# Euroopan unionin L 35/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 35 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta1. helmikuu 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 35

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta1. helmikuu 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen liitteisiin 14-A ja 14-B ja lisäyksiin 2-C-1 ja 2-C-2 tehtyjen muutosten voimaantulopäivästä | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2021/104, annettu 24 päivänä tammikuuta 2020, toimenpiteestä SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP), joka koskee oletettua sääntöjenvastaista tukea AS Tartu Agrolle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 252) | 2 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/105, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, Tanskan ympäristönsuojeluviraston biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 375) | 23 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/106, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, Ranskan ekologisesta siirtymästä vastaavan ministeriön isopropanolia sisältävien desinfiointiaineiden asettamisen saataville markkinoilla ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 380) | 25 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/107, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, Ruotsin kemikaaliviraston biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 401) | 27 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/108, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, Unkarin kansanterveysviranomaisen biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 403) | 29 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetun sekakomitean päätös N:o 1/2021, annettu 25 päivänä tammikuuta 2021, maantieteellisiä merkintöjä koskevien liitteiden 14-A ja 14-B muuttamisesta [2021/109] | 31 |
| | * | Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetun sekakomitean päätös N:o 2/2021, annettu 25 päivänä tammikuuta 2021, moottoriajoneuvoja ja niiden osia koskevan liitteen 2-C lisäysten 2-C-1 ja 2-C-2 muuttamisesta [2021/110] | 42 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen liitteisiin 14-A ja 14-B ja lisäyksiin 2-C-1 ja 2-C-2 tehtyjen muutosten voimaantulopäivästä

1

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2021/104, annettu 24 päivänä tammikuuta 2020, toimenpiteestä SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP), joka koskee oletettua sääntöjenvastaista tukea AS Tartu Agrolle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 252)

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 252)

2

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/105, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, Tanskan ympäristönsuojeluviraston biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 375)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 375)

23

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/106, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, Ranskan ekologisesta siirtymästä vastaavan ministeriön isopropanolia sisältävien desinfiointiaineiden asettamisen saataville markkinoilla ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 380)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 380)

25

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/107, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, Ruotsin kemikaaliviraston biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 401)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 401)

27

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/108, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, Unkarin kansanterveysviranomaisen biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 403)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 403)

29

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetun sekakomitean päätös N:o 1/2021, annettu 25 päivänä tammikuuta 2021, maantieteellisiä merkintöjä koskevien liitteiden 14-A ja 14-B muuttamisesta [2021/109]

31

*

Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetun sekakomitean päätös N:o 2/2021, annettu 25 päivänä tammikuuta 2021, moottoriajoneuvoja ja niiden osia koskevan liitteen 2-C lisäysten 2-C-1 ja 2-C-2 muuttamisesta [2021/110]

42

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu pöytäkirjaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi ( EUVL L 441, 30.12.2020 ) | 50 |

Oikaisuja

*

Oikaisu pöytäkirjaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi ( EUVL L 441, 30.12.2020 )

( EUVL L 441, 30.12.2020 )

50

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/1

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen liitteisiin 14-A ja 14-B ja lisäyksiin 2-C-1 ja 2-C-2 tehtyjen muutosten voimaantulopäivästä

Tokiossa 17. heinäkuuta 2018 allekirjoitetun Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen (1) liitteisiin 14-A ja 14-B ja liitteen 2-C lisäyksiin 2-C-1 ja 2-C-2 tehdyt muutokset tulevat voimaan 1. helmikuuta 2021.

1

---

(1)  
  EUVL L 330, 27.12.2018, s. 3.

1

---

PÄÄTÖKSET

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/2

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2021/104,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2020,

toimenpiteestä SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP), joka koskee oletettua sääntöjenvastaista tukea AS Tartu Agrolle

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 252)

(Ainoastaan vironkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio päätti 27 päivänä helmikuuta 2017 aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn edellä mainitusta tapauksesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Menettelyn aloittamista koskeva päätös perustui kirjeellä toimitettuun kanteluun, jonka kantelija toimitti komissiolle 24 päivänä heinäkuuta 2014 ja joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 28 päivänä heinäkuuta 2014, väitetystä sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, jota maaseutuvirasto (aiemmin Viron maatalousministeriö), jäljempänä ’ministeriö’, on myöntänyt yritykselle AS Tartu Agro, jäljempänä ’AS Tartu Agro’. Komissio toimitti kantelun Viron viranomaisille 14 päivänä elokuuta 2014 ja pyysi viranomaisia toimittamaan tietoja ja esittämään huomautuksia kantelijan tekemistä väitteistä. Viron viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 3 päivänä lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Komissio päätti 27 päivänä helmikuuta 2017 aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn edellä mainitusta tapauksesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Menettelyn aloittamista koskeva päätös perustui kirjeellä toimitettuun kanteluun, jonka kantelija toimitti komissiolle 24 päivänä heinäkuuta 2014 ja joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 28 päivänä heinäkuuta 2014, väitetystä sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, jota maaseutuvirasto (aiemmin Viron maatalousministeriö), jäljempänä ’ministeriö’, on myöntänyt yritykselle AS Tartu Agro, jäljempänä ’AS Tartu Agro’. Komissio toimitti kantelun Viron viranomaisille 14 päivänä elokuuta 2014 ja pyysi viranomaisia toimittamaan tietoja ja esittämään huomautuksia kantelijan tekemistä väitteistä. Viron viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 3 päivänä lokakuuta 2014.

| (2) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (3) | Viron viranomaiset toimittivat huomautuksensa 21 päivänä huhtikuuta 2017. |
| --- | --- |

(3)

Viron viranomaiset toimittivat huomautuksensa 21 päivänä huhtikuuta 2017.

| (4) | Komissio vastaanotti asianomaisilta yhteensä kaksi huomautusta. Nämä huomautukset toimitettiin Viron viranomaisille 10 päivänä toukokuuta 2017 (kantelijan huomautukset) ja 12 päivänä toukokuuta 2017 (AS Tartu Agron huomautukset). Viron viranomaiset toimittivat huomautuksensa kantelijan kirjeeseen 28 päivänä kesäkuuta 2018. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti asianomaisilta yhteensä kaksi huomautusta. Nämä huomautukset toimitettiin Viron viranomaisille 10 päivänä toukokuuta 2017 (kantelijan huomautukset) ja 12 päivänä toukokuuta 2017 (AS Tartu Agron huomautukset). Viron viranomaiset toimittivat huomautuksensa kantelijan kirjeeseen 28 päivänä kesäkuuta 2018.

| (5) | Kantelija esitti 11 päivänä kesäkuuta 2017 lisähuomautuksia, jotka toimitettiin viidessä liitteessä. Koska kolmea näistä liitteistä ei ollut mahdollista avata, kantelija toimitti ne uudelleen 19 päivänä kesäkuuta 2017. Nämä huomautukset toimitettiin Viron viranomaisille 3 päivänä heinäkuuta 2017. Viron viranomaiset esittivät huomautuksensa 21 päivänä heinäkuuta 2017. |
| --- | --- |

(5)

Kantelija esitti 11 päivänä kesäkuuta 2017 lisähuomautuksia, jotka toimitettiin viidessä liitteessä. Koska kolmea näistä liitteistä ei ollut mahdollista avata, kantelija toimitti ne uudelleen 19 päivänä kesäkuuta 2017. Nämä huomautukset toimitettiin Viron viranomaisille 3 päivänä heinäkuuta 2017. Viron viranomaiset esittivät huomautuksensa 21 päivänä heinäkuuta 2017.

| (6) | AS Tartu Agro otti yhteyttä komissioon 30 päivänä elokuuta 2017 päivätyllä kirjeellä, johon vastattiin 11 päivänä syyskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

AS Tartu Agro otti yhteyttä komissioon 30 päivänä elokuuta 2017 päivätyllä kirjeellä, johon vastattiin 11 päivänä syyskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Kantelija otti yhteyttä komission yksiköihin 9 päivänä tammikuuta 2018, 30 päivänä tammikuuta 2019 ja 14 päivänä heinäkuuta 2019 päivätyillä kirjeillä, joihin komission yksiköt vastasivat 7 päivänä helmikuuta 2018, 1 päivänä maaliskuuta 2019 ja 17 päivänä heinäkuuta 2019 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Kantelija otti yhteyttä komission yksiköihin 9 päivänä tammikuuta 2018, 30 päivänä tammikuuta 2019 ja 14 päivänä heinäkuuta 2019 päivätyillä kirjeillä, joihin komission yksiköt vastasivat 7 päivänä helmikuuta 2018, 1 päivänä maaliskuuta 2019 ja 17 päivänä heinäkuuta 2019 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Viron viranomaisten kanssa järjestettiin etäneuvottelu 7 päivänä helmikuuta 2019. |
| --- | --- |

(8)

Viron viranomaisten kanssa järjestettiin etäneuvottelu 7 päivänä helmikuuta 2019.

| (9) | Komissio lähetti 15 päivänä helmikuuta 2019 Viron viranomaisille lisätietopyynnön, johon Viron viranomaiset vastasivat 17 päivänä huhtikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio lähetti 15 päivänä helmikuuta 2019 Viron viranomaisille lisätietopyynnön, johon Viron viranomaiset vastasivat 17 päivänä huhtikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä.

