturēšana bija zemes īpašnieka pienākums saskaņā ar likumu (sk. 143. un 144. apsvērumu), tomēr, tā kā nomas līguma termiņš bija 25 gadi, šie ieguldījumi lielā mērā deva labumu AS Tartu Agro, kas ir zemes lietotājs. |
| --- | --- |

(162)

Komisija var akceptēt šo argumentu attiecībā uz ikgadējiem ieguldījumiem meliorācijas sistēmā (36., 60. un 79. apsvērums), kā izklāstīts 143. un 144. apsvērumā. Tāpēc puse no nomas līgumā noteiktās ikgadējo ieguldījumu vērtības būtu jāuzskata par daļu no ienākumiem no nomas. Tas ir konservatīvs aprēķins, kas pamatots ar to, ka zemes uzlabošanas sistēmas uzturēšana bija zemes īpašnieka pienākums saskaņā ar likumu (sk. 143. un 144. apsvērumu), tomēr, tā kā nomas līguma termiņš bija 25 gadi, šie ieguldījumi lielā mērā deva labumu AS Tartu Agro, kas ir zemes lietotājs.

AS Tartu Agro

| (163) | Tomēr Komisija uzskata, ka izdevumi zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai ir galvenokārt nomnieka interesēs, jo tie lielākoties ir saistīti ar ražošanas izejvielu, piemēram, augu aizsardzības līdzekļu (pesticīdu), minerālmēslu un organiskā mēslojuma, izmaksām, kā izklāstīts 145. apsvērumā, un nebūtu jāuzskata par valsts ienākumiem no nomas. |
| --- | --- |

(163)

Tomēr Komisija uzskata, ka izdevumi zemes uzturēšanai un augsnes kvalitātes uzlabošanai ir galvenokārt nomnieka interesēs, jo tie lielākoties ir saistīti ar ražošanas izejvielu, piemēram, augu aizsardzības līdzekļu (pesticīdu), minerālmēslu un organiskā mēslojuma, izmaksām, kā izklāstīts 145. apsvērumā, un nebūtu jāuzskata par valsts ienākumiem no nomas.

| (164) | Nodokļi kā tādi parasti nav ienākumi no nomas, jo tos valstij maksā aktīvu īpašnieks. Tomēr šajā gadījumā AS Tartu Agro maksāja zemes nodokļus zemes īpašnieka (valsts) vārdā, kā norādīts 146. apsvērumā, tāpēc AS Tartu Agro samaksātie gada zemes nodokļi būtu jāuzskata par daļu no ministrijas ienākumiem no nomas. |
| --- | --- |

(164)

Nodokļi kā tādi parasti nav ienākumi no nomas, jo tos valstij maksā aktīvu īpašnieks. Tomēr šajā gadījumā AS Tartu Agro maksāja zemes nodokļus zemes īpašnieka (valsts) vārdā, kā norādīts 146. apsvērumā, tāpēc AS Tartu Agro samaksātie gada zemes nodokļi būtu jāuzskata par daļu no ministrijas ienākumiem no nomas.

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

| (165) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, priekšrocību aprēķina kā starpību starp nomas maksas tirgus vērtības gada aplēsēm (sk. 154.–156. apsvērumu) un ministrijai faktiski samaksāto nomas maksu. Turklāt faktiskajai nomas maksai būtu jāpieskaita puse no ikgadējiem AS Tartu Agro veiktajiem ieguldījumiem meliorācijas sistēmā un zemes nodokļi, ko AS Tartu Agro samaksāja zemes īpašnieka vārdā, kā izklāstīts 162.–164. apsvērumā. Attiecībā uz nomas objekta platību – priekšrocības aprēķināšanai par pamatu būtu jāņem to hektāru skaits, par kuriem tika izmaksāts lauksaimniecības atbalsts (sk. 158. apsvērumu). |
| --- | --- |

(165)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, priekšrocību aprēķina kā starpību starp nomas maksas tirgus vērtības gada aplēsēm (sk. 154.–156. apsvērumu) un ministrijai faktiski samaksāto nomas maksu. Turklāt faktiskajai nomas maksai būtu jāpieskaita puse no ikgadējiem AS Tartu Agro veiktajiem ieguldījumiem meliorācijas sistēmā un zemes nodokļi, ko AS Tartu Agro samaksāja zemes īpašnieka vārdā, kā izklāstīts 162.–164. apsvērumā. Attiecībā uz nomas objekta platību – priekšrocības aprēķināšanai par pamatu būtu jāņem to hektāru skaits, par kuriem tika izmaksāts lauksaimniecības atbalsts (sk. 158. apsvērumu).

AS Tartu Agro

AS Tartu Agro

5.2.   Pasākuma atzīšana par pastāvošu vai jaunu atbalstu

Pasākuma atzīšana par pastāvošu vai jaunu atbalstu

| (166) | Nomas līgums starp ministriju un AS Tartu Agro tika noslēgts 2000. gadā un tādējādi pastāvēja pirms Igaunijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Tomēr tas neatbilst nosacījumiem, lai to varētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu, kā noteikts Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (30) 1. panta b) punktā, kas jālasa kopā ar IV pielikumu Aktā par Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos (31). Saskaņā ar IV pielikuma 4. sadaļas “Lauksaimniecība” 4. punktu, lai atbalsta pasākumu varētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu, par to ir jāpaziņo Komisijai četros mēnešos pēc pievienošanās dienas; visu pārējo atbalstu uzskata par jaunu atbalstu. Tā kā šāda paziņojuma nebija, sākot no 2000. gada vērtējamais pasākums ir jauns atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(166)

Nomas līgums starp ministriju un AS Tartu Agro tika noslēgts 2000. gadā un tādējādi pastāvēja pirms Igaunijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Tomēr tas neatbilst nosacījumiem, lai to varētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu, kā noteikts Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (30) 1. panta b) punktā, kas jālasa kopā ar IV pielikumu Aktā par Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos (31). Saskaņā ar IV pielikuma 4. sadaļas “Lauksaimniecība” 4. punktu, lai atbalsta pasākumu varētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu, par to ir jāpaziņo Komisijai četros mēnešos pēc pievienošanās dienas; visu pārējo atbalstu uzskata par jaunu atbalstu. Tā kā šāda paziņojuma nebija, sākot no 2000. gada vērtējamais pasākums ir jauns atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta c) punkta nozīmē.

AS Tartu Agro

30

31

5.3.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

| (167) | Pasākums, uz kuru attiecas LESD 107. panta 1. punkts, parasti nav saderīgs ar iekšējā tirgus darbību, ja vien uz to nevar attiecināt kādu no LESD paredzētajām atkāpēm. Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tiek konstatēts, ka tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Lai šī atkāpe būtu piemērojama, atbalstam ir jāatbilst attiecīgajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(167)

Pasākums, uz kuru attiecas LESD 107. panta 1. punkts, parasti nav saderīgs ar iekšējā tirgus darbību, ja vien uz to nevar attiecināt kādu no LESD paredzētajām atkāpēm. Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tiek konstatēts, ka tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Lai šī atkāpe būtu piemērojama, atbalstam ir jāatbilst attiecīgajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

| (168) | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par piemērojamo noteikumu noteikšanu nelikumīga valsts atbalsta izvērtēšanā (32) viss atbalsts, kas ir nelikumīgs saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punktu, ir jānovērtē saskaņā ar tiesību aktiem, kas bija spēkā laikā, kad tika piešķirts atbalsts. |
| --- | --- |

(168)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par piemērojamo noteikumu noteikšanu nelikumīga valsts atbalsta izvērtēšanā (32) viss atbalsts, kas ir nelikumīgs saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punktu, ir jānovērtē saskaņā ar tiesību aktiem, kas bija spēkā laikā, kad tika piešķirts atbalsts.

32

| (169) | Tā kā atbalsts tika piešķirts 2000. gadā un nomas līguma nosacījumi tika mainīti vairākas reizes (sk. 27. apsvērumu), šis pasākums ir jāpārbauda, ņemot vērā Kopienas Pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2000.–2006. gadā (33) un turpmākās pamatnostādnes. Komisija uzskata, ka šo pasākumu nevar atzīt par saderīgu, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas attiecas uz 2000.–2006. gadu. Šo pasākumu nevar atzīt par saderīgu arī, pamatojoties uz Kopienas Pamatnostādnēm par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (34) vai pamatojoties uz Eiropas Savienības Pamatnostādnēm par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apgabalos 2014.–2020. gadam (35). |
| --- | --- |

(169)

Tā kā atbalsts tika piešķirts 2000. gadā un nomas līguma nosacījumi tika mainīti vairākas reizes (sk. 27. apsvērumu), šis pasākums ir jāpārbauda, ņemot vērā Kopienas Pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2000.–2006. gadā (33) un turpmākās pamatnostādnes. Komisija uzskata, ka šo pasākumu nevar atzīt par saderīgu, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas attiecas uz 2000.–2006. gadu. Šo pasākumu nevar atzīt par saderīgu arī, pamatojoties uz Kopienas Pamatnostādnēm par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (34) vai pamatojoties uz Eiropas Savienības Pamatnostādnēm par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apgabalos 2014.–2020. gadam (35).

33

34

35

| (170) | Kopumā valsts atbalsts nepamatoti zemas maksas par zemes nomu veidā ir darbības atbalsts, jo tas samazina saņēmēja parastās darbības izmaksas. Darbības atbalstu uzskata par prima facie nesaderīgu ar iekšējo tirgu, jo īpaši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (36). |
| --- | --- |

(170)

Kopumā valsts atbalsts nepamatoti zemas maksas par zemes nomu veidā ir darbības atbalsts, jo tas samazina saņēmēja parastās darbības izmaksas. Darbības atbalstu uzskata par prima facie nesaderīgu ar iekšējo tirgu, jo īpaši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (36).

prima facie

36

| (171) | Jebkurā gadījumā nav pietiekami pierādīts, ka pasākums bija nepieciešams un samērīgs, lai sasniegtu kādus kopīgu interešu mērķus. Igaunija nav izvirzījusi nekādus argumentus par saderību, un katrā ziņā attiecīgais pasākums ir uzskatāms par darbības atbalstu. Tāpēc Komisija nav identificējusi nevienu iemeslu, lai atzītu atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(171)

Jebkurā gadījumā nav pietiekami pierādīts, ka pasākums bija nepieciešams un samērīgs, lai sasniegtu kādus kopīgu interešu mērķus. Igaunija nav izvirzījusi nekādus argumentus par saderību, un katrā ziņā attiecīgais pasākums ir uzskatāms par darbības atbalstu. Tāpēc Komisija nav identificējusi nevienu iemeslu, lai atzītu atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punktu.

| (172) | Tāpēc Komisija secina, ka tas, ka ministrija iznomāja zemi AS Tartu Agro, ir valsts atbalsts un ka tas ir nelikumīgs un nesaderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(172)

Tāpēc Komisija secina, ka tas, ka ministrija iznomāja zemi AS Tartu Agro, ir valsts atbalsts un ka tas ir nelikumīgs un nesaderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 1. punktu.