2.   KUVAUS

KUVAUS

2.1   Edunsaaja

Edunsaaja

| (10) | AS Tartu Agro, alun perin ’Tartu Riigimajand’, on nykyään yksityinen osakeyhtiö, joka tuottaa maitoa, lihaa ja viljaa. Vuonna 2017 sen myyntitulos oli [... (*1)] miljoonaa euroa. Maidon tuotantomäärä vuonna 2017 oli [...] tonnia (osuus myyntituloksesta [...] eli [...] miljoonaa euroa). Naudanlihan kokonaistuotantomäärä vuonna 2017 oli [...] tonnia. Viljan tuotantomäärä oli [...] tonnia. AS Tartu Agron palveluksessa oli vuonna 2017 yhteensä 126 työntekijää. AS Tartu Agron nettotulos vuonna 2017 oli 1,1 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(10)

AS Tartu Agro, alun perin ’Tartu Riigimajand’, on nykyään yksityinen osakeyhtiö, joka tuottaa maitoa, lihaa ja viljaa. Vuonna 2017 sen myyntitulos oli [... (*1)] miljoonaa euroa. Maidon tuotantomäärä vuonna 2017 oli [...] tonnia (osuus myyntituloksesta [...] eli [...] miljoonaa euroa). Naudanlihan kokonaistuotantomäärä vuonna 2017 oli [...] tonnia. Viljan tuotantomäärä oli [...] tonnia. AS Tartu Agron palveluksessa oli vuonna 2017 yhteensä 126 työntekijää. AS Tartu Agron nettotulos vuonna 2017 oli 1,1 miljoonaa euroa.

*1

| (11) | AS Tartu Agro on Viron korkeimman neuvoston päätöksellä (3) vuonna 1992 perustetun valtion maatilan seuraaja. Valtion maatila perustettiin siementen viljelyä ja karjaan liittyvän tutkimuksen toteuttamista varten. Vuonna 1997 valtion maatila muutettiin valtion osakeyhtiöksi AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(11)

AS Tartu Agro on Viron korkeimman neuvoston päätöksellä (3) vuonna 1992 perustetun valtion maatilan seuraaja. Valtion maatila perustettiin siementen viljelyä ja karjaan liittyvän tutkimuksen toteuttamista varten. Vuonna 1997 valtion maatila muutettiin valtion osakeyhtiöksi AS Tartu Agro.

3

| (12) | Valtio päätti elokuussa 2001 myydä AS Tartu Agron osakkeet. AS Tartu Agro myytiin 2 päivänä lokakuuta 2001 yritykselle OÜ Tartland rajoitetun tarjouskilpailumenettelyn perusteella. |
| --- | --- |

(12)

Valtio päätti elokuussa 2001 myydä AS Tartu Agron osakkeet. AS Tartu Agro myytiin 2 päivänä lokakuuta 2001 yritykselle OÜ Tartland rajoitetun tarjouskilpailumenettelyn perusteella.

2.2   Toimenpide

Toimenpide

| (13) | Kantelijan mukaan ministeriö on myöntänyt sääntöjenvastaista valtiontukea AS Tartu Agrolle vuokraamalla sille Tartumaalla sijaitsevaa maatalousmaata hintaan, joka alittaa markkinahinnan, vuodesta 2000 alkaen, jäljempänä ’toimenpide’. |
| --- | --- |

(13)

Kantelijan mukaan ministeriö on myöntänyt sääntöjenvastaista valtiontukea AS Tartu Agrolle vuokraamalla sille Tartumaalla sijaitsevaa maatalousmaata hintaan, joka alittaa markkinahinnan, vuodesta 2000 alkaen, jäljempänä ’toimenpide’.

| (14) | Ministeriö ja AS Tartu Agro allekirjoittivat 16 päivänä marraskuuta 2000 eräiden viljelylohkojen vuokraamista koskevan sopimuksen (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 8 kappale). Lohkojen koko oli yhteensä 3 089,17 hehtaaria (ha), ja ne sijaitsevat Tähtveren kunnassa Tarton maakunnassa. Maan omistaa Viron tasavalta. OÜ Tartland otti vuokrasopimuksen haltuunsa, kun se osti AS Tartu Agron vuonna 2001. |
| --- | --- |

(14)

Ministeriö ja AS Tartu Agro allekirjoittivat 16 päivänä marraskuuta 2000 eräiden viljelylohkojen vuokraamista koskevan sopimuksen (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 8 kappale). Lohkojen koko oli yhteensä 3 089,17 hehtaaria (ha), ja ne sijaitsevat Tähtveren kunnassa Tarton maakunnassa. Maan omistaa Viron tasavalta. OÜ Tartland otti vuokrasopimuksen haltuunsa, kun se osti AS Tartu Agron vuonna 2001.

| (15) | Päätös vuokrasopimuksen tekemisestä AS Tartu Agron kanssa oli tehty rajoitetun tarjouskilpailumenettelyn perusteella. Menettelyssä oli tarkoitus laatia esivalittujen ehdokkaiden luettelo virallisesti julkaistavassa tarjouskilpailuilmoituksessa, jäljempänä ’tarjouskilpailuilmoitus’, esitettyjen valintaperusteiden perusteella. Esivalituilla ehdokkailla oli sen jälkeen mahdollisuus neuvotella vuokrasopimuksen tarkemmista ehdoista, jäljempänä ’rajoitettu neuvottelu’. |
| --- | --- |

(15)

Päätös vuokrasopimuksen tekemisestä AS Tartu Agron kanssa oli tehty rajoitetun tarjouskilpailumenettelyn perusteella. Menettelyssä oli tarkoitus laatia esivalittujen ehdokkaiden luettelo virallisesti julkaistavassa tarjouskilpailuilmoituksessa, jäljempänä ’tarjouskilpailuilmoitus’, esitettyjen valintaperusteiden perusteella. Esivalituilla ehdokkailla oli sen jälkeen mahdollisuus neuvotella vuokrasopimuksen tarkemmista ehdoista, jäljempänä ’rajoitettu neuvottelu’.

| (16) | Tarjouskilpailuilmoitus julkaistiin virallisissa ilmoituksissa 6 päivänä heinäkuuta 2000 ministeriön pyynnöstä. Vuokrakohde oli johdanto-osan 14 kappaleessa tarkoitettu maatalousmaa. Tarjouskilpailuilmoituksessa asetettiin ehdoksi, että AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava. Määräaika tarjousten jättämiselle oli 26 päivä heinäkuuta 2000. |
| --- | --- |

(16)

Tarjouskilpailuilmoitus julkaistiin virallisissa ilmoituksissa 6 päivänä heinäkuuta 2000 ministeriön pyynnöstä. Vuokrakohde oli johdanto-osan 14 kappaleessa tarkoitettu maatalousmaa. Tarjouskilpailuilmoituksessa asetettiin ehdoksi, että AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava. Määräaika tarjousten jättämiselle oli 26 päivä heinäkuuta 2000.

| (17) | Tarjouskilpailuilmoituksessa edellytettiin, että osallistujien olisi toimitettava i) hakemus, ii) kuitti 1 000 Viron kruunun osallistumismaksun maksamisesta, iii) tarjous vuokrasta ja iv) liiketoimintasuunnitelma, jäljempänä ’valintaperusteet’. |
| --- | --- |

(17)

Tarjouskilpailuilmoituksessa edellytettiin, että osallistujien olisi toimitettava i) hakemus, ii) kuitti 1 000 Viron kruunun osallistumismaksun maksamisesta, iii) tarjous vuokrasta ja iv) liiketoimintasuunnitelma, jäljempänä ’valintaperusteet’.

| (18) | Tarjous saatiin kahdelta yritykseltä: AS Tartu Agro ja Aiu Põllumajanduse OÜ. |
| --- | --- |

(18)

Tarjous saatiin kahdelta yritykseltä: AS Tartu Agro ja Aiu Põllumajanduse OÜ.

| (19) | Päätös rajoitetun neuvottelun vaatimukset täyttävistä ehdokkaista tehtiin 27 päivänä heinäkuuta 2000. Arviointilautakunta arvioi toimitetut tarjoukset ja laati pöytäkirjan arvioinnin tuloksista. Pöytäkirjan (4) perusteella päätettiin, että neuvottelut aloitettaisiin AS Tartu Agron kanssa ja että toinen tarjoaja – Aiu Põllumajanduse OÜ – jätettäisiin neuvottelujen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(19)

Päätös rajoitetun neuvottelun vaatimukset täyttävistä ehdokkaista tehtiin 27 päivänä heinäkuuta 2000. Arviointilautakunta arvioi toimitetut tarjoukset ja laati pöytäkirjan arvioinnin tuloksista. Pöytäkirjan (4) perusteella päätettiin, että neuvottelut aloitettaisiin AS Tartu Agron kanssa ja että toinen tarjoaja – Aiu Põllumajanduse OÜ – jätettäisiin neuvottelujen ulkopuolelle.

4

| (20) | Arviointilautakunnan pöytäkirjan mukaan AS Tartu Agro oli toimittanut tarjouskilpailuilmoituksessa edellytetyt asiakirjat (vrt. johdanto-osan 17 kappale). Tarjous vuokrasta oli 10 000 Viron kruunua (noin 639 euroa) vuodessa eli 3,24 Viron kruunua hehtaarilta (0,20 euroa/ha). Lisäksi AS Tartu Agro tarjoutui maksamaan 85 000 Viron kruunun (noin 5 432 euroa) maaveron ja tekemään vuosittain investointeja enintään viiden miljoonan Viron kruunun (noin 320 000 euroa) arvosta. AS Tartu Agro tarjoutui tekemään vuokrasopimuksen 10–25 vuodeksi. |
| --- | --- |

(20)

Arviointilautakunnan pöytäkirjan mukaan AS Tartu Agro oli toimittanut tarjouskilpailuilmoituksessa edellytetyt asiakirjat (vrt. johdanto-osan 17 kappale). Tarjous vuokrasta oli 10 000 Viron kruunua (noin 639 euroa) vuodessa eli 3,24 Viron kruunua hehtaarilta (0,20 euroa/ha). Lisäksi AS Tartu Agro tarjoutui maksamaan 85 000 Viron kruunun (noin 5 432 euroa) maaveron ja tekemään vuosittain investointeja enintään viiden miljoonan Viron kruunun (noin 320 000 euroa) arvosta. AS Tartu Agro tarjoutui tekemään vuokrasopimuksen 10–25 vuodeksi.

| (21) | Arviointilautakunnan pöytäkirjasta käy lisäksi ilmi, että myös toinen tarjoaja, Aiu Põllumajanduse OÜ, oli toimittanut hakemuksen. Hakemuksesta puuttuivat kuitenkin yrityksen hallituksen päätös tarjouskilpailuun osallistumisesta sekä rekisterikortti rekisteröitymisestä yksityiseksi osakeyhtiöksi Viron kaupparekisterissä. Lisäksi liiketoimintasuunnitelman ei katsottu täyttävän eräitä vaatimuksia analyysien ja suunnitelmien osalta. Tarjous vuokrasta oli 200 Viron kruunua hehtaarilta (noin 12,78 euroa/ha) vuodessa. |
| --- | --- |

(21)

Arviointilautakunnan pöytäkirjasta käy lisäksi ilmi, että myös toinen tarjoaja, Aiu Põllumajanduse OÜ, oli toimittanut hakemuksen. Hakemuksesta puuttuivat kuitenkin yrityksen hallituksen päätös tarjouskilpailuun osallistumisesta sekä rekisterikortti rekisteröitymisestä yksityiseksi osakeyhtiöksi Viron kaupparekisterissä. Lisäksi liiketoimintasuunnitelman ei katsottu täyttävän eräitä vaatimuksia analyysien ja suunnitelmien osalta. Tarjous vuokrasta oli 200 Viron kruunua hehtaarilta (noin 12,78 euroa/ha) vuodessa.

| (22) | Näistä syistä päätettiin jättää Aiu Põllumajanduse OÜ neuvottelujen ulkopuolelle ja aloittaa neuvottelut AS Tartu Agron kanssa. |
| --- | --- |

(22)

Näistä syistä päätettiin jättää Aiu Põllumajanduse OÜ neuvottelujen ulkopuolelle ja aloittaa neuvottelut AS Tartu Agron kanssa.

| (23) | AS Tartu Agro pyydettiin toimittamaan neuvotteluja varten selvitys vuotuisista investointimääristä sekä yksityiskohtainen luettelo vuotuisista investoinneista. |
| --- | --- |

(23)

AS Tartu Agro pyydettiin toimittamaan neuvotteluja varten selvitys vuotuisista investointimääristä sekä yksityiskohtainen luettelo vuotuisista investoinneista.

2.3   Vuokrasopimus

Vuokrasopimus

| (24) | Ministeriö ja AS Tartu Agro allekirjoittivat 16 päivänä marraskuuta 2000 vuokrasopimuksen, jonka kestoksi vahvistettiin 25 vuotta. |
| --- | --- |

(24)

Ministeriö ja AS Tartu Agro allekirjoittivat 16 päivänä marraskuuta 2000 vuokrasopimuksen, jonka kestoksi vahvistettiin 25 vuotta.

| (25) | Vuokraksi sovittiin 10 000 Viron kruunua (noin 639 euroa) eli 3,24 Viron kruunua hehtaarilta (0,20 euroa/ha). |
| --- | --- |

(25)

Vuokraksi sovittiin 10 000 Viron kruunua (noin 639 euroa) eli 3,24 Viron kruunua hehtaarilta (0,20 euroa/ha).

| (26) | Vuokrasopimuksen mukaan As Tartu Agron oli katettava lohkojen kunnossapidon ja parantamisen kustannukset, mukaan lukien i) vuotuiset 400 000 Viron kruunun (noin 25 565 euroa eli 8,28 euroa/ha) investoinnit ojitusjärjestelmiin, ii) maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät yhteensä 3 981 100 Viron kruunun (noin 254 444 euroa) menot, mukaan lukien esimerkiksi kasvinsuojeluun (820 000 Viron kruunua), epäorgaanisiin ja orgaanisiin lannoitteisiin (yhteensä 3 100 000 Viron kruunua), kalkitukseen (20 000 euroa) ja tienvarsien kunnossapitoon (41 000 Viron kruunua) liittyvät menot, ja iii) kaikkien verojen maksaminen. |
| --- | --- |

(26)

Vuokrasopimuksen mukaan As Tartu Agron oli katettava lohkojen kunnossapidon ja parantamisen kustannukset, mukaan lukien i) vuotuiset 400 000 Viron kruunun (noin 25 565 euroa eli 8,28 euroa/ha) investoinnit ojitusjärjestelmiin, ii) maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät yhteensä 3 981 100 Viron kruunun (noin 254 444 euroa) menot, mukaan lukien esimerkiksi kasvinsuojeluun (820 000 Viron kruunua), epäorgaanisiin ja orgaanisiin lannoitteisiin (yhteensä 3 100 000 Viron kruunua), kalkitukseen (20 000 euroa) ja tienvarsien kunnossapitoon (41 000 Viron kruunua) liittyvät menot, ja iii) kaikkien verojen maksaminen.

| (27) | Vuokrasopimusta on muutettu useaan kertaan (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 24 ja 25 kappale). Vuokraa on muutettu kolme kertaa: hinta korotettiin 80 000 Viron kruunuun (5 113 euroa) 14 päivänä tammikuuta 2005, 250 000 Viron kruunuun (15 978 euroa) 21 päivänä maaliskuuta 2007 ja 416 600 Viron kruunuun (26 626 euroa) eli 136 Viron kruunuun hehtaarilta (8,69 euroa/ha) 12 päivänä toukokuuta 2009. Vuokrasopimus on edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(27)

Vuokrasopimusta on muutettu useaan kertaan (menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 24 ja 25 kappale). Vuokraa on muutettu kolme kertaa: hinta korotettiin 80 000 Viron kruunuun (5 113 euroa) 14 päivänä tammikuuta 2005, 250 000 Viron kruunuun (15 978 euroa) 21 päivänä maaliskuuta 2007 ja 416 600 Viron kruunuun (26 626 euroa) eli 136 Viron kruunuun hehtaarilta (8,69 euroa/ha) 12 päivänä toukokuuta 2009. Vuokrasopimus on edelleen voimassa.

2.4   Asiantuntijaraportti

Asiantuntijaraportti

| (28) | Vuokratun maan osalta Viron viranomaiset toimittivat 1 päivänä helmikuuta 2016 yksityisen kiinteistöyhtiön Uus Maa Tartu büroo OÜ:n laatiman raportin, joka käsitteli maatalousmaan vuokrahinnoista Virossa tehdyn riippumattoman asiantuntija-arvioinnin tuloksia, jäljempänä ’Uus Maan raportti’. Uus Maan raportissa arvioitiin 23 lohkoa, joihin vuokrasopimus kohdistuu. |
| --- | --- |

(28)

Vuokratun maan osalta Viron viranomaiset toimittivat 1 päivänä helmikuuta 2016 yksityisen kiinteistöyhtiön Uus Maa Tartu büroo OÜ:n laatiman raportin, joka käsitteli maatalousmaan vuokrahinnoista Virossa tehdyn riippumattoman asiantuntija-arvioinnin tuloksia, jäljempänä ’Uus Maan raportti’. Uus Maan raportissa arvioitiin 23 lohkoa, joihin vuokrasopimus kohdistuu.

| (29) | Raportin mukaan lohkojen maaperän laatu on keskimääräinen verrattuna maaperän laatuun Virossa yleisesti. Kaikille lohkoille on suora yhteys yleiseltä tieltä. Lohkoilla ei ole rajoituksia (esim. niillä ei ole useita sähkötolppia, kosteita alueita tai metsän peittämiä alueita), jotka heikentäisivät merkittävästi maataloustuotannon kapasiteettia. |
| --- | --- |

(29)

Raportin mukaan lohkojen maaperän laatu on keskimääräinen verrattuna maaperän laatuun Virossa yleisesti. Kaikille lohkoille on suora yhteys yleiseltä tieltä. Lohkoilla ei ole rajoituksia (esim. niillä ei ole useita sähkötolppia, kosteita alueita tai metsän peittämiä alueita), jotka heikentäisivät merkittävästi maataloustuotannon kapasiteettia.

| (30) | Raportin sisältämässä arvioinnissa käytettiin kauppa-arvomenetelmää, jossa verrataan kiinteistöä muihin kiinteistöihin, joilla on vastaavat ominaisuudet. |
| --- | --- |

(30)

Raportin sisältämässä arvioinnissa käytettiin kauppa-arvomenetelmää, jossa verrataan kiinteistöä muihin kiinteistöihin, joilla on vastaavat ominaisuudet.

| (31) | Uus Maan raportin mukaan maatalousmaan vuokra Tartumaalla vuosina 2000–2004 oli 6–10 euroa hehtaarilta. Ennen kuin Viro liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004 ja maataloustuet tulivat saataville, viljelyaloista oli tehty erittäin vähän vuokrasopimuksia. Voimassa olevat vuokrasopimukset olivat pääosin yleiskielisiä, eikä ehtoihin yleensä lisätty tarkennuksia. Sopimukset allekirjoitettiin yleensä enintään viideksi vuodeksi, eikä niissä määrätty vuokran vuotuisista korotuksista. Vuokraa ei maksettu turvemaasta, polderista ja tulva-alueista (joista käytetään nimitystä ’muu maa-alue’); niitä ei pidetty kiinteistöinä vuokramarkkinoilla. |
| --- | --- |

(31)

Uus Maan raportin mukaan maatalousmaan vuokra Tartumaalla vuosina 2000–2004 oli 6–10 euroa hehtaarilta. Ennen kuin Viro liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004 ja maataloustuet tulivat saataville, viljelyaloista oli tehty erittäin vähän vuokrasopimuksia. Voimassa olevat vuokrasopimukset olivat pääosin yleiskielisiä, eikä ehtoihin yleensä lisätty tarkennuksia. Sopimukset allekirjoitettiin yleensä enintään viideksi vuodeksi, eikä niissä määrätty vuokran vuotuisista korotuksista. Vuokraa ei maksettu turvemaasta, polderista ja tulva-alueista (joista käytetään nimitystä ’muu maa-alue’); niitä ei pidetty kiinteistöinä vuokramarkkinoilla.