AS Tartu Agro

6.   ATGŪŠANA

ATGŪŠANA

| (173) | Tā kā atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs ar iekšējo tirgu, Igaunijas Republikai ir jāpārtrauc pasākums un jāatgūst no AS Tartu Agro piešķirtais atbalsts, ja vien atbalsts nav piešķirts konkrētam projektam, kurš laikā, kad atbalsts tika piešķirts, atbilda visiem grupu atbrīvojuma regulas, de minimis regulas vai Komisijas apstiprinātas atbalsta shēmas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(173)

Tā kā atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs ar iekšējo tirgu, Igaunijas Republikai ir jāpārtrauc pasākums un jāatgūst no AS Tartu Agro piešķirtais atbalsts, ja vien atbalsts nav piešķirts konkrētam projektam, kurš laikā, kad atbalsts tika piešķirts, atbilda visiem grupu atbrīvojuma regulas, de minimis regulas vai Komisijas apstiprinātas atbalsta shēmas nosacījumiem.

AS Tartu Agro

de minimis

| (174) | Turklāt atbalsta summa ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā ir noteikts, ka uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma termiņš. (“noilguma termiņš”). Noilguma termiņš sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam. Vērtējamā pasākumā kontekstā ministrija un AS Tartu Agro noslēdza lauksaimniecības zemes nomas līgumu 2000. gada 16. novembrī (sk. 24. apsvērumu). |
| --- | --- |

(174)

Turklāt atbalsta summa ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā ir noteikts, ka uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma termiņš. (“noilguma termiņš”). Noilguma termiņš sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam. Vērtējamā pasākumā kontekstā ministrija un AS Tartu Agro noslēdza lauksaimniecības zemes nomas līgumu 2000. gada 16. novembrī (sk. 24. apsvērumu).

AS Tartu Agro

| (175) | Tomēr Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā ir noteikts, ka visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma termiņu. Šajā kontekstā Komisija 2014. gada 14. augustā pirmo reizi sazinājās ar Igaunijas iestādēm par šo pasākumu. Proti, pēc sūdzības saņemšanas 2014. gada 24. jūlijā Komisija pārsūtīja sūdzību Igaunijas iestādēm un aicināja tās iesniegt informāciju un piezīmes par sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem (sk. 1. apsvērumu). Tāpēc noilguma termiņu pārtrauca Komisijas rīcība šajā datumā. |
| --- | --- |

(175)

Tomēr Regulas (ES) 2015/1589 17. pantā ir noteikts, ka visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma termiņu. Šajā kontekstā Komisija 2014. gada 14. augustā pirmo reizi sazinājās ar Igaunijas iestādēm par šo pasākumu. Proti, pēc sūdzības saņemšanas 2014. gada 24. jūlijā Komisija pārsūtīja sūdzību Igaunijas iestādēm un aicināja tās iesniegt informāciju un piezīmes par sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem (sk. 1. apsvērumu). Tāpēc noilguma termiņu pārtrauca Komisijas rīcība šajā datumā.

| (176) | Tāpēc AS Tartu Agro saņemtais atbalsts būtu jāatgūst, sākot no 2004. gada 14. augusta. Atgūstamā summa būtu jāaprēķina, kā noteikts 154.–165. apsvērumā. Par šo summu aprēķina procentus saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (37) 9. pantu par laikposmu no 2004. gada 14. augusta līdz pilnīgai atgūšanai, |
| --- | --- |

(176)

Tāpēc AS Tartu Agro saņemtais atbalsts būtu jāatgūst, sākot no 2004. gada 14. augusta. Atgūstamā summa būtu jāaprēķina, kā noteikts 154.–165. apsvērumā. Par šo summu aprēķina procentus saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (37) 9. pantu par laikposmu no 2004. gada 14. augusta līdz pilnīgai atgūšanai,

AS Tartu Agro

37

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Igaunija nelikumīgi piešķīra valsts atbalstu AS Tartu Agro, iznomājot lauksaimniecības zemi par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.

2. pants

Atbalsts nav uzskatāms par valsts atbalstu, ja piešķiršanas laikā tas atbilda Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 (38) 2. panta nosacījumiem, kas bija piemērojami atbalsta piešķiršanas laikā.

3. pants

Individuālais atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto pasākumu un kas piešķiršanas laikā atbilda Komisijas Regulā (ES) Nr. 702/2014 (39) vai jebkurā citā apstiprinātā atbalsta shēmā paredzētajiem nosacījumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu līdz maksimālajai atbalsta intensitātei, kas piemērojama šim atbalsta veidam.

4. pants

1.   Igaunijas Republika atgūst no AS Tartu Agro 1. pantā minēto atbalstu.

2.   Atgūstamajai summai pieskaita procentus, ko aprēķina, sākot no dienas, kad minētā atbalsta summa ir nodota AS Tartu Agro rīcībā, līdz tās pilnīgai atgūšanai.

3.   Atgūstamās summas procentus aprēķina gan pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (40), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

5. pants

1.   Atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minētajām shēmām, atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Igaunijas Republika nodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Igaunijas Republika iesniedz šādu informāciju:

kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas ir jāatgūst no AS Tartu Agro, kurš saņēma atbalstu, uz kuru neattiecas de minimis noteikums, Regula (ES) Nr. 702/2014 vai kāda apstiprināta atbalsta shēma.

2.   Igaunijas Republika turpina informēt Komisiju par šā lēmuma izpildei īstenoto valsts pasākumu norisi, līdz 1. pantā minētais atbalsts ir atgūts. Igaunijas Republika pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Igaunijas Republikai.

Briselē, 2020. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas izpildvietniece

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, valsts atbalsts SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Aizdomas par nelikumīgu atbalstu AS Tartu Agro (OV C 103, 1.4.2017., 4. lpp.).

1

AS Tartu Agro

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(*1)  Konfidenciāla informācija.

*1

(3)  Igaunijas Republikas Augstākās padomes lēmums, RT 1992, 36, 475.

3

(4)  Vērtēšanas komisijas 2000. gada 27. jūlija protokols.

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/metadata/en/apri_lpr_esms.htm

5

(6)  Tiesas 2000. gada 7. decembra spriedums Telaustria, C-324/98, ECLI:EU:C:2000:669, 62. punkts; Tiesas 2001. gada 3. decembra spriedums Bent Mousten Vestergaard, C-59/00, ECLI:EU:C:2001:654, 20. punkts. Sk. arī Komisijas skaidrojošo paziņojumu par Kopienas tiesību aktiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas publiskā iepirkuma direktīvu noteikumi (OV C 179, 1.8.2006., 2. lpp.).

6

Telaustria

Bent Mousten Vestergaard

(7)  Tiesas spriedums Vācija/Komisija, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 30. punkts; Tiesas spriedums Comitato “Venezia vuole vivere”
  /Komisija, apvienotās lietas C-71/09 P, C-73/09 P un C-76/09 P, ECLI:EU:C:2011:368, 136. punkts; Pirmās instances tiesas spriedums Siemens/Komisija, T-459/93, EU:T:1995:100, 48. punkts.

7

Comitato “Venezia vuole vivere”

Siemens

(8)  Likums par valsts aktīviem, RT I 1995, 22, 327.

8

(9)  Republikas valdības 1995. gada 1. augusta Noteikumi Nr. 285, ar ko apstiprina noteikumus par valsts aktīvu lietošanas atļaujas piešķiršanu (RT I 1995, 65, 1091.).

9

(10)  Likums par zemes uzlabošanu, RT I 1994, 34, 534,https://www.riigiteataja.ee/akt/24638.

10

(11)  Likums par zemes nodokli, RT I 1996, 41, 797.

11

(12)  Likums par saistību tiesībām, RT I, 31.12.2016., 7, pieejams vietnē:https://www.riigiteataja.ee/akt/võs.

12

(13)  Likums par zemes nodokli, RT I, 10.11.2016., 10, pieejams vietnē www.riigiteataja.ee/akt/110112016010.

13

(14)  Sk. arī vietnihttps://kls.pria.ee/kaart/.

14

(15)  Sk. vietnihttp://www.eramets.ee/metsa-ja-puidumuuk/hinnainfo-2/.

15

(16)  Sk. vietnihttp://rmk.ee/organisatsioon/aastaaruanded.

16

(17)  Sk. arī vietnihttps://www.maaamet.ee/et/uudised/moodunud-aastal-solmitud-rendilepingute-aastatasu-kokku-402-572-eurot.

17

(18)  LESD 345. pantā ir noteikts, ka “Līgumi nekādi neietekmē dalībvalstu tiesību aktus, kas reglamentē īpašumtiesību sistēmu”.

18

(19)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums SFEI un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums Spānija/Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

19

SFEI

(20)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums SFEI un citi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. un 61. punkts.

20

SFEI

(21)  Vispārējās tiesas 2012. gada 28. februāra spriedums Land Burgenland un Austrija/Komisija, apvienotās lietas T-268/08 un T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90.

21

Land Burgenland

(22)  Tiesas 2000. gada 7. decembra spriedums Telaustria, C-324/98, ECLI:EU:C:2000:669, 62. punkts; Tiesas 2001. gada 3. decembra spriedums Bent Mousten Vestergaard, C-59/00, ECLI:EU:C:2001:654, 20. punkts. Sk. arī Komisijas skaidrojošo paziņojumu par Kopienas tiesību aktiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas publiskā iepirkuma direktīvu noteikumi (OV C 179, 1.8.2006., 2. lpp.).

22

Telaustria

Bent Mousten Vestergaard

(23)  Sk. 89. punktu Komisijas paziņojumā par LESD 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (“paziņojums par valsts atbalsta jēdzienu”) (OV C 262, 19.7.2016., 1. lpp.).