| (32) | Vuosina 2005–2009 maatalousmaan vuosivuokra Tartumaalla kohosi 10–20 euroon hehtaarilta. Vuokrasopimuksiin alettiin sisällyttää lausekkeita, jotka koskivat lohkon kunnossapitoa, kuten ojitusjärjestelmien kunnossapitoa. Vuokrasopimuksilla ei kuitenkaan säännelty lannoitteiden käyttöä, kalkitusta ja tienvarsien kunnossapitoa, koska tämä toiminta kuuluu yleisesti vuokralaisen vastuisiin ja on osa hänen tuotantotoimintaansa. Vuokrasopimusten kestoksi määritettiin yleensä viisi vuotta. Tänä aikana sopimuksissa ei yleensä määritetty vuokrankorotuksia koskevaa kerrointa eikä vuokraa maksettu muusta maa-alueesta. |
| --- | --- |

(32)

Vuosina 2005–2009 maatalousmaan vuosivuokra Tartumaalla kohosi 10–20 euroon hehtaarilta. Vuokrasopimuksiin alettiin sisällyttää lausekkeita, jotka koskivat lohkon kunnossapitoa, kuten ojitusjärjestelmien kunnossapitoa. Vuokrasopimuksilla ei kuitenkaan säännelty lannoitteiden käyttöä, kalkitusta ja tienvarsien kunnossapitoa, koska tämä toiminta kuuluu yleisesti vuokralaisen vastuisiin ja on osa hänen tuotantotoimintaansa. Vuokrasopimusten kestoksi määritettiin yleensä viisi vuotta. Tänä aikana sopimuksissa ei yleensä määritetty vuokrankorotuksia koskevaa kerrointa eikä vuokraa maksettu muusta maa-alueesta.

| (33) | Vuosivuokrat nousivat edelleen vuosina 2010–2014, ja ne olivat 25–60 euroa hehtaarilta. Vuokrasopimuksissa alettiin määrätä vuokran automaattisista viiden prosentin vuosikorotuksista. Sopimuksiin sisältyi myös lausekkeita, joilla säännellään maan käyttöä maaperän laadun säilyttämiseksi ja joihin voi lukeutua esimerkiksi agroteknisten vaatimusten täyttäminen. Vuokrasopimusten yleiseksi kestoksi vahvistettiin viisi vuotta. Vuokramarkkinat olivat syntyneet myös muulle maa-alueelle: sen vuosivuokra oli noin 10 euroa hehtaarilta. |
| --- | --- |

(33)

Vuosivuokrat nousivat edelleen vuosina 2010–2014, ja ne olivat 25–60 euroa hehtaarilta. Vuokrasopimuksissa alettiin määrätä vuokran automaattisista viiden prosentin vuosikorotuksista. Sopimuksiin sisältyi myös lausekkeita, joilla säännellään maan käyttöä maaperän laadun säilyttämiseksi ja joihin voi lukeutua esimerkiksi agroteknisten vaatimusten täyttäminen. Vuokrasopimusten yleiseksi kestoksi vahvistettiin viisi vuotta. Vuokramarkkinat olivat syntyneet myös muulle maa-alueelle: sen vuosivuokra oli noin 10 euroa hehtaarilta.

| (34) | Lisäksi Uus Maan raportissa arvioidaan muita AS Tartu Agrolle vuokrasopimuksen nojalla määrättyjä velvoitteita, kuten verojen maksamista sekä lohkojen kunnossapitoa ja parantamista (vrt. johdanto-osan 26 kappale). Raportin mukaan 2000-luvun alun vuokrasopimukset olivat varsin alkeellisia ja yleiskielisiä. Ne kattoivat vain hinnan ja maksuehdot, eikä niissä asetettu erityisiä velvoitteita vuokralaisille. |
| --- | --- |

(34)

Lisäksi Uus Maan raportissa arvioidaan muita AS Tartu Agrolle vuokrasopimuksen nojalla määrättyjä velvoitteita, kuten verojen maksamista sekä lohkojen kunnossapitoa ja parantamista (vrt. johdanto-osan 26 kappale). Raportin mukaan 2000-luvun alun vuokrasopimukset olivat varsin alkeellisia ja yleiskielisiä. Ne kattoivat vain hinnan ja maksuehdot, eikä niissä asetettu erityisiä velvoitteita vuokralaisille.

| (35) | Vuokrasopimuksiin lisättiin myöhemmin (pääasiassa vuodesta 2005 alkaen) vuokralaisen velvoite maksaa kiinteistövero ja muut vuokraan liittyvät verot. Ojitusjärjestelmien ja tienvarsien kunnossapito (jatkuva kunnossapito) on itsestäänselvistä syistä sisällytetty sopimuksiin velvoitteena, joka vuokralaisella on käyttäjänä ja edunsaajana. |
| --- | --- |

(35)

Vuokrasopimuksiin lisättiin myöhemmin (pääasiassa vuodesta 2005 alkaen) vuokralaisen velvoite maksaa kiinteistövero ja muut vuokraan liittyvät verot. Ojitusjärjestelmien ja tienvarsien kunnossapito (jatkuva kunnossapito) on itsestäänselvistä syistä sisällytetty sopimuksiin velvoitteena, joka vuokralaisella on käyttäjänä ja edunsaajana.

| (36) | Uus Maan raportin mukaan uuden ojitusjärjestelmän rakentaminen on omistajan omaisuuteen kohdistuva investointi. Tällainen investointi tarkoittaa merkittävää lisäkulua vuokran maksamisen ohella, ja se vahvistetaan siksi yleensä erikseen vuokrasopimuksissa. Vuosina 2010–2011 vuokrasopimuksiin alettiin lisätä määräyksiä maankäyttötarkoituksesta ja agronomisesti järkevistä käytänteistä. Näitä määräyksiä ei ilmaistu raha-arvona, vaan ne olivat yleiskielisiä, ja kukin vuokralainen päätti, miten ne pantiin täytäntöön sen mukaan, minkä tyyppistä viljelykasvia kasvatettiin, missä vuokrattu maa sijaitsi ja millaista maa oli. |
| --- | --- |

(36)

Uus Maan raportin mukaan uuden ojitusjärjestelmän rakentaminen on omistajan omaisuuteen kohdistuva investointi. Tällainen investointi tarkoittaa merkittävää lisäkulua vuokran maksamisen ohella, ja se vahvistetaan siksi yleensä erikseen vuokrasopimuksissa. Vuosina 2010–2011 vuokrasopimuksiin alettiin lisätä määräyksiä maankäyttötarkoituksesta ja agronomisesti järkevistä käytänteistä. Näitä määräyksiä ei ilmaistu raha-arvona, vaan ne olivat yleiskielisiä, ja kukin vuokralainen päätti, miten ne pantiin täytäntöön sen mukaan, minkä tyyppistä viljelykasvia kasvatettiin, missä vuokrattu maa sijaitsi ja millaista maa oli.

| (37) | Uus Maan raportissa todetaan siksi, ettei ollut tavanomaista lisätä vuokrasopimuksiin AS Tartu Agrolle asetettujen velvoitteiden kaltaisia velvoitteita, kuten määräyksiä kunnossapitojärjestelmiin tehtävistä investoinneista tai määräyksiä maan parantamisesta siten, että kasvinsuojeluun ja/tai epäorgaanisiin ja orgaanisiin lannoitteisiin käytettävien menojen määrä esitetään rahassa mitattavissa olevassa muodossa. Uus Maan raportissa ei käsitellä AS Tartu Agron ja ministeriön välistä vuokrasopimusta sen keston ja vuokrattavien hehtaarien määrän osalta muutoin kuin toteamalla, että maankäyttötarkoitus oli tärkeää säilyttää erityisesti viljavuuden osalta sopimuksen pitkän keston vuoksi. |
| --- | --- |

(37)

Uus Maan raportissa todetaan siksi, ettei ollut tavanomaista lisätä vuokrasopimuksiin AS Tartu Agrolle asetettujen velvoitteiden kaltaisia velvoitteita, kuten määräyksiä kunnossapitojärjestelmiin tehtävistä investoinneista tai määräyksiä maan parantamisesta siten, että kasvinsuojeluun ja/tai epäorgaanisiin ja orgaanisiin lannoitteisiin käytettävien menojen määrä esitetään rahassa mitattavissa olevassa muodossa. Uus Maan raportissa ei käsitellä AS Tartu Agron ja ministeriön välistä vuokrasopimusta sen keston ja vuokrattavien hehtaarien määrän osalta muutoin kuin toteamalla, että maankäyttötarkoitus oli tärkeää säilyttää erityisesti viljavuuden osalta sopimuksen pitkän keston vuoksi.

| (38) | Uus Maan raportissa todetaan lopuksi, että omaisuuserän likviditeettiä voidaan pitää korkeana maan sijainnin, koon ja kunnon perusteella, mutta huomautetaan, että arvioinnin tuloksen tarkkuus on keskitasoa ja että todellinen markkinavuokra voi poiketa +/–20 prosenttia Uus Maan raportissa käytetystä markkinavuokrasta (vrt. johdanto-osan 29–37 kappale). |
| --- | --- |

(38)

Uus Maan raportissa todetaan lopuksi, että omaisuuserän likviditeettiä voidaan pitää korkeana maan sijainnin, koon ja kunnon perusteella, mutta huomautetaan, että arvioinnin tuloksen tarkkuus on keskitasoa ja että todellinen markkinavuokra voi poiketa +/–20 prosenttia Uus Maan raportissa käytetystä markkinavuokrasta (vrt. johdanto-osan 29–37 kappale).