23

(24)  Paziņojuma par valsts atbalstu 94. punkts.

24

(25)  https://data.oecd.org/agrland/agricultural-land.htm

25

(26)  Vispārējās tiesas 2012. gada 28. februāra spriedums Land Burgenland un Austrija/Komisija, apvienotās lietas T-268/08 un T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90, 72. punkts.

26

Land Burgenland

(27)  http://www.fao.org/3/w7224e/w7224e05.htm

27

(28)  Sk. 2015. gada 4. jūnija spriedumu Komisija/MOL, C-15/14 P, EU:C:2015:362, 60. punkts.

28

MOL

(29)  
  Eurostat:https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/database.

29

Eurostat

(30)  Padomes Regula (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

30

(31)  
  OV L 236, 23.9.2003., 17. lpp.

31

(32)  
  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

32

(33)  
  OV C 28, 1.2.2000., 2. lpp.

33

(34)  
  OV C 319, 27.12.2006., 1. lpp.

34

(35)  
  OV C 204, 1.7.2014., 1. lpp. Grozītas ar paziņojumiem, kas publicēti OV C 390, 24.11.2015., 4. lpp., OV C 139, 20.4.2018., 3. lpp., un OV C 403, 9.11.2018., 10. lpp.

35

(36)  Tiesas spriedums Vācija/Komisija, C-156/98, EU:C:2000:467, 30. punkts; Tiesas spriedums Comitato “Venezia vuole vivere”
  /Komisija, apvienotās lietas C-71/09 P, C-73/09 P un C-76/09 P, ECLI:EU:C:2011:368, 136. punkts, un Tiesas spriedums Siemens/Komisija, T-459/93, EU:T:1995:100, 48. punkts.

36

Comitato “Venezia vuole vivere”

Siemens

(37)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

37

(38)  Padomes Regula (EK) Nr. 994/98 (1998. gada 7. maijs) par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.).

38

(39)  Komisijas Regula (ES) Nr. 702/2014 (2014. gada 25. jūnijs), ar kuru konkrētas atbalsta kategorijas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu (OV L 193, 1.7.2014., 1. lpp.).

39

(40)  Komisijas Regula (EK) Nr. 271/2008 (2008. gada 30. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

40

---

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/105

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Dānijas Vides aizsardzības aģentūra atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 375)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Dānijas Vides aizsardzības aģentūra (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 1. maijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 29. oktobrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu. |
| --- | --- |

(1)

Dānijas Vides aizsardzības aģentūra (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 1. maijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 29. oktobrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu.

| (2) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors.

| (3) | Biocīds Biobor JF satur 2,2’-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Biocīds Biobor JF satur 2,2’-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī.

| (4) | 2020. gada 2. oktobrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais pieprasījums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2020. gada 29. oktobra gaisa transporta drošību arī turpmāk varētu apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un argumentu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu. |
| --- | --- |

(4)

2020. gada 2. oktobrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais pieprasījums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2020. gada 29. oktobra gaisa transporta drošību arī turpmāk varētu apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un argumentu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu.

| (5) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju Biobor JF ir vienīgais šim lietojumam pieejamais produkts. Vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), 2020. gada martā tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika novēroti nopietni dzinēja darbības traucējumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju Biobor JF ir vienīgais šim lietojumam pieejamais produkts. Vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), 2020. gada martā tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika novēroti nopietni dzinēja darbības traucējumi.

| (6) | Kā norādījusi kompetentā iestāde, nav pietiekami daudz mehānisko alternatīvu mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādījusi kompetentā iestāde, nav pietiekami daudz mehānisko alternatīvu mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas dienestu rīcībā esošo informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju šim produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas dienestu rīcībā esošo informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju šim produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks.

| (8) | Tā kā gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem, ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem, ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt.

| (9) | Pasākuma termiņš ir beidzies 2020. gada 29. oktobrī, tāpēc šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(9)

Pasākuma termiņš ir beidzies 2020. gada 29. oktobrī, tāpēc šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumu, ar ko atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu antimikrobiālai apstrādei, Dānijas Vides aizsardzības aģentūra var pagarināt līdz 2022. gada 3. maijam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Vides aizsardzības aģentūrai.

To piemēro no 2020. gada 30. oktobra.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

---

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/106

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Francijas Ekoloģiskās pārejas ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot propān-2-olu saturošus dezinfekcijas līdzekļus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 380)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Francijas Ekoloģiskās pārejas ministrija (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 13. martā pieņēma lēmumu (kas 2020. gada 29. jūnijā tika grozīts) atļaut uz laikposmu līdz 2020. gada 31. decembrim piedāvāt tirgū un lietot cilvēka higiēnai paredzētus propān-2-olu saturošus dezinfekcijas līdzekļus (1. produkta veids, kā definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā) (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu. |
| --- | --- |

(1)

Francijas Ekoloģiskās pārejas ministrija (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 13. martā pieņēma lēmumu (kas 2020. gada 29. jūnijā tika grozīts) atļaut uz laikposmu līdz 2020. gada 31. decembrim piedāvāt tirgū un lietot cilvēka higiēnai paredzētus propān-2-olu saturošus dezinfekcijas līdzekļus (1. produkta veids, kā definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā) (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu.

| (2) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) paziņoja par koronavīrusa slimības (Covid-19) pandēmiju. 2020. gada 22. martā Francijas parlaments pieņēma likumu, ar ko izsludina sabiedrības veselības ārkārtas situāciju. Kā profilaktisku pasākumu pret Covid-19 slimības izplatīšanos un kā alternatīvu roku mazgāšanai ar ziepēm un ūdeni PVO un Francijas Veselības ministrija iesaka izmantot roku dezinfekcijas līdzekļus uz spirta bāzes. Šis pasākums attiecas uz līdzekli, kura sastāvs atbilst PVO ieteiktajai uz propān-2-ola bāzes izgatavota līdzekļa formulai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) paziņoja par koronavīrusa slimības (Covid-19) pandēmiju. 2020. gada 22. martā Francijas parlaments pieņēma likumu, ar ko izsludina sabiedrības veselības ārkārtas situāciju. Kā profilaktisku pasākumu pret Covid-19 slimības izplatīšanos un kā alternatīvu roku mazgāšanai ar ziepēm un ūdeni PVO un Francijas Veselības ministrija iesaka izmantot roku dezinfekcijas līdzekļus uz spirta bāzes. Šis pasākums attiecas uz līdzekli, kura sastāvs atbilst PVO ieteiktajai uz propān-2-ola bāzes izgatavota līdzekļa formulai.

| (3) | Pēc PVO ieteiktās formulas izgatavots dezinfekcijas līdzeklis uz propān-2-ola bāzes kā aktīvo vielu satur propān-2-olu. Propān-2-ols ir apstiprināts lietošanai 1. produkta veida (cilvēka higiēnai paredzētos) biocīdos, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc PVO ieteiktās formulas izgatavots dezinfekcijas līdzeklis uz propān-2-ola bāzes kā aktīvo vielu satur propān-2-olu. Propān-2-ols ir apstiprināts lietošanai 1. produkta veida (cilvēka higiēnai paredzētos) biocīdos, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (4) | Kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Francijā ir ārkārtīgi liels pieprasījums pēc dezinfekcijas līdzekļiem; tas izraisījis nepieredzētu šādu produktu deficītu. Pirms šā pasākuma Francijā nebija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 atļautu roku dezinfekcijas līdzekļu. Francijā Covid-19 rada nopietnu sabiedrības veselības apdraudējumu, un papildu dezinfekcijas līdzekļi ir būtiski svarīgi minētās slimības izplatības kontrolei, ņemot vērā, ka roku mazgāšana ar ziepēm un ūdeni ne vienmēr ir iespējama. |
| --- | --- |

(4)

Kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Francijā ir ārkārtīgi liels pieprasījums pēc dezinfekcijas līdzekļiem; tas izraisījis nepieredzētu šādu produktu deficītu. Pirms šā pasākuma Francijā nebija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 atļautu roku dezinfekcijas līdzekļu. Francijā Covid-19 rada nopietnu sabiedrības veselības apdraudējumu, un papildu dezinfekcijas līdzekļi ir būtiski svarīgi minētās slimības izplatības kontrolei, ņemot vērā, ka roku mazgāšana ar ziepēm un ūdeni ne vienmēr ir iespējama.

| (5) | 2020. gada 10. septembrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pieprasījums tika pamatots ar bažām, ka Covid-19 varētu sabiedrības veselību apdraudēt arī pēc 2020. gada 31. decembra, un to, ka Covid-19 radīto apdraudējumu ierobežošanas nolūkā ir būtiski svarīgi tirgū atļaut vēl citus dezinfekcijas līdzekļus, jo šo slimību nevar pietiekami ierobežot ar citiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 10. septembrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pieprasījums tika pamatots ar bažām, ka Covid-19 varētu sabiedrības veselību apdraudēt arī pēc 2020. gada 31. decembra, un to, ka Covid-19 radīto apdraudējumu ierobežošanas nolūkā ir būtiski svarīgi tirgū atļaut vēl citus dezinfekcijas līdzekļus, jo šo slimību nevar pietiekami ierobežot ar citiem līdzekļiem.

| (6) | Kompetentā iestāde uzskata, ka pieprasījums pēc dezinfekcijas līdzekļiem palielināsies vēl vairāk. Lai gan pastāv alternatīvi līdzekļi uz etanola bāzes, kompetentā iestāde uzskata, ka iespējamā izejvielu trūkuma radītā riska samazināšanai ir jāsaglabā daudzveidīgs dezinfekcijas līdzekļu piedāvājums tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Kompetentā iestāde uzskata, ka pieprasījums pēc dezinfekcijas līdzekļiem palielināsies vēl vairāk. Lai gan pastāv alternatīvi līdzekļi uz etanola bāzes, kompetentā iestāde uzskata, ka iespējamā izejvielu trūkuma radītā riska samazināšanai ir jāsaglabā daudzveidīgs dezinfekcijas līdzekļu piedāvājums tirgū.

| (7) | Kompetentā iestāde ir mudinājusi visus ražotājus, kuri guvuši labumu no šā pasākuma, pēc iespējas ātrāk pieprasīt produkta atļauju parastajā kārtībā. Viens uzņēmējs ir apstiprinājis savu nodomu iesniegt pieteikumu par to, lai parastajā kārtībā saņemtu atļauju dezinfekcijas līdzeklim, kas izgatavots uz propān-2-ola bāzes. |
| --- | --- |

(7)

Kompetentā iestāde ir mudinājusi visus ražotājus, kuri guvuši labumu no šā pasākuma, pēc iespējas ātrāk pieprasīt produkta atļauju parastajā kārtībā. Viens uzņēmējs ir apstiprinājis savu nodomu iesniegt pieteikumu par to, lai parastajā kārtībā saņemtu atļauju dezinfekcijas līdzeklim, kas izgatavots uz propān-2-ola bāzes.

| (8) | Tā kā Covid-19 turpina apdraudēt sabiedrības veselību un šādu apdraudējumu Francijā nevar pienācīgi ierobežot, ja tirgū nav citu atļautu dezinfekcijas līdzekļu, ir lietderīgi atļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt uz laikposmu, kas nepārsniedz 550 dienas no dienas pēc sākotnējā 180 dienu laikposma, kurš tika atļauts ar kompetentās iestādes 2020. gada 13. marta lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā Covid-19 turpina apdraudēt sabiedrības veselību un šādu apdraudējumu Francijā nevar pienācīgi ierobežot, ja tirgū nav citu atļautu dezinfekcijas līdzekļu, ir lietderīgi atļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt uz laikposmu, kas nepārsniedz 550 dienas no dienas pēc sākotnējā 180 dienu laikposma, kurš tika atļauts ar kompetentās iestādes 2020. gada 13. marta lēmumu.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumu, ar ko atļauj piedāvāt tirgū un lietot cilvēka higiēnai paredzētus propān-2-olu saturošus dezinfekcijas līdzekļus, Francijas Ekoloģiskās pārejas ministrija var pagarināt līdz 2022. gada 13. martam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Ekoloģiskās pārejas ministrijai.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

---

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/107

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Zviedrijas Ķīmisko vielu aģentūra atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 401)

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Zviedrijas Ķīmisko vielu aģentūra (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 4. maijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 30. oktobrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu. |
| --- | --- |

(1)

Zviedrijas Ķīmisko vielu aģentūra (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 4. maijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 30. oktobrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu.

| (2) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors.

| (3) | Biocīds Biobor JF satur 2,2’-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2’-oksibis(4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Biocīds Biobor JF satur 2,2’-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2’-oksibis(4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī.

| (4) | 2020. gada 8. oktobrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu lūgumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais lūgums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2020. gada 30. oktobra gaisa transporta drošību varētu turpmāk apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un argumentu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu. |
| --- | --- |

(4)

2020. gada 8. oktobrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu lūgumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais lūgums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2020. gada 30. oktobra gaisa transporta drošību varētu turpmāk apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un argumentu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu.

| (5) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), 2020. gada martā tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika novēroti nopietni dzinēja darbības traucējumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), 2020. gada martā tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika novēroti nopietni dzinēja darbības traucējumi.

| (6) | Kā norādījusi kompetentā iestāde, alternatīvs esošas mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādes paņēmiens ir manuāla tvertnes iztīrīšana pēc tam, kad degviela no gaisa kuģa ir izvadīta un gaisa kuģis ir iztīrīts. Šīs darbības būtu jāveic regulāri, vienlaikus veicot iztīrīto paraugu mikrobioloģisko testēšanu. Kontaminētu tvertņu manuāla tīrīšana darbiniekus pakļautu toksisku gāzu iedarbībai, un tādēļ tā nav pieņemama. Turklāt šīs procedūras būtu arī nesamērīgi apgrūtinošas, jo joprojām nav skaidrs, kad beigsies nepieciešamība novietot gaisa kuģus stāvēšanai uz ilgāku laiku. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādījusi kompetentā iestāde, alternatīvs esošas mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādes paņēmiens ir manuāla tvertnes iztīrīšana pēc tam, kad degviela no gaisa kuģa ir izvadīta un gaisa kuģis ir iztīrīts. Šīs darbības būtu jāveic regulāri, vienlaikus veicot iztīrīto paraugu mikrobioloģisko testēšanu. Kontaminētu tvertņu manuāla tīrīšana darbiniekus pakļautu toksisku gāzu iedarbībai, un tādēļ tā nav pieņemama. Turklāt šīs procedūras būtu arī nesamērīgi apgrūtinošas, jo joprojām nav skaidrs, kad beigsies nepieciešamība novietot gaisa kuģus stāvēšanai uz ilgāku laiku.

| (7) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks.

| (8) | Tā kā gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem, ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem, ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt.

| (9) | Pasākuma termiņš ir beidzies 2020. gada 30. oktobrī, tāpēc šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(9)

Pasākuma termiņš ir beidzies 2020. gada 30. oktobrī, tāpēc šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumu, ar ko atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei, Zviedrijas Ķīmisko vielu aģentūra var pagarināt līdz 2022. gada 4. maijam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Zviedrijas Ķīmisko vielu aģentūrai.

To piemēro no 2020. gada 31. oktobra.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

---

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/108

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Ungārijas Nacionālais sabiedrības veselības centrs atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021)403)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ungārijas Nacionālais sabiedrības veselības centrs (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 26. decembrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu. |
| --- | --- |

(1)

Ungārijas Nacionālais sabiedrības veselības centrs (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 26. decembrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu.

| (2) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja un palīgdzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja un palīgdzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors.

| (3) | Biocīds Biobor JF satur 2,2’-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 266 -513 -6) un 2,2’-oksibis(4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Biocīds Biobor JF satur 2,2’-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 266 -513 -6) un 2,2’-oksibis(4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī.

| (4) | 2020. gada 5. oktobrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu lūgumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais lūgums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2020. gada 26. decembra gaisa transporta drošību varētu turpmāk apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un argumentu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu. |
| --- | --- |

(4)

2020. gada 5. oktobrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu lūgumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais lūgums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2020. gada 26. decembra gaisa transporta drošību varētu turpmāk apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un argumentu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu.

| (5) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), 2020. gada martā tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika novēroti nopietni dzinēja darbības traucējumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), 2020. gada martā tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika novēroti nopietni dzinēja darbības traucējumi.

| (6) | Kā norādījusi kompetentā iestāde, gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas mehāniska apstrāde ne vienmēr ir iespējama. Turklāt mehāniska apstrāde pakļautu darbiniekus toksisku gāzu iedarbībai, tāpēc no šādas apstrādes būtu jāizvairās. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādījusi kompetentā iestāde, gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas mehāniska apstrāde ne vienmēr ir iespējama. Turklāt mehāniska apstrāde pakļautu darbiniekus toksisku gāzu iedarbībai, tāpēc no šādas apstrādes būtu jāizvairās.

| (7) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks.

| (8) | Tā kā gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem, ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem, ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt.

| (9) | Pasākuma termiņš ir beidzies 2020. gada 26. decembrī, tāpēc šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(9)

Pasākuma termiņš ir beidzies 2020. gada 26. decembrī, tāpēc šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumu, ar ko atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei, Ungārijas Nacionālais sabiedrības veselības centrs var pagarināt līdz 2022. gada 30. jūnijam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Nacionālajam sabiedrības veselības centram.

To piemēro no 2020. gada 27. decembra.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/31

---

AR EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN JAPĀNU IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS nr. 1/2021

(2021. gada 25. janvāris)

par grozījumiem 14. A un 14. B pielikumā par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm [2021/109]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 14.30. pantu un 22.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums stājās spēkā 2019. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums stājās spēkā 2019. gada 1. februārī.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008 (1) III nodaļa, kas minēta nolīguma 14. A pielikuma 1. daļā un 14. B pielikuma 2. daļas A iedaļā, 2019. gada 8. jūnijā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787 (2) tika atcelta. Tāpēc atsauces uz Regulu (EK) Nr. 110/2008 nolīgumā būtu attiecīgi jāaizstāj ar atsaucēm uz Regulu (ES) 2019/787. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008 (1) III nodaļa, kas minēta nolīguma 14. A pielikuma 1. daļā un 14. B pielikuma 2. daļas A iedaļā, 2019. gada 8. jūnijā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787 (2) tika atcelta. Tāpēc atsauces uz Regulu (EK) Nr. 110/2008 nolīgumā būtu attiecīgi jāaizstāj ar atsaucēm uz Regulu (ES) 2019/787.

| (3) | Intelektuālā īpašuma komitejas pirmajā sanāksmē 2019. gada 28. novembrī Eiropas Savienība un Japāna (turpmāk “Puses”) apsprieda kārtību, kādā nolīguma 14. B pielikumā izdarāmi grozījumi saskaņā ar 14.30. pantu, un vienojās nākamajos mēnešos turpināt diskusijas, lai nākamajā Apvienotās komitejas sanāksmē panāktu vienošanos par jaunu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (turpmāk “ĢIN”) pievienošanu. Minēto diskusiju rezultātā Puses apstiprināja, ka katru gadu, sākot no 2020. gada un līdz 2022. gadam, Apvienotā komiteja izskatīs līdz 28 Eiropas Savienības un attiecīgi Japānas nosaukumiem, kuri ir aizsargājami kā ĢIN un ir iekļaujami nolīguma 14. B pielikumā, ar nosacījumu, ka minētajiem nosaukumiem piemīt ĢIN aizsardzība iekšzemē (3). No 2023. gada Puses, ņemot vērā abu Pušu intereses un ciešā koordinācijā Pušu starpā, pastāvīgi pievienos 14. B pielikumam papildu ĢIN. |
| --- | --- |

(3)

Intelektuālā īpašuma komitejas pirmajā sanāksmē 2019. gada 28. novembrī Eiropas Savienība un Japāna (turpmāk “Puses”) apsprieda kārtību, kādā nolīguma 14. B pielikumā izdarāmi grozījumi saskaņā ar 14.30. pantu, un vienojās nākamajos mēnešos turpināt diskusijas, lai nākamajā Apvienotās komitejas sanāksmē panāktu vienošanos par jaunu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (turpmāk “ĢIN”) pievienošanu. Minēto diskusiju rezultātā Puses apstiprināja, ka katru gadu, sākot no 2020. gada un līdz 2022. gadam, Apvienotā komiteja izskatīs līdz 28 Eiropas Savienības un attiecīgi Japānas nosaukumiem, kuri ir aizsargājami kā ĢIN un ir iekļaujami nolīguma 14. B pielikumā, ar nosacījumu, ka minētajiem nosaukumiem piemīt ĢIN aizsardzība iekšzemē (3). No 2023. gada Puses, ņemot vērā abu Pušu intereses un ciešā koordinācijā Pušu starpā, pastāvīgi pievienos 14. B pielikumam papildu ĢIN.