2.5   Muut markkinahintojen lähteet

Muut markkinahintojen lähteet

| (39) | Viron viranomaiset toimittivat 17 päivänä huhtikuuta 2019 Viron tilastokeskuksen, jäljempänä ’tilastokeskus’, esittämät tilastotiedot maatalousmaan vuokrien markkinahinnoista. Tilastokeskus on julkaissut maatalousmaan vuokrat vuodesta 2009 alkaen. Tilastokeskus on julkinen elin, joka kerää ja julkaisee kansallisia tilastoja, kuten käytössä olevan maatalousmaan hehtaarikohtaiset vuokrahinnat. Tilastollinen menetelmä, jota tilastokeskus käyttää maatalousmaan vuokrien määrittämiseen, perustuu Eurostatin hyväksymään menetelmään (5). Jäljempänä esitetyt vuokrat ovat tilastollisia keskiarvoja.

  Taulukko


  Maatalousmaan vuokra (euroa/ha)
















  Alue | Maan tyyppi | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koko Viro | Kaikki maatalousmaa | 21 | 25 | 26 | 35 | 40 | 48 | 52 | 52 | 58 |
| | Pelto | | | | | 43 | 50 | 55 | 54 | 60 |
| | Pysyvä nurmi | | | | | 30 | 38 | 38 | 40 | 47 |
| Tarton | Kaikki maatalousmaa | | | | | 50 | 56 | 63 | 61 | |
| piirikunta | Pelto | | | | | 52 | 58 | 65 | 61 | |
| | Pysyvä nurmi | | | | | 39 | 44 | 45 | 62 | |
| Lähde: www.stat.ee. |

(39)

Viron viranomaiset toimittivat 17 päivänä huhtikuuta 2019 Viron tilastokeskuksen, jäljempänä ’tilastokeskus’, esittämät tilastotiedot maatalousmaan vuokrien markkinahinnoista. Tilastokeskus on julkaissut maatalousmaan vuokrat vuodesta 2009 alkaen. Tilastokeskus on julkinen elin, joka kerää ja julkaisee kansallisia tilastoja, kuten käytössä olevan maatalousmaan hehtaarikohtaiset vuokrahinnat. Tilastollinen menetelmä, jota tilastokeskus käyttää maatalousmaan vuokrien määrittämiseen, perustuu Eurostatin hyväksymään menetelmään (5). Jäljempänä esitetyt vuokrat ovat tilastollisia keskiarvoja.

5

Taulukko

Taulukko

Maatalousmaan vuokra (euroa/ha)

Maatalousmaan vuokra (euroa/ha)

Alue

Maan tyyppi

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Koko Viro

Koko Viro

Kaikki maatalousmaa

21

25

26

35

40

48

52

52

58

Pelto

43

50

55

54

60

Pysyvä nurmi

30

38

38

40

47

Tarton

Tarton

Kaikki maatalousmaa

50

56

63

61

piirikunta

piirikunta

Pelto

52

58

65

61

Pysyvä nurmi

39

44

45

62

Lähde: www.stat.ee.

Lähde

2.6   Syyt menettelyn aloittamiseen

Syyt menettelyn aloittamiseen

| (40) | Komissio ei voinut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään sulkea pois mahdollisuutta, ettei tarkasteltavaan toimenpiteeseen sisältyisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio esitti erityisesti epäilyjä siitä, maksoiko AS Tartu Agro markkinahintaa alempaa vuokraa ja saiko yritys siten taloudellista etua. |
| --- | --- |

(40)

Komissio ei voinut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään sulkea pois mahdollisuutta, ettei tarkasteltavaan toimenpiteeseen sisältyisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio esitti erityisesti epäilyjä siitä, maksoiko AS Tartu Agro markkinahintaa alempaa vuokraa ja saiko yritys siten taloudellista etua.

| (41) | Tarkasteltaessa kysymystä, aiheutuuko julkisyhteisön liiketoimista etua liiketoimen toiselle osapuolelle, on arvioitava, toteutettiinko liiketoimet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Jos omaisuuden vuokraaminen toteutetaan avoimen, läpinäkyvän, syrjimättömän ja ehtoja sisältämättömän tarjouskilpailun perusteella julkisia hankintoja koskevien periaatteiden (6) mukaisesti, voidaan yleensä olettaa, että vuokraaminen on markkinaehtojen mukaista. Komissio ei pystynyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä päättelemään, että menettely olisi ollut läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön (vrt. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 58 kappale). Lisäksi Viron viranomaisten toimittaman Uus Maan laatiman riippumattoman raportin mukaan vaikutti siltä, että AS Tartu Agron maksama vuokra oli markkinahintaa alempi. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että AS Tartu Agrolle olisi myönnetty etua. |
| --- | --- |

(41)

Tarkasteltaessa kysymystä, aiheutuuko julkisyhteisön liiketoimista etua liiketoimen toiselle osapuolelle, on arvioitava, toteutettiinko liiketoimet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Jos omaisuuden vuokraaminen toteutetaan avoimen, läpinäkyvän, syrjimättömän ja ehtoja sisältämättömän tarjouskilpailun perusteella julkisia hankintoja koskevien periaatteiden (6) mukaisesti, voidaan yleensä olettaa, että vuokraaminen on markkinaehtojen mukaista. Komissio ei pystynyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä päättelemään, että menettely olisi ollut läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön (vrt. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 58 kappale). Lisäksi Viron viranomaisten toimittaman Uus Maan laatiman riippumattoman raportin mukaan vaikutti siltä, että AS Tartu Agron maksama vuokra oli markkinahintaa alempi. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että AS Tartu Agrolle olisi myönnetty etua.

6

| (42) | Lisäksi etu vaikutti olevan valikoiva, koska maata vuokrattiin vain yhdelle yritykselle eli AS Tartu Agrolle. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut osatekijät, eli valtionvarojen käyttö, tuen myöntäminen yritykselle, kilpailun vääristyminen ja vaikutukset kauppaan, vaikuttavat myös täyttyvän (vrt. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 43–45 ja 65–67 kappale). |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi etu vaikutti olevan valikoiva, koska maata vuokrattiin vain yhdelle yritykselle eli AS Tartu Agrolle. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut osatekijät, eli valtionvarojen käyttö, tuen myöntäminen yritykselle, kilpailun vääristyminen ja vaikutukset kauppaan, vaikuttavat myös täyttyvän (vrt. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 43–45 ja 65–67 kappale).

| (43) | Komissio kyseenalaisti myös sen, voitaisiinko toimenpide katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, koska perusteettoman alhaisten maanvuokrien muodossa myönnetty valtiontuki on toimintatukea siinä mielessä, että se vähentää edunsaajan tavanomaisia toimintakustannuksia. Toimintatukea pidetään ensi näkemältä sisämarkkinoille soveltumattomana erityisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (7). |
| --- | --- |

(43)

Komissio kyseenalaisti myös sen, voitaisiinko toimenpide katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, koska perusteettoman alhaisten maanvuokrien muodossa myönnetty valtiontuki on toimintatukea siinä mielessä, että se vähentää edunsaajan tavanomaisia toimintakustannuksia. Toimintatukea pidetään ensi näkemältä sisämarkkinoille soveltumattomana erityisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (7).

7

3.   VIRON HUOMAUTUKSET

VIRON HUOMAUTUKSET

| (44) | Viro katsoo, että maatalousmaan vuokraaminen AS Tartu Agrolle ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(44)

Viro katsoo, että maatalousmaan vuokraaminen AS Tartu Agrolle ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (45) | Viro kiistää olettamuksen, jonka mukaan tarjouskilpailumenettely ei välttämättä ollut läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön. |
| --- | --- |

(45)

Viro kiistää olettamuksen, jonka mukaan tarjouskilpailumenettely ei välttämättä ollut läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön.

| (46) | Ensinnäkin tarjouskilpailumenettelyssä noudatettiin sopimuksen allekirjoittamishetkellä voimassa ollutta kansallista lainsäädäntöä. Valtion omistaman maan vuokraamista koskevaa menettelyä säädeltiin valtion varoja koskevalla lailla (Riigivaraseadus (8)), ja menettelyssä noudatettiin 1 päivänä elokuuta 1995 annettua tasavallan hallituksen asetusta nro 285 valtion varojen käytön myöntämistä koskevien sääntöjen hyväksymisestä (Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine (9)), jäljempänä ’säännöt’. |
| --- | --- |

(46)

Ensinnäkin tarjouskilpailumenettelyssä noudatettiin sopimuksen allekirjoittamishetkellä voimassa ollutta kansallista lainsäädäntöä. Valtion omistaman maan vuokraamista koskevaa menettelyä säädeltiin valtion varoja koskevalla lailla (Riigivaraseadus (8)), ja menettelyssä noudatettiin 1 päivänä elokuuta 1995 annettua tasavallan hallituksen asetusta nro 285 valtion varojen käytön myöntämistä koskevien sääntöjen hyväksymisestä (Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine (9)), jäljempänä ’säännöt’.

8

9

| (47) | Läpinäkyvyyden ja syrjimättömyyden osalta Viron viranomaiset selittävät, että Aiu Põllumajanduse OÜ jätettiin neuvottelujen ulkopuolelle, koska se ei täyttänyt tarjouskilpailuilmoituksessa määritettyjä vaatimuksia (vrt. johdanto-osan 21–22 kappale). Yrityksen hakemus ei sisältänyt sen hallituksen päätöstä tarjouskilpailuun osallistumisesta eikä kaupparekisteristä saatavaa yrityksen rekisterikorttia, joka olisi osoittanut sen oikeuskelpoisuuden. Näiden asiakirjojen esittämisen pakollisuus kävi selvästi ilmi sääntöjen kohdista 32 ja 55. Nämä asiakirjat ovat välttämättömiä, jotta tarjouskilpailun järjestävä viranomainen voi olla varma siitä, että yritys on tosiasiassa olemassa ja että tarjouksen toimittavalla henkilöllä on oikeus edustaa kyseistä oikeushenkilöä. |
| --- | --- |

(47)

Läpinäkyvyyden ja syrjimättömyyden osalta Viron viranomaiset selittävät, että Aiu Põllumajanduse OÜ jätettiin neuvottelujen ulkopuolelle, koska se ei täyttänyt tarjouskilpailuilmoituksessa määritettyjä vaatimuksia (vrt. johdanto-osan 21–22 kappale). Yrityksen hakemus ei sisältänyt sen hallituksen päätöstä tarjouskilpailuun osallistumisesta eikä kaupparekisteristä saatavaa yrityksen rekisterikorttia, joka olisi osoittanut sen oikeuskelpoisuuden. Näiden asiakirjojen esittämisen pakollisuus kävi selvästi ilmi sääntöjen kohdista 32 ja 55. Nämä asiakirjat ovat välttämättömiä, jotta tarjouskilpailun järjestävä viranomainen voi olla varma siitä, että yritys on tosiasiassa olemassa ja että tarjouksen toimittavalla henkilöllä on oikeus edustaa kyseistä oikeushenkilöä.

| (48) | Aiu Põllumajanduse OÜ ei toimittanut edellä mainittuja tietoja, joten ministeriön oli pakko sulkea kyseinen yritys tarjouskilpailun ulkopuolelle sääntöjen 33 kohdan nojalla. Näin ollen Viron viranomaisten mukaan tarjouskilpailumenettely ei ollut syrjivä eikä siitä puuttunut läpinäkyvyyttä. |
| --- | --- |

(48)

Aiu Põllumajanduse OÜ ei toimittanut edellä mainittuja tietoja, joten ministeriön oli pakko sulkea kyseinen yritys tarjouskilpailun ulkopuolelle sääntöjen 33 kohdan nojalla. Näin ollen Viron viranomaisten mukaan tarjouskilpailumenettely ei ollut syrjivä eikä siitä puuttunut läpinäkyvyyttä.

| (49) | Liiketoimintasuunnitelman osalta Viron viranomaiset toteavat, että vuonna 2000 ei ollut käytössä erityisiä vaatimuksia, mutta liiketoimintasuunnitelma sisältää tavallisesti osia, joissa kuvaillaan muun muassa liikeideaa, resursseja, rahoitusennusteita (mukaan lukien kustannus-hyötyanalyysi) ja riskinarviointia. Liiketoimintasuunnitelman edellyttämisen tavoitteena oli, että pystytään arvioimaan tarjoajan näkemystä ja mahdollisuuksia käyttää maatalousmaata, myös mahdollisuuksia säilyttää kansallinen siemenvarasto ja lisätä korkeatuottoisia siemenlajikkeita OECD:n normien mukaisesti, toimitettujen talousennusteiden perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Liiketoimintasuunnitelman osalta Viron viranomaiset toteavat, että vuonna 2000 ei ollut käytössä erityisiä vaatimuksia, mutta liiketoimintasuunnitelma sisältää tavallisesti osia, joissa kuvaillaan muun muassa liikeideaa, resursseja, rahoitusennusteita (mukaan lukien kustannus-hyötyanalyysi) ja riskinarviointia. Liiketoimintasuunnitelman edellyttämisen tavoitteena oli, että pystytään arvioimaan tarjoajan näkemystä ja mahdollisuuksia käyttää maatalousmaata, myös mahdollisuuksia säilyttää kansallinen siemenvarasto ja lisätä korkeatuottoisia siemenlajikkeita OECD:n normien mukaisesti, toimitettujen talousennusteiden perusteella.

| (50) | Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agron liiketoimintasuunnitelma sisälsi tarvittavat tiedot päätösten tekemiseksi. Siinä esitettiin yrityksen strategiset tavoitteet ja edellytykset näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, tiedot yrityksen taloudellisesta tilanteesta ja henkilöstöstä, yksityiskohtaiset hankekuvaukset, markkinointiperiaatteet, rahoitusennusteet sekä riskinarviointi. |
| --- | --- |

(50)

Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agron liiketoimintasuunnitelma sisälsi tarvittavat tiedot päätösten tekemiseksi. Siinä esitettiin yrityksen strategiset tavoitteet ja edellytykset näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, tiedot yrityksen taloudellisesta tilanteesta ja henkilöstöstä, yksityiskohtaiset hankekuvaukset, markkinointiperiaatteet, rahoitusennusteet sekä riskinarviointi.

| (51) | Aiu Põllumajanduse OÜ:n liiketoimintasuunnitelmassa ei selitetty, miten yrityksen näkemys toteutettaisiin. Arviointilautakunnan raportissa todetaan seuraavaa: ”Toimitettu liiketoimintasuunnitelma ei täytä vaatimuksia; se ei sisällä minkäänlaista analyysia tai suunnitelmaa. Tarjottu vuokra on 200 Viron kruunua hehtaarilta, mutta on epäselvää, miten vuokran maksaminen taataan.” Viron viranomaisten mukaan ei ollut näin ollen varmuutta siitä, että Aiu Põllumajanduse OÜ olisi pystynyt taloudellinen tilanteensa, kokemuksensa ja valmiuksiensa perusteella maksamaan tarjouksessa esitetyn vuokran koko vuokrasopimuksen keston ajalta. Samoin ei ollut selvää käsitystä siitä, miten Aiu Põllumajanduse OÜ olisi voinut taata, että tarjouskilpailuilmoituksessa määritetyt vaatimukset täyttyisivät. |
| --- | --- |

(51)

Aiu Põllumajanduse OÜ:n liiketoimintasuunnitelmassa ei selitetty, miten yrityksen näkemys toteutettaisiin. Arviointilautakunnan raportissa todetaan seuraavaa: ”Toimitettu liiketoimintasuunnitelma ei täytä vaatimuksia; se ei sisällä minkäänlaista analyysia tai suunnitelmaa. Tarjottu vuokra on 200 Viron kruunua hehtaarilta, mutta on epäselvää, miten vuokran maksaminen taataan.” Viron viranomaisten mukaan ei ollut näin ollen varmuutta siitä, että Aiu Põllumajanduse OÜ olisi pystynyt taloudellinen tilanteensa, kokemuksensa ja valmiuksiensa perusteella maksamaan tarjouksessa esitetyn vuokran koko vuokrasopimuksen keston ajalta. Samoin ei ollut selvää käsitystä siitä, miten Aiu Põllumajanduse OÜ olisi voinut taata, että tarjouskilpailuilmoituksessa määritetyt vaatimukset täyttyisivät.

| (52) | Kysymykseen siitä, sisälsikö tarjouskilpailu ehtoja, Viron viranomaiset toteavat, että päätös asettaa tarjouskilpailuun lisävaatimus, jossa edellytettiin, että AS Tartu Agron maataloustuotantoa jatketaan, ei sisältänyt ehtoja. Tämän vaatimuksen tarjouskilpailuilmoitukseen lisäämisen tavoitteena ei ollut AS Tartu Agron toiminta yrityksenä, vaan tavoite liittyi sen maataloustuotantoon eli tarpeeseen ja velvoitteeseen lisätä erityisen korkeatuottoisia siemenlajikkeita, jotka täyttävät OECD:n normit, ja varastoida ne kansalliseen siemenvarastoon. Tästä syystä vaatimukselle oli Viron viranomaisten mukaan puolueeton perustelu. |
| --- | --- |

(52)

Kysymykseen siitä, sisälsikö tarjouskilpailu ehtoja, Viron viranomaiset toteavat, että päätös asettaa tarjouskilpailuun lisävaatimus, jossa edellytettiin, että AS Tartu Agron maataloustuotantoa jatketaan, ei sisältänyt ehtoja. Tämän vaatimuksen tarjouskilpailuilmoitukseen lisäämisen tavoitteena ei ollut AS Tartu Agron toiminta yrityksenä, vaan tavoite liittyi sen maataloustuotantoon eli tarpeeseen ja velvoitteeseen lisätä erityisen korkeatuottoisia siemenlajikkeita, jotka täyttävät OECD:n normit, ja varastoida ne kansalliseen siemenvarastoon. Tästä syystä vaatimukselle oli Viron viranomaisten mukaan puolueeton perustelu.

| (53) | Lisäksi Viron viranomaiset katsovat, että siementen lisäystä ja varastointia koskeva vaatimus oli puolueeton ja antoi kaikille asianomaisille mahdollisuuden osallistua tarjouskilpailuun. Tarjouskilpailuun osallistuneita ei määrätty käyttämään mitään erityistä menetelmää. Tavoitteena oli sitä vastoin varmistaa, että tarjouskilpailuun voisi osallistua mahdollisimman laaja valikoima maatalousyrityksiä. Siksi ministeriö ei asettanut aikarajoja tai tilarajoituksia maataloustuotannon jatkamista koskevan vaatimuksen täyttämiseksi, ja kaikilla tarjouskilpailuun osallistumisesta kiinnostuneilla oli mahdollisuus päättää itse, miten näiden siemenlajikkeiden lisäys- ja varastointivelvoite täytetään. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi Viron viranomaiset katsovat, että siementen lisäystä ja varastointia koskeva vaatimus oli puolueeton ja antoi kaikille asianomaisille mahdollisuuden osallistua tarjouskilpailuun. Tarjouskilpailuun osallistuneita ei määrätty käyttämään mitään erityistä menetelmää. Tavoitteena oli sitä vastoin varmistaa, että tarjouskilpailuun voisi osallistua mahdollisimman laaja valikoima maatalousyrityksiä. Siksi ministeriö ei asettanut aikarajoja tai tilarajoituksia maataloustuotannon jatkamista koskevan vaatimuksen täyttämiseksi, ja kaikilla tarjouskilpailuun osallistumisesta kiinnostuneilla oli mahdollisuus päättää itse, miten näiden siemenlajikkeiden lisäys- ja varastointivelvoite täytetään.