| (4) | Pēc Pušu pieprasījuma un saskaņā ar 14.30. panta 1. punktu Eiropas Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un 28 papildu Japānas ĢIN izskatīšanu, savukārt Japāna ir pabeigusi iebildumu procedūru un 28 papildu Eiropas Savienības ĢIN izskatīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Pušu pieprasījuma un saskaņā ar 14.30. panta 1. punktu Eiropas Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un 28 papildu Japānas ĢIN izskatīšanu, savukārt Japāna ir pabeigusi iebildumu procedūru un 28 papildu Eiropas Savienības ĢIN izskatīšanu.

| (5) | Japāna saskaņā ar nolīguma 14.30. panta 3. punktu 2020. gada 2. martā paziņoja Eiropas Savienībai par Japānas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “西尾の抹茶/Nishio Matcha” aizsardzības izbeigšanu Japānā. |
| --- | --- |

(5)

Japāna saskaņā ar nolīguma 14.30. panta 3. punktu 2020. gada 2. martā paziņoja Eiropas Savienībai par Japānas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “西尾の抹茶/Nishio Matcha” aizsardzības izbeigšanu Japānā.

| (6) | Intelektuālā īpašuma komiteja 2020. gada 28. decembrī saskaņā ar nolīguma 14.53. panta 3. punktu ieteica Apvienotajai komitejai attiecīgi grozīt nolīguma 14. A un 14. B pielikumu. |
| --- | --- |

(6)

Intelektuālā īpašuma komiteja 2020. gada 28. decembrī saskaņā ar nolīguma 14.53. panta 3. punktu ieteica Apvienotajai komitejai attiecīgi grozīt nolīguma 14. A un 14. B pielikumu.

| (7) | Puses jau ir pabeigušas savas iekšējās procedūras, kas ir vajadzīgas, lai Apvienotā komiteja saskaņā ar nolīgumu pieņemtu lēmumu, un tām būtu jācenšas ātri apmainīties ar diplomātiskajām notām, kuras apstiprinātu nolīguma grozījumus, lai tie stātos spēkā ne vēlāk kā pēc desmit darba dienām no lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(7)

Puses jau ir pabeigušas savas iekšējās procedūras, kas ir vajadzīgas, lai Apvienotā komiteja saskaņā ar nolīgumu pieņemtu lēmumu, un tām būtu jācenšas ātri apmainīties ar diplomātiskajām notām, kuras apstiprinātu nolīguma grozījumus, lai tie stātos spēkā ne vēlāk kā pēc desmit darba dienām no lēmuma pieņemšanas dienas.

| (8) | Tādēļ nolīguma 14. A un 14. B pielikums būtu jāgroza saskaņā ar nolīguma 23.2. panta 3. punktu un 4. punkta f) un g) apakšpunktu, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ nolīguma 14. A un 14. B pielikums būtu jāgroza saskaņā ar nolīguma 23.2. panta 3. punktu un 4. punkta f) un g) apakšpunktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma 14. A pielikuma 1. daļā un 14. B pielikuma 2. daļas A iedaļas virsraksta “Eiropas Savienība” 1. zemsvītras piezīmē atsauces uz ES regulu groza, kā aprakstīts šā lēmuma 1. pielikumā.

2. pants

1.   Nolīguma 14. B pielikuma 1. daļas A iedaļā attiecīgās Eiropas Savienības dalībvalsts ĢIN sarakstam pievieno šā lēmuma 2. pielikumā uzskaitītās ĢIN.

2.   Nolīguma 14. B pielikuma 1. daļas B iedaļā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “西尾の抹茶/Nishio Matcha” svītro no Japānas ĢIN saraksta, kas norādīts šā lēmuma 3. pielikuma 1. daļā, un ĢIN, kas uzskaitītas šā lēmuma 3. pielikuma 2. daļā, pievieno Japānas ĢIN sarakstam.

3.   Nolīguma 14. B pielikuma 2. daļas A iedaļā attiecīgās Eiropas Savienības dalībvalsts ĢIN sarakstam pievieno šā lēmuma 4. pielikumā uzskaitītās ĢIN.

4.   Nolīguma 14. B pielikuma 2. daļas B iedaļā šā lēmuma 5. pielikumā uzskaitītās ĢIN pievieno Japānas ĢIN sarakstam.

3. pants

1.   Nolīguma īstenošanas trešajā un ceturtajā gadā Apvienotā komiteja lems par ne vairāk kā 28 tādu Eiropas Savienības un Japānas nosaukumu pievienošanu nolīguma 14. B pielikumā, kuri aizsargājami kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes saskaņā ar nolīgumu, nepārsniedzot 83 nosaukumus attiecībā uz katru Pusi, ieskaitot nosaukumus saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu, ar noteikumu, ka minētie nosaukumi ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras tiek aizsargātas Puses teritorijā saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

2.   No nolīguma piektā īstenošanas gada Puses gādās par to, lai nepārtraukti iekļautu papildu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ņemot vērā katras Puses intereses.

4. pants

Šis lēmums ir sagatavots divos eksemplāros. Šā lēmuma 1. un 2. pants un pielikumi ir sagatavoti divos eksemplāros nolīguma autentiskajās valodās, kā paredzēts nolīguma 23.8. panta 1. punktā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

5. pants

Šo lēmumu Puses īsteno, kā minēts nolīguma 22.2. panta 1. punktā. Nolīguma grozījumus, kas pieņemti ar šo lēmumu, apstiprina, un tie stājas spēkā dienā, kad notiek diplomātisko notu apmaiņa saskaņā ar nolīguma 23.2. panta 3. punktu.

Apvienotās komitejas vārdā –

Toshimitsu MOTEGI

līdzpriekšsēdētājs [ES vārdā]

Valdis DOMBROVSKIS

līdzpriekšsēdētājs [Japānas vārdā]

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/787 (2019. gada 17. aprīlis) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008 (OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Lielākai noteiktībai – Apvienotā komiteja katru gadu izskatīs 27 vai 28 Eiropas Savienības nosaukumus neatkarīgi no Japānas nosaukumu skaita.

3

---

1. PIELIKUMS

Regulas 14. A pielikuma 1. daļā un 14. B pielikuma 2. daļas A iedaļas virsraksta “Eiropas Savienība” 1. zemsvītras piezīmē atsauces uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulu (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89, aizstāj ar atsaucēm uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Regulu (ES) 2019/787 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008.

---

2. PIELIKUMS

AUSTRIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Vorarlberger Bergkäse | ファアアールベルガー・ベルクケーゼ | Siers” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Vorarlberger Bergkäse

ファアアールベルガー・ベルクケーゼ

Siers”

BULGĀRIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Българско pозово масло
  (transliterācija latīņu alfabētā: Bulgarsko rozovo maslo) | バルガルスコ・ロゾヴォ・マスロ | Ēteriskās eļļas |
| Странджански манов мед/Maнов мед от Странджа (transliterācija latīņu alfabētā: Strandzhanski manov med/Manov med ot Strandzha) | ストランジャンスキ・マノフ・メッド/
  マノフ・メッド・オット・ストランジャ | Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.) [medus]” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Българско pозово масло

(transliterācija latīņu alfabētā: Bulgarsko rozovo maslo)

バルガルスコ・ロゾヴォ・マスロ

Ēteriskās eļļas

Странджански манов мед/Maнов мед от Странджа (transliterācija latīņu alfabētā: Strandzhanski manov med/Manov med ot Strandzha)

ストランジャンスキ・マノフ・メッド/

マノフ・メッド・オット・ストランジャ

Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.) [medus]”

HORVĀTIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Baranjski kulen | バラニュスキ・クレン | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti, utt.) [cūkgaļas šķiņķis] |
| Dalmatinski pršut | ダルマティンスキ・
  プロシュート | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas šķiņķis] |
| Drniški pršut | ドゥルニシュキ・プロシュート | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas šķiņķis] |
| Međimursko meso `z tiblice | メジムルスコ・メソ・ ズ・ティブリツェ | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas šķiņķis] |
| Slavonski med | スラヴォンスキ・メド | Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.) [medus]” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Baranjski kulen

バラニュスキ・クレン

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti, utt.) [cūkgaļas šķiņķis]

Dalmatinski pršut

ダルマティンスキ・

プロシュート

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas šķiņķis]

Drniški pršut

ドゥルニシュキ・プロシュート

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas šķiņķis]

Međimursko meso `z tiblice

メジムルスコ・メソ・ ズ・ティブリツェ

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas šķiņķis]

Slavonski med

スラヴォンスキ・メド

Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.) [medus]”

FRANCIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Beurre Charentes-Poitou/Beurre des Charentes/Beurre des Deux-Sèvres | ブール・シャラント・ポワトゥー/ブール・デ・シャラント/ブール・デ・ドゥー・セーヴル | Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) [sviests] |
| Laguiole | ライオル | Siers” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Beurre Charentes-Poitou/Beurre des Charentes/Beurre des Deux-Sèvres

ブール・シャラント・ポワトゥー/ブール・デ・シャラント/ブール・デ・ドゥー・セーヴル

Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) [sviests]

Laguiole

ライオル

Siers”

VĀCIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Aachener Printen | アーヘナー・プリンテン | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi [cepumi]” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Aachener Printen

アーヘナー・プリンテン

Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi [cepumi]”

GRIEĶIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Καλαμάτα
  (transliterācija latīņu alfabētā: Kalamata) | カラマタ | Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) [olīveļļa] |
| Κασέρι
  (transliterācija latīņu alfabētā: Kasseri) | カセリ | Siers |
| Κεφαλογραβιέρα
  (transliterācija latīņu alfabētā: Kefalograviera) | ケファログラヴィエラ | Siers” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Καλαμάτα

(transliterācija latīņu alfabētā: Kalamata)

カラマタ

Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) [olīveļļa]

Κασέρι

(transliterācija latīņu alfabētā: Kasseri)

カセリ

Siers

Κεφαλογραβιέρα

(transliterācija latīņu alfabētā: Kefalograviera)

ケファログラヴィエラ

Siers”

ITĀLIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Culatello di Zibello | クラテッロ・ディ・ジベッロ | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas šķiņķis] |
| Toscano | トスカーノ | Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) [olīveļļa]” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Culatello di Zibello

クラテッロ・ディ・ジベッロ

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas šķiņķis]

Toscano

トスカーノ

Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) [olīveļļa]”

RUMĀNIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Magiun de prune Topoloveni | マジュン・デ・プルネ・トポロヴェニ | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība [plūmju ievārījums] |
| Salam de Sibiu | サラム・デ・シビウ | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas salami] |
| Telemea de Ibănești | テレメア・デ・イバネシュティ | Siers” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Magiun de prune Topoloveni

マジュン・デ・プルネ・トポロヴェニ

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība [plūmju ievārījums]

Salam de Sibiu

サラム・デ・シビウ

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas salami]

Telemea de Ibănești

テレメア・デ・イバネシュティ

Siers”

SLOVĒNIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Kranjska klobasa | クランスカ・クロバサ | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas desa]” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Kranjska klobasa

クランスカ・クロバサ

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) [cūkgaļas desa]”

SPĀNIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Estepa | エステパ | Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) [olīveļļa]” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Estepa

エステパ

Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) [olīveļļa]”

---

3. PIELIKUMS

1. DAĻA

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “西尾の抹茶/Nishio Matcha” svītro no Japānas ĢIN sarakstanolīguma 14. B pielikuma 1. daļas B iedaļā.