| (54) | Alun perin tämä OECD:n normit täyttävien siementen lisäystä ja kansalliseen siemenvarastoon varastointia koskeva vaatimus otettiin käyttöön 30 päivänä huhtikuuta 1997 annetun maatalousministerin määräyksen nro 55 perusteella. Määräyksellä siementen lisäys ja varastointi määrättiin AS Tartu Agron edeltäjälle, joka oli Tartu Riigimajand. |
| --- | --- |

(54)

Alun perin tämä OECD:n normit täyttävien siementen lisäystä ja kansalliseen siemenvarastoon varastointia koskeva vaatimus otettiin käyttöön 30 päivänä huhtikuuta 1997 annetun maatalousministerin määräyksen nro 55 perusteella. Määräyksellä siementen lisäys ja varastointi määrättiin AS Tartu Agron edeltäjälle, joka oli Tartu Riigimajand.

| (55) | Edellä esitetyn perusteella Viron viranomaiset katsovat, että tarjouskilpailumenettely oli läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön. |
| --- | --- |

(55)

Edellä esitetyn perusteella Viron viranomaiset katsovat, että tarjouskilpailumenettely oli läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön.

| (56) | Lisäksi Viron viranomaiset ovat sitä mieltä, että vuokrahinnan arvo vastasi markkina-arvoa seuraavista syistä. Ensinnäkin maan laatua ei ollut otettu asianmukaisesti huomioon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, koska vähintään 12,34 prosenttia vuokramaasta ei sovellu maataloustuotantoon. Yhteensä 377,92 hehtaaria koostuu i) 42,4 hehtaarista metsämaata; ii) 260,5 hehtaarista pysyvää nurmea (eli Emajoen tulva-alue (luonnonniittyä)); ja iii) 75,02 hehtaarista kiinteistölohkojen välisiä teitä, polkuja ja ojia. Lisäksi kiinteistölohkojen sisällä on teitä, polkuja ja ojia, joiden kokonaispinta-alaa ei ole selvitetty. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi Viron viranomaiset ovat sitä mieltä, että vuokrahinnan arvo vastasi markkina-arvoa seuraavista syistä. Ensinnäkin maan laatua ei ollut otettu asianmukaisesti huomioon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, koska vähintään 12,34 prosenttia vuokramaasta ei sovellu maataloustuotantoon. Yhteensä 377,92 hehtaaria koostuu i) 42,4 hehtaarista metsämaata; ii) 260,5 hehtaarista pysyvää nurmea (eli Emajoen tulva-alue (luonnonniittyä)); ja iii) 75,02 hehtaarista kiinteistölohkojen välisiä teitä, polkuja ja ojia. Lisäksi kiinteistölohkojen sisällä on teitä, polkuja ja ojia, joiden kokonaispinta-alaa ei ole selvitetty.

| (57) | Toiseksi Viron maataloustuottajille olivat tarjouskilpailuajankohtana ominaisia hyvin heikot taloudelliset valmiudet. Vuodelta 2001 peräisin olevien tietojen mukaan maatilan keskimääräinen koko oli 15,6 hehtaaria. Yli 2 000 hehtaarin kokoisia tiloja oli yhteensä 24, joista vain kahdeksan oli verrattavissa tarjouksen kohteeseen, sillä niiden käytössä oleva maatalousmaa oli yli 3 000 hehtaaria. Siksi oli vain vähän sellaisia maataloustuottajia, jotka olivat kiinnostuneita vuokraamaan yli 3 000 hehtaaria maatalousmaata, jonka käyttötarkoitus oli määritetty, ja jotka olivat valmiita ottamaan riskin ja joilla oli valmiudet siihen. |
| --- | --- |

(57)

Toiseksi Viron maataloustuottajille olivat tarjouskilpailuajankohtana ominaisia hyvin heikot taloudelliset valmiudet. Vuodelta 2001 peräisin olevien tietojen mukaan maatilan keskimääräinen koko oli 15,6 hehtaaria. Yli 2 000 hehtaarin kokoisia tiloja oli yhteensä 24, joista vain kahdeksan oli verrattavissa tarjouksen kohteeseen, sillä niiden käytössä oleva maatalousmaa oli yli 3 000 hehtaaria. Siksi oli vain vähän sellaisia maataloustuottajia, jotka olivat kiinnostuneita vuokraamaan yli 3 000 hehtaaria maatalousmaata, jonka käyttötarkoitus oli määritetty, ja jotka olivat valmiita ottamaan riskin ja joilla oli valmiudet siihen.

| (58) | Kolmas mahdollista vuokrahintaa rajoittava tekijä olivat olemattomat vuokramarkkinat. Vuokrasopimuksen allekirjoittamishetkellä maata annettiin käyttöön yleensä maksutta, jotta sitä ei hylättäisi. Tästä syystä ministeriön oli asetettava vaatimuksensa järkevästi ja joustavasti. |
| --- | --- |

(58)

Kolmas mahdollista vuokrahintaa rajoittava tekijä olivat olemattomat vuokramarkkinat. Vuokrasopimuksen allekirjoittamishetkellä maata annettiin käyttöön yleensä maksutta, jotta sitä ei hylättäisi. Tästä syystä ministeriön oli asetettava vaatimuksensa järkevästi ja joustavasti.

| (59) | Neljänneksi Viron viranomaiset katsovat, että kaikkia AS Tartu Agrolle koituneita kuluja (jotka on määritetty johdanto-osan 26 kappaleessa) olisi pidettävä ministeriön vuokratuloina. |
| --- | --- |

(59)

Neljänneksi Viron viranomaiset katsovat, että kaikkia AS Tartu Agrolle koituneita kuluja (jotka on määritetty johdanto-osan 26 kappaleessa) olisi pidettävä ministeriön vuokratuloina.

| (60) | Viron viranomaiset korostavat tässä yhteydessä, että investointien tekeminen ojitusjärjestelmään ei ole valinnanvaraista, vaan siihen velvoitetaan vuokrasopimuksessa ja lainsäädännössä. Tuolloin voimassa olleen maanparannuslain (maaparandusseadus) (10) 16 §:n 1 momentin mukaan maanparannusjärjestelmän kunnossapito oli maanomistajan, tässä tapauksessa valtion, velvoite. Vuokrasopimuksen mukaan AS Tartu Agro oli kuitenkin velvoitettu pitämään vuokramaan olennaiset osat ja tarvikkeet moitteetonta hallinnointia vastaavassa kunnossa ja korvaamaan ne tarvittaessa ilman, että sillä oli oikeus pyytää valtiolta korvausta kyseisten investointien kustannuksista. Viron viranomaiset väittävät tältä osin, että olisi ollut missä tahansa markkinaolosuhteissa toimivien yksityisten investoijien edun mukaista siirtää nämä velvoitteet ja tämä riski vuokralaiselle. |
| --- | --- |

(60)

Viron viranomaiset korostavat tässä yhteydessä, että investointien tekeminen ojitusjärjestelmään ei ole valinnanvaraista, vaan siihen velvoitetaan vuokrasopimuksessa ja lainsäädännössä. Tuolloin voimassa olleen maanparannuslain (maaparandusseadus) (10) 16 §:n 1 momentin mukaan maanparannusjärjestelmän kunnossapito oli maanomistajan, tässä tapauksessa valtion, velvoite. Vuokrasopimuksen mukaan AS Tartu Agro oli kuitenkin velvoitettu pitämään vuokramaan olennaiset osat ja tarvikkeet moitteetonta hallinnointia vastaavassa kunnossa ja korvaamaan ne tarvittaessa ilman, että sillä oli oikeus pyytää valtiolta korvausta kyseisten investointien kustannuksista. Viron viranomaiset väittävät tältä osin, että olisi ollut missä tahansa markkinaolosuhteissa toimivien yksityisten investoijien edun mukaista siirtää nämä velvoitteet ja tämä riski vuokralaiselle.

10

| (61) | Viron viranomaiset katsovat näistä syistä, että ojitusjärjestelmiin tehtyjä investointeja olisi pidettävä osana ministeriön vuokratuloja sopimuksen nojalla maksettavan vuokran lisäksi ja ne olisi otettava huomioon arvioitaessa, onko vuokrasopimus markkinaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(61)

Viron viranomaiset katsovat näistä syistä, että ojitusjärjestelmiin tehtyjä investointeja olisi pidettävä osana ministeriön vuokratuloja sopimuksen nojalla maksettavan vuokran lisäksi ja ne olisi otettava huomioon arvioitaessa, onko vuokrasopimus markkinaehtojen mukainen.

| (62) | Maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvien menojen osalta Viron viranomaiset katsovat, että nämä menot olivat välttämättömiä sen varmistamiseksi, että maatalousmaa pysyisi käyttökelpoisena pidempään. Ilman näitä menoja vuokratun maatalousmaan laatu ja taloudellinen arvo olisivat heikentyneet. Maataloustutkimuskeskus vahvistaa, että maaperän ravinteiden tasapainon parantamiseen kohdistetut AS Tartu Agron menot johtivat viljavuuden vakautumiseen. Näin ollen valtion kannalta oli sekä kannattavaa että välttämätöntä tehdä vuokrasopimus tässä muodossa. Vuokralaisen velvoitteiden vuoksi valtion ei tarvinnut vastata itse kustannuksista, vaan se saattoi siirtää ne AS Tartu Agrolle vuokrahinnan lisäksi. |
| --- | --- |

(62)

Maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvien menojen osalta Viron viranomaiset katsovat, että nämä menot olivat välttämättömiä sen varmistamiseksi, että maatalousmaa pysyisi käyttökelpoisena pidempään. Ilman näitä menoja vuokratun maatalousmaan laatu ja taloudellinen arvo olisivat heikentyneet. Maataloustutkimuskeskus vahvistaa, että maaperän ravinteiden tasapainon parantamiseen kohdistetut AS Tartu Agron menot johtivat viljavuuden vakautumiseen. Näin ollen valtion kannalta oli sekä kannattavaa että välttämätöntä tehdä vuokrasopimus tässä muodossa. Vuokralaisen velvoitteiden vuoksi valtion ei tarvinnut vastata itse kustannuksista, vaan se saattoi siirtää ne AS Tartu Agrolle vuokrahinnan lisäksi.

| (63) | Verojen maksamisen osalta maaverolain (maamaksuseadus (11)) 3 ja 10 §:n nojalla maanomistajan tai maan käyttäjän on maksettava maavero. Maan käyttäjän on maksettava vero, jos maata ei ole rekisteröity uudelleen maareformilaissa (Maareformi seadus) säädetyn menettelyn mukaisesti. Kyseisten säännösten mukaisesti maaveron maksamista koskeva sitoumus riippui Viron valtiosta. |
| --- | --- |

(63)

Verojen maksamisen osalta maaverolain (maamaksuseadus (11)) 3 ja 10 §:n nojalla maanomistajan tai maan käyttäjän on maksettava maavero. Maan käyttäjän on maksettava vero, jos maata ei ole rekisteröity uudelleen maareformilaissa (Maareformi seadus) säädetyn menettelyn mukaisesti. Kyseisten säännösten mukaisesti maaveron maksamista koskeva sitoumus riippui Viron valtiosta.