2. DAĻA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija latīņu alfabētā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “水戸の柔甘ねぎ | Mito no Yawaraka Negi | Lauksaimniecības produkts [zaļie loksīpoli] |
| 松館しぼり大根 | Matsudate Shibori Daikon | Lauksaimniecības produkts [Japānas baltie redīsi (daikoni)] |
| 対州そば | Taisyu Soba | Lauksaimniecības produkts [griķi]
  Pārstrādāts lauksaimniecības produkts [griķu milti] |
| 山形セルリー/
  Yamagata Celery | Yamagata Celery | Lauksaimniecības produkts [selerijas] |
| 南郷トマト | Nango Tomato | Lauksaimniecības produkts [tomāti] |
| ヤマダイかんしょ/



  かんしょ | Yamadai Kansho | Lauksaimniecības produkts [saldie kartupeļi] |
| 岩出山凍り豆腐/
  岩出山名産凍り豆腐 | Iwadeyama Koridofu/
  Iwadeyama Meisan Koridofu | Pārstrādāts lauksaimniecības produkts [liofilizēts tofu] |
| くまもとあか牛 | Kumamoto Akaushi | Svaiga gaļa [liellopu gaļa] |
| 二子さといも/二子いものこ | Futago Satoimo/
  Futago Imonoko | Lauksaimniecības produkts [taro] |
| 越前がに/越前かに | Echizen Gani/Echizen Kani | Jūras produkts [sniega krabji]
  Apstrādāti jūras produkti [vārīti sniega krabji] |
| 大山ブロッコリー/
  Daisen Broccoli | Daisen Broccoli | Lauksaimniecības produkts [brokoļi] |
| 奥久慈しゃも/
  Okukuji Shamo Chicken | Okukuji Shamo | Svaiga gaļa [vistas, gaļas subprodukti] |
| こおげ花御所柿/
  Koge Hanagoshogaki | Koge Hanagoshogaki | Lauksaimniecības produkts [Japānas hurmas] |
| 菊池水田ごぼう/
  Kikuchi Suiden Gobo | Kikuchi Suiden Gobo | Lauksaimniecības produkts [diždadži] |
| つるたスチューベン/
  Tsuruta Steuben (1) | Tsuruta Steuben | Lauksaimniecības produkts [vīnogas] |
| 小笹うるい/Ozasa Urui | Ozasa Urui | Lauksaimniecības produkts [hostas] |
| 東京しゃも/
  Tokyo Shamo | Tokyo Shamo | Svaiga gaļa [vistas, gaļas subprodukti] |
| 佐用もち大豆/
  Sayo Mochidaizu | Sayo Mochidaizu | Lauksaimniecības produkts
  [sojas pupas] |
| いぶりがっこ/Iburigakko | Iburigakko | Pārstrādāts lauksaimniecības produkts [marinēti dārzeņi] |
| 大栄西瓜/Daiei Suika | Daiei Suika | Lauksaimniecības produkts [arbūzi] |
| 津南の雪下にんじん/
  Tsunan no Yukishita Ninjin | Tsunan no Yukishita Ninjin | Lauksaimniecības produkts [burkāni] |
| 善通寺産四角スイカ/Zentsujisan Shikakusuika | Zentsujisan Shikakusuika | Lauksaimniecības produkts [arbūzi] |
| 比婆牛/Hiba Gyu | Hiba Gyu | Svaiga gaļa [liellopu gaļa] |
| 伊吹そば/Ibuki Soba/伊吹在来そば/Ibuki Zairaisoba | Ibuki Soba/Ibuki Zairaisoba | Lauksaimniecības produkts [griķi] |
| 東出雲の



  ほし柿/Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki/Higashiizumo no Maruhata Hoshikaki | Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki | Lauksaimniecības produkts [žāvētas Japānas hurmas] |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija latīņu alfabētā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“水戸の柔甘ねぎ

Mito no Yawaraka Negi

Lauksaimniecības produkts [zaļie loksīpoli]

松館しぼり大根

Matsudate Shibori Daikon

Lauksaimniecības produkts [Japānas baltie redīsi (daikoni)]

対州そば

Taisyu Soba

Lauksaimniecības produkts [griķi]

Pārstrādāts lauksaimniecības produkts [griķu milti]

山形セルリー/

Yamagata Celery

Yamagata Celery

Lauksaimniecības produkts [selerijas]

南郷トマト

Nango Tomato

Lauksaimniecības produkts [tomāti]

Image 1

Yamadai Kansho

Lauksaimniecības produkts [saldie kartupeļi]

岩出山凍り豆腐/

岩出山名産凍り豆腐

Iwadeyama Koridofu/

Iwadeyama Meisan Koridofu

Pārstrādāts lauksaimniecības produkts [liofilizēts tofu]

くまもとあか牛

Kumamoto Akaushi

Svaiga gaļa [liellopu gaļa]

二子さといも/二子いものこ

Futago Satoimo/

Futago Imonoko

Lauksaimniecības produkts [taro]

越前がに/越前かに

Echizen Gani/Echizen Kani

Jūras produkts [sniega krabji]

Apstrādāti jūras produkti [vārīti sniega krabji]

大山ブロッコリー/

Daisen Broccoli

Daisen Broccoli

Lauksaimniecības produkts [brokoļi]

奥久慈しゃも/

Okukuji Shamo Chicken

Okukuji Shamo

Svaiga gaļa [vistas, gaļas subprodukti]

こおげ花御所柿/

Koge Hanagoshogaki

Koge Hanagoshogaki

Lauksaimniecības produkts [Japānas hurmas]

菊池水田ごぼう/

Kikuchi Suiden Gobo

Kikuchi Suiden Gobo

Lauksaimniecības produkts [diždadži]

つるたスチューベン/

Tsuruta Steuben (1)

Tsuruta Steuben

Lauksaimniecības produkts [vīnogas]

小笹うるい/Ozasa Urui

Ozasa Urui

Lauksaimniecības produkts [hostas]

東京しゃも/

Tokyo Shamo

Tokyo Shamo

Svaiga gaļa [vistas, gaļas subprodukti]

佐用もち大豆/

Sayo Mochidaizu

Sayo Mochidaizu

Lauksaimniecības produkts

[sojas pupas]

いぶりがっこ/Iburigakko

Iburigakko

Pārstrādāts lauksaimniecības produkts [marinēti dārzeņi]

大栄西瓜/Daiei Suika

Daiei Suika

Lauksaimniecības produkts [arbūzi]

津南の雪下にんじん/

Tsunan no Yukishita Ninjin

Tsunan no Yukishita Ninjin

Lauksaimniecības produkts [burkāni]

善通寺産四角スイカ/Zentsujisan Shikakusuika

Zentsujisan Shikakusuika

Lauksaimniecības produkts [arbūzi]

比婆牛/Hiba Gyu

Hiba Gyu

Svaiga gaļa [liellopu gaļa]

伊吹そば/Ibuki Soba/伊吹在来そば/Ibuki Zairaisoba

Ibuki Soba/Ibuki Zairaisoba

Lauksaimniecības produkts [griķi]

Image 2

Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki

Lauksaimniecības produkts [žāvētas Japānas hurmas]

---

(1)  Lielākai noteiktībai – līdzīgiem produktiem var turpināt izmantot šķirņu nosaukumus, kurās ietilpst vai kuras veido vārds “Steuben”, ja patērētājs netiek maldināts par šā nosaukuma būtību vai par produkta patieso izcelsmi.”

---

4. PIELIKUMS

IGAUNIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Estonian vodka | エストニアン・ウォッカ | Stiprie alkoholiskie dzērieni” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Estonian vodka

エストニアン・ウォッカ

Stiprie alkoholiskie dzērieni”

FRANCIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Cassis de Dijon | カシス・ドゥ・ディジョン | Stiprie alkoholiskie dzērieni” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Cassis de Dijon

カシス・ドゥ・ディジョン

Stiprie alkoholiskie dzērieni”

VĀCIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Pfalz | ファルツ | Vīns” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Pfalz

ファルツ

Vīns”

ĪRIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Irish Poteen/Irish Poitín | アイリッシュポティーン/アイリッシュポッチーン | Stiprie alkoholiskie dzērieni” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Irish Poteen/Irish Poitín

アイリッシュポティーン/アイリッシュポッチーン

Stiprie alkoholiskie dzērieni”

SLOVĒNIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Goriška Brda | ゴリシュカ・ブルダ | Vīns |
| Štajerska Slovenija | シュタイエルスカ・スロヴェニア | Vīns” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Goriška Brda

ゴリシュカ・ブルダ

Vīns

Štajerska Slovenija

シュタイエルスカ・スロヴェニア

Vīns”

SPĀNIJA

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “Cariñena | カリニェナ | Vīns” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija japāņu valodā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“Cariñena

カリニェナ

Vīns”

---

5. PIELIKUMS

| Aizsargājamais nosaukums | Transkripcija latīņu alfabētā (informācijas nolūkos) | Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos] |
| --- | --- | --- |
| “北海道 | Hokkaido | Vīns |
| 灘五郷 | Nadagogo | Seishu (Sake) |
| はりま | Harima | Seishu (Sake)” |

Aizsargājamais nosaukums

Transkripcija latīņu alfabētā (informācijas nolūkos)

Produkta kategorija un īss apraksts [kvadrātiekavās, informācijas nolūkos]

“北海道

Hokkaido

Vīns

灘五郷

Nadagogo

Seishu (Sake)

はりま

Harima

Seishu (Sake)”

---

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/42

---

APVIENOTĀS KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA AR EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN JAPĀNU, LĒMUMS Nr. 2/2021

(2021. gada 25. janvāris)

par 2.-C pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 2-C-1. un 2-C-2. papildinājuma grozījumiem [2021/110]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (“nolīgums”) un jo īpaši tā 23.2. panta 3. punktu un 4. punkta b) apakšpunktu un nolīguma 2.-C pielikuma 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Kopš nolīguma parakstīšanas un tā kā ir panākts progress sarunās par regulatīviem jautājumiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijā (ANO EEK), Eiropas Savienība un Japāna (“Puses”) tagad piemēro divus papildu ANO noteikumus, kas nebija uzskaitīti nolīguma 2.-C pielikuma 2-C-1. papildinājumā. Turklāt abas Puses tagad piemēro divus ANO noteikumus, kas bija uzskaitīti nolīguma 2.-C pielikuma 2-C-2. papildinājumā un kas ir jāpārceļ uz 2-C-1. papildinājumu. 2-C-1. un 2-C-2. papildinājums tādēļ būtu jāatjaunina saskaņā ar nolīguma 2.-C pielikuma 9. pantu. Šāda atjaunināšana palielinās juridisko noteiktību ekonomikas dalībniekiem attiecībā uz Pušu preferenciālo tirdzniecības attiecību tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(1)

Kopš nolīguma parakstīšanas un tā kā ir panākts progress sarunās par regulatīviem jautājumiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijā (ANO EEK), Eiropas Savienība un Japāna (“Puses”) tagad piemēro divus papildu ANO noteikumus, kas nebija uzskaitīti nolīguma 2.-C pielikuma 2-C-1. papildinājumā. Turklāt abas Puses tagad piemēro divus ANO noteikumus, kas bija uzskaitīti nolīguma 2.-C pielikuma 2-C-2. papildinājumā un kas ir jāpārceļ uz 2-C-1. papildinājumu. 2-C-1. un 2-C-2. papildinājums tādēļ būtu jāatjaunina saskaņā ar nolīguma 2.-C pielikuma 9. pantu. Šāda atjaunināšana palielinās juridisko noteiktību ekonomikas dalībniekiem attiecībā uz Pušu preferenciālo tirdzniecības attiecību tiesisko regulējumu.

| (2) | Pēc tam, kad Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupas 2019. gada 11. novembra sanāksmē tika pausts atzinīgs novērtējums, ir apstiprināts, ka jāgroza 2-C-1. papildinājums, tajā iekļaujot ANO Noteikumus Nr. 53, Nr. 85, Nr. 145 un Nr. 146, un jāgroza 2-C-2. papildinājums, no tā svītrojot ANO Noteikumus Nr. 53 un Nr. 85. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupas 2019. gada 11. novembra sanāksmē tika pausts atzinīgs novērtējums, ir apstiprināts, ka jāgroza 2-C-1. papildinājums, tajā iekļaujot ANO Noteikumus Nr. 53, Nr. 85, Nr. 145 un Nr. 146, un jāgroza 2-C-2. papildinājums, no tā svītrojot ANO Noteikumus Nr. 53 un Nr. 85.

| (3) | Puses jau ir pabeigušas savas iekšējās juridiskās procedūras, kas vajadzīgas, lai pieņemtu šo lēmumu. Tās paredz apmainīties ar diplomātiskajām notām, ar kurām apstiprina šo lēmumu, 15 dienu laikā pēc tā pieņemšanas, |
| --- | --- |

(3)

Puses jau ir pabeigušas savas iekšējās juridiskās procedūras, kas vajadzīgas, lai pieņemtu šo lēmumu. Tās paredz apmainīties ar diplomātiskajām notām, ar kurām apstiprina šo lēmumu, 15 dienu laikā pēc tā pieņemšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Nolīguma 2.-C pielikuma 2-C-1. papildinājumu aizstāj ar šā lēmuma 1. pielikuma tekstu.

2.   Nolīguma 2.-C pielikuma 2-C-2. papildinājumu aizstāj ar šā lēmuma 2. pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros. Tā 1. pants un pielikumi ir sagatavoti nolīguma autentiskajās valodās, kā paredzēts nolīguma 23.8. panta 1. punktā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

3. pants

Saskaņā ar nolīguma 23.2. panta 3. punktu šo lēmumu apstiprina, apmainoties ar diplomātiskajām notām starp Eiropas Savienību un Japānas valdību. Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc minētās apmaiņas ar diplomātiskajām notām.

Nolīguma Apvienotās komitejas vārdā –

Toshimitsu MOTEGI

[Japānas] līdzpriekšsēdētājs

Valdis DOMBROVSKIS

[ES] līdzpriekšsēdētājs

---

1. PIELIKUMS

“2-C-1. PAPILDINĀJUMS

ANO NOTEIKUMI, KURUS PIEMĒRO ABAS PUSES

| Noteikumu Nr. | Nosaukums |
| --- | --- |
| 3 | Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošo ierīču apstiprināšanu |
| 4 | Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes apgaismošanas ierīču apstiprināšanu |
| 6 | Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītāju apstiprināšanu |
| 7 | Vienoti noteikumi mehānisko transportlīdzekļu (izņemot motociklus) un to piekabju apstiprināšanai attiecībā uz priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem, bremžu lukturiem un kontūrlukturiem |
| 10 | Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību |
| 11 | Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz durvju slēgmehānismiem un durvju notures sastāvdaļām |
| 12 | Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres iekārtas trieciena gadījumā |
| 13 | Vienoti noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu |
| 13-H | Vienoti noteikumi par vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu |
| 14 | Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz drošības jostu stiprinājumiem, ISOFIX stiprinājumu sistēmām, ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumiem un i-Size sēdvietām |
| 16 | Vienoti noteikumi par






  I. | mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu, ierobežotājsistēmu, bērna ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu mehāniskajos transportlīdekļos braucošajiem apstiprināšanu |

Noteikumu Nr.

Nosaukums

3

Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošo ierīču apstiprināšanu

4

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes apgaismošanas ierīču apstiprināšanu

6

Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītāju apstiprināšanu

7

Vienoti noteikumi mehānisko transportlīdzekļu (izņemot motociklus) un to piekabju apstiprināšanai attiecībā uz priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem, bremžu lukturiem un kontūrlukturiem

10

Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību

11

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz durvju slēgmehānismiem un durvju notures sastāvdaļām

12

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres iekārtas trieciena gadījumā

13

Vienoti noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu

13-H

Vienoti noteikumi par vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu

14

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz drošības jostu stiprinājumiem, ISOFIX stiprinājumu sistēmām, ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumiem un i-Size sēdvietām

16

Vienoti noteikumi par

I.

mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu, ierobežotājsistēmu, bērna ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu mehāniskajos transportlīdekļos braucošajiem apstiprināšanu

| II. | ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinātāju, ierobežotājsistēmām, bērna ierobežotājsistēmām, ISOFIX bērna ierobežotājsistēmām un i-Size bērna ierobežotājsistēmām aprīkotu transportlīdzekļu apstiprināšanu |
| --- | --- |

II.

ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinātāju, ierobežotājsistēmām, bērna ierobežotājsistēmām, ISOFIX bērna ierobežotājsistēmām un i-Size bērna ierobežotājsistēmām aprīkotu transportlīdzekļu apstiprināšanu

17

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļiem, to stiprinājumiem un pagalvjiem

19

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu priekšējo miglas lukturu apstiprināšanu

21

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to iekšējo aprīkojumu

23

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas un manevrēšanas lukturu apstiprināšanu

25

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļa sēdekļos iebūvētu vai neiebūvētu pagalvju apstiprināšanu

26

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to ārējiem izvirzījumiem

27

Vienoti noteikumi par brīdinājuma trīsstūru apstiprināšanu

28

Vienoti noteikumi par skaņas signālierīču apstiprināšanu un par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to skaņas signāliem

30

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pneimatisko riepu apstiprināšanu

34

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz ugunsbīstamību

37

Vienoti noteikumi par tādu kvēlspuldžu apstiprināšanu, kas paredzētas izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos

38

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju aizmugurējo miglas lukturu apstiprināšanu

39

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz spidometra un odometra iekārtu un tās uzstādīšanu

41

Vienoti noteikumi par motociklu apstiprināšanu attiecībā uz troksni

43

Vienoti noteikumi par drošības stiklojuma materiālu apstiprināšanu un to uzstādīšanu transportlīdzekļos

44

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu pasažieru bērnu ierobežotājierīču apstiprināšanu (“bērnu ierobežotājsistēmas”)

45

Vienoti noteikumi par galveno lukturu tīrītāju apstiprināšanu un mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz galveno lukturu tīrītājiem

46

Vienoti noteikumi par netiešās redzamības ierīču apstiprināšanu un mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz šo ierīču uzstādīšanu

48

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

50

Vienoti noteikumi par L kategorijas transportlīdzekļu priekšējo gabarītlukturu, aizmugurējo gabarītlukturu, bremžu lukturu, virzienrādītāju un reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes apgaismojuma ierīču apstiprināšanu

51

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ar vismaz četriem riteņiem apstiprināšanu attiecībā uz to skaņas emisijām

53

Vienoti noteikumi par L3 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

54

Vienoti noteikumi par komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju pneimatisko riepu apstiprināšanu

58

Vienoti noteikumi par:

| I. | aizmugurējām drošības konstrukcijām (RUPD) |
| --- | --- |

I.

aizmugurējām drošības konstrukcijām (RUPD)

| II. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apstiprināta tipa RUPD uzstādīšanu |
| --- | --- |

II.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apstiprināta tipa RUPD uzstādīšanu

| III. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to aizmugurējās daļas aizsardzību (RUP) |
| --- | --- |

III.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to aizmugurējās daļas aizsardzību (RUP)

60

Vienoti noteikumi par divriteņu motociklu un mopēdu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm, ieskaitot vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju

62

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ar stūres stieni apstiprināšanu attiecībā uz to aizsardzību pret neatļautu izmantošanu

64

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to aprīkojumu, kas var ietvert pagaidu lietošanas rezerves bloku, nulles spiediena riepas un/vai riepu spiediena kontroles sistēmu

66

Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to nesošās virsbūves stiprību

70

Vienoti noteikumi par smagu un garu transportlīdzekļu aizmugurējo pazīšanas zīmju apstiprināšanu

75

Vienoti noteikumi par L kategorijas transportlīdzekļu pneimatisko riepu apstiprināšanu

77

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturu apstiprināšanu

78

Vienoti noteikumi par L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu

79

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz stūres iekārtu

80

Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu sēdekļu apstiprināšanu un šo transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļu un to stiprinājumu izturību

81

Vienoti noteikumi par divriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar blakusvāģi vai bez tā atpakaļskata spoguļu apstiprināšanu attiecībā uz atpakaļskata spoguļu uzstādīšanu uz stūres

85

Vienoti noteikumi par M un N kategorijas mehānisko transportlīdzekļu piedziņas iekšdedzes motoru vai elektrisku transmisiju apstiprināšanu attiecībā uz elektrisku transmisiju lietderīgās jaudas un maksimālās 30 minūšu jaudas mērīšanu

87

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu dienas gaitas lukturu apstiprināšanu

91

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu gabarītlukturu apstiprināšanu

93

Vienoti noteikumi par:

| I. | priekšējās daļas aizsargkonstrukciju (FUPD) apstiprināšanu |
| --- | --- |

I.

priekšējās daļas aizsargkonstrukciju (FUPD) apstiprināšanu

| II. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apstiprināta tipa FUPD uzstādīšanu |
| --- | --- |

II.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apstiprināta tipa FUPD uzstādīšanu

| III. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to priekšējās daļas aizsardzību (FUP) |
| --- | --- |

III.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to priekšējās daļas aizsardzību (FUP)

94

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā

95

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā

98

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ar gāzizlādes gaismas avotiem aprīkotu galveno lukturu apstiprināšanu

99

Vienoti noteikumi par gāzizlādes gaismas avotu apstiprināšanu izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu gāzizlādes lukturos

100

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz konkrētām prasībām elektriskajam spēka pārvadam

104

Vienoti noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atstarojošā marķējuma apstiprināšanu

110

Vienoti noteikumi par:

| I. | mehānisko transportlīdzekļu, kuru spēkiekārtā izmanto saspiesto dabasgāzi (CNG) un/vai sašķidrināto dabasgāzi (LNG), specifisku sastāvdaļu apstiprināšanu; |
| --- | --- |

I.

mehānisko transportlīdzekļu, kuru spēkiekārtā izmanto saspiesto dabasgāzi (CNG) un/vai sašķidrināto dabasgāzi (LNG), specifisku sastāvdaļu apstiprināšanu;

| II. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz specifisku apstiprināta tipa sastāvdaļu uzstādīšanu saspiestās dabasgāzes (CNG) un/vai sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) izmantošanai to spēkiekārtās |
| --- | --- |

II.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz specifisku apstiprināta tipa sastāvdaļu uzstādīšanu saspiestās dabasgāzes (CNG) un/vai sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) izmantošanai to spēkiekārtās

112

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai abas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm un/vai LED moduļiem

113

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro simetrisku tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai abas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gāzizlādes gaismas avotiem vai LED moduļiem

116

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu aizsardzību pret neatļautu izmantošanu

117

Vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites skaņas emisijām un/vai saķeri ar slapju virsmu, un/vai rites pretestību

119

Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pagriešanās gaismas lukturu apstiprināšanu

121

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz rokas vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru novietojumu un apzīmējumiem

123

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu (AFS) apstiprināšanu

125

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz mehāniskā transportlīdzekļa vadītāja priekšējo skata lauku

127

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz gājēju drošību

128

Vienoti noteikumi par gaismas diožu (LED) gaismas avotu apstiprināšanu izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos

129

Vienoti noteikumi par bērnu uzlaboto ierobežotājsistēmu, ko izmanto mehāniskajos transportlīdzekļos, (ECRS) apstiprināšanu

130

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz joslu uzraudzības sistēmu (LDWS)

131

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām (AEBS)

134

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzekļu, kuri darbināmi ar ūdeņradi (HFCV)  (1), ar drošību saistīto veiktspēju

135

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sānu triecienu sadursmē ar stabu (PSI)

136

Vienoti noteikumi par L kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz konkrētām prasībām elektriskajam spēka pārvadam

137

Vienoti noteikumi par vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz frontālu sadursmi ar uzsvaru uz ierobežotājsistēmu

138

Vienoti noteikumi par klusu autotransporta līdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to mazāku dzirdamību

139

Vienoti noteikumi par pasažieru vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz bremžu palīgsistēmām (BAS)

140

Vienoti noteikumi par pasažieru vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz elektroniskajām stabilitātes vadības (ESC) sistēmām

141

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to riepu spiediena kontroles sistēmām (TPMS)

142

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to riepu uzstādīšanu

145

Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz ISOFIX stiprinājumu sistēmām, ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumiem un i-Size sēdvietām

146

Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apstiprināšanu attiecībā uz L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu, kuri darbināmi ar ūdeņradi, ar drošību saistīto veiktspēju

---

1

Attiecībā uz Japānu – ciktāl konteineri ir marķēti saskaņā ar Japānas Augstspiediena gāzes drošības likuma (1951. gada likums Nr. 204) 46. pantu, nosacījumi, lai apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, ko apstiprinājusi Eiropas Savienības tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar ANO noteikumiem Nr. 134, ir šādi:

| a) | pieteikuma iesniegšanas brīdī saskaņā ar Japānas Augstspiediena gāzes drošības likumu ražotājs vai tā likumīgs pārstāvis Japānā demonstrē, ka:






  i) | konteineru materiāls ir līdzvērtīgs SUS F 316L, kas noteikts JIS (Japānas rūpnieciskais standarts) G 3214; šā apakšpunkta nolūkos atbilstība DIN1.4435 no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas tiek uzskatīta par šīs prasības izpildi; |
| --- | --- | --- |

a)

pieteikuma iesniegšanas brīdī saskaņā ar Japānas Augstspiediena gāzes drošības likumu ražotājs vai tā likumīgs pārstāvis Japānā demonstrē, ka:

i)

konteineru materiāls ir līdzvērtīgs SUS F 316L, kas noteikts JIS (Japānas rūpnieciskais standarts) G 3214; šā apakšpunkta nolūkos atbilstība DIN1.4435 no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas tiek uzskatīta par šīs prasības izpildi;

JIS

| ii) | “niķeļa ekvivalents” (masas %) pārsniedz 28,5; šā apakšpunkta nolūkos “niķeļa ekvivalentu” (masas %) definē šādi: “12,6[C]+0,35[Si]+1,05[Mn]+[Ni]+0,65[Cr]+0,98[Mo]”, un to apliecina kvalitātes nodrošināšanas dokumentā, kā arī |
| --- | --- |

ii)

“niķeļa ekvivalents” (masas %) pārsniedz 28,5; šā apakšpunkta nolūkos “niķeļa ekvivalentu” (masas %) definē šādi: “12,6[C]+0,35[Si]+1,05[Mn]+[Ni]+0,65[Cr]+0,98[Mo]”, un to apliecina kvalitātes nodrošināšanas dokumentā, kā arī

| iii) | “relatīvās sašaurināšanās (%)” testa rezultāts pārsniedz 75 %; ja testa rezultāts ir starp 72 % un 75 %, pieteikums tiks izskatīts, ņemot vērā “niķeļa ekvivalentu”, kā arī |
| --- | --- |

iii)

“relatīvās sašaurināšanās (%)” testa rezultāts pārsniedz 75 %; ja testa rezultāts ir starp 72 % un 75 %, pieteikums tiks izskatīts, ņemot vērā “niķeļa ekvivalentu”, kā arī

| b) | konkrētajiem transportlīdzekļiem reizi 2 gados piemēro ūdeņraža glabāšanas sistēmas periodiskas pārbaudes saskaņā ar Japānas Augstspiediena gāzes drošības likuma 49. un 49-4. pantu, un sistēmu noņem pēc 15 gadiem no ražošanas dienas. |
| --- | --- |

b)

konkrētajiem transportlīdzekļiem reizi 2 gados piemēro ūdeņraža glabāšanas sistēmas periodiskas pārbaudes saskaņā ar Japānas Augstspiediena gāzes drošības likuma 49. un 49-4. pantu, un sistēmu noņem pēc 15 gadiem no ražošanas dienas.

Šī zemsvītras piezīme pārstāj būt spēkā, kad abas Puses ir pabeigušas darbu vispārējo tehnisko noteikumu (GTR) Nr. 13 par ūdeņraža un kurināmā elementa transportlīdzekļiem 2. posmā un ir piemērojušas attiecīgos ANO noteikumus saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

GTR

---

2. PIELIKUMS

“2-C-2. PAPILDINĀJUMS

ANO NOTEIKUMI, KURUS PIEMĒRO VIENA PUSE, BET OTRA PUSE VĒL NEIEVĒRO

| Noteikumu Nr. | Nosaukums | Otras Puses piemērošanas datums  (1) |
| --- | --- | --- |
| 73 | Vienoti noteikumi par:






  I. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to sānu drošības konstrukcijām (LPD); |

Noteikumu Nr.

Nosaukums

Otras Puses piemērošanas datums  (1)

73

Vienoti noteikumi par:

I.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to sānu drošības konstrukcijām (LPD);

| II. | sānu drošības konstrukciju (LPD) apstiprināšanu; |
| --- | --- |

II.

sānu drošības konstrukciju (LPD) apstiprināšanu;

| III. | transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz aprīkošanu ar apstiprināta tipa LPD saskaņā ar šo noteikumu II daļu |
| --- | --- |

III.

transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz aprīkošanu ar apstiprināta tipa LPD saskaņā ar šo noteikumu II daļu

126

Vienoti noteikumi par starpsienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav transportlīdzekļa oriģinālaprīkojums

---

(1)  Datumi, par kuriem jāvienojas saskaņā ar šā pielikuma 5. panta 2. punktu.

1

---

Labojumi

| 1.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 35/50 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 35/50

---

Labojums Protokolā Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 441, 2020. gada 30. decembris
  )

Šī publikācija jāuzskata par spēkā neesošu.

---