11

| (64) | Viron viranomaiset katsovat näin ollen, että vuokra yhdessä muiden taloudellisten velvoitteiden määrän kanssa tarkasteltuna oli markkinaehtojen mukainen, koska ne olivat vähintään verrattavissa markkinoiden vuokraan tai sitä suurempia. |
| --- | --- |

(64)

Viron viranomaiset katsovat näin ollen, että vuokra yhdessä muiden taloudellisten velvoitteiden määrän kanssa tarkasteltuna oli markkinaehtojen mukainen, koska ne olivat vähintään verrattavissa markkinoiden vuokraan tai sitä suurempia.

| (65) | Viron viranomaisten mukaan ministeriö halusi saada mahdollisimman paljon tuloja maan vuokraamisesta. |
| --- | --- |

(65)

Viron viranomaisten mukaan ministeriö halusi saada mahdollisimman paljon tuloja maan vuokraamisesta.

| (66) | Viron viranomaiset katsovat myös, että valinta allekirjoittaa sopimus AS Tartu Agron kanssa tarjouskilpailun päätyttyä ei ollut valikoiva, koska AS Tartu Agron valinta oli läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön. Valtio toimi tässä valintamenettelyssä loogisesti, noudattaen asianmukaista huolellisuutta ja tarjouskilpailumenettelyn toteuttamisajankohtana voimassa ollutta kansallista lainsäädäntöä. Viron viranomaiset eivät vastaavasti myöskään hyväksy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä komission arviota, jonka mukaan toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Viron viranomaiset väittävät, että komissio ei ole selittänyt vuokrasopimuksen vaikutuksia eikä sitä, miten se nimenomaisesti vääristää kilpailua. Siksi ei voida sulkea pois sitä, että mahdollisuus siihen, että vuokrasopimus vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on pelkästään hypoteettinen. |
| --- | --- |

(66)

Viron viranomaiset katsovat myös, että valinta allekirjoittaa sopimus AS Tartu Agron kanssa tarjouskilpailun päätyttyä ei ollut valikoiva, koska AS Tartu Agron valinta oli läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön. Valtio toimi tässä valintamenettelyssä loogisesti, noudattaen asianmukaista huolellisuutta ja tarjouskilpailumenettelyn toteuttamisajankohtana voimassa ollutta kansallista lainsäädäntöä. Viron viranomaiset eivät vastaavasti myöskään hyväksy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä komission arviota, jonka mukaan toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Viron viranomaiset väittävät, että komissio ei ole selittänyt vuokrasopimuksen vaikutuksia eikä sitä, miten se nimenomaisesti vääristää kilpailua. Siksi ei voida sulkea pois sitä, että mahdollisuus siihen, että vuokrasopimus vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on pelkästään hypoteettinen.

| (67) | Viron viranomaiset väittävät lopuksi, että vaikka komissio katsoisi, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät, vaatimuksia ei voida esittää valtiontukeen liittyvistä toimista tai liiketoimista, jotka on toteutettu ennen kantelun kirjaamista 28 päivänä heinäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(67)

Viron viranomaiset väittävät lopuksi, että vaikka komissio katsoisi, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät, vaatimuksia ei voida esittää valtiontukeen liittyvistä toimista tai liiketoimista, jotka on toteutettu ennen kantelun kirjaamista 28 päivänä heinäkuuta 2014.

4.   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

AS Tartu Agron huomautukset

AS Tartu Agron huomautukset

| (68) | AS Tartu Agro väittää, että se ei saanut sääntöjenvastaista valtiontukea Viron hallitukselta vuonna 2000, koska se ei katso saaneensa taloudellista etua missään vaiheessa vuokrasopimuksen aikana. |
| --- | --- |

(68)

AS Tartu Agro väittää, että se ei saanut sääntöjenvastaista valtiontukea Viron hallitukselta vuonna 2000, koska se ei katso saaneensa taloudellista etua missään vaiheessa vuokrasopimuksen aikana.

| (69) | AS Tartu Agron mukaan vuokrasopimus tehtiin kilpailullisen, läpinäkyvän, syrjimättömän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella allekirjoittamishetkellä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(69)

AS Tartu Agron mukaan vuokrasopimus tehtiin kilpailullisen, läpinäkyvän, syrjimättömän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella allekirjoittamishetkellä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti seuraavista syistä.

| (70) | Tarjouskilpailuun osallistumiseen vaaditut asiakirjat oli määritetty sääntöjen kohdassa 32. |
| --- | --- |

(70)

Tarjouskilpailuun osallistumiseen vaaditut asiakirjat oli määritetty sääntöjen kohdassa 32.

| (71) | Kysymykseen siitä, sisälsikö tarjouskilpailu ehtoja, AS Tartu Agro toteaa, että oli tärkeää varmistaa, että yrityksellä oli tuotantovälineet maatalousmaan muodossa ennen yrityksen osakkeiden myyntiä vuonna 2001 (vrt. johdanto-osan 12 kappale). Muutoin kukaan ei olisi halunnut hankkia AS Tartu Agron osakkeita, joten niiden arvo olisi laskenut nollaan. Siinä tapauksessa valtio ei olisi ollut markkinatalousperiaatteiden mukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja. Jotta osakkeiden myynti toteutuisi ja niille saataisiin myös korkein mahdollinen hinta, maan vuokraus oli yhdistettävä ehtoon, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustoimintaa on jatkettava. AS Tartu Agron mukaan tämä ehto asetettiin tarjouksessa riittävän avoimessa muodossa, jolloin kaikki tarjoajat pystyivät esittämään oman näkemyksensä sen täyttämisestä. |
| --- | --- |

(71)

Kysymykseen siitä, sisälsikö tarjouskilpailu ehtoja, AS Tartu Agro toteaa, että oli tärkeää varmistaa, että yrityksellä oli tuotantovälineet maatalousmaan muodossa ennen yrityksen osakkeiden myyntiä vuonna 2001 (vrt. johdanto-osan 12 kappale). Muutoin kukaan ei olisi halunnut hankkia AS Tartu Agron osakkeita, joten niiden arvo olisi laskenut nollaan. Siinä tapauksessa valtio ei olisi ollut markkinatalousperiaatteiden mukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja. Jotta osakkeiden myynti toteutuisi ja niille saataisiin myös korkein mahdollinen hinta, maan vuokraus oli yhdistettävä ehtoon, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustoimintaa on jatkettava. AS Tartu Agron mukaan tämä ehto asetettiin tarjouksessa riittävän avoimessa muodossa, jolloin kaikki tarjoajat pystyivät esittämään oman näkemyksensä sen täyttämisestä.

| (72) | Lisäksi AS Tartu Agro selventää, että yritys oli strategisesti tärkeä Viron hallitukselle, koska se oli nimetty siemenkeskukseksi ja ministeriön koulutus- ja testauspaikaksi. Tässä yhteydessä siemenjärjestelmiä käsittelevä OECD:n neuvosto päätti 13 päivänä lokakuuta 1997 hyväksyä Viron OECD:n siemenjärjestelmiin, ja AS Tartu Agro sisällytettiin OECD:n siementen viljelyjärjestelmään. AS Tartu Agrolla oli näin ollen merkittävä tehtävä siemenkeskuksena, koska se varmisti sertifioitujen siementen lisäyksen ja kansallisen siemenvaraston säilyttämisen. |
| --- | --- |

(72)

Lisäksi AS Tartu Agro selventää, että yritys oli strategisesti tärkeä Viron hallitukselle, koska se oli nimetty siemenkeskukseksi ja ministeriön koulutus- ja testauspaikaksi. Tässä yhteydessä siemenjärjestelmiä käsittelevä OECD:n neuvosto päätti 13 päivänä lokakuuta 1997 hyväksyä Viron OECD:n siemenjärjestelmiin, ja AS Tartu Agro sisällytettiin OECD:n siementen viljelyjärjestelmään. AS Tartu Agrolla oli näin ollen merkittävä tehtävä siemenkeskuksena, koska se varmisti sertifioitujen siementen lisäyksen ja kansallisen siemenvaraston säilyttämisen.

| (73) | AS Tartu Agro toimii myös Viron maatalousyliopiston koulutus- ja testauspaikkana eläinlääketieteen, kotieläintalouden, eläingenetiikan, eläinjalostuksen ja kasvinsuojeluyhteistyön aloilla. Siksi AS Tartu Agro oli (ja on edelleen) arvokas Viron hallitukselle koulutuksellisten tavoitteiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(73)

AS Tartu Agro toimii myös Viron maatalousyliopiston koulutus- ja testauspaikkana eläinlääketieteen, kotieläintalouden, eläingenetiikan, eläinjalostuksen ja kasvinsuojeluyhteistyön aloilla. Siksi AS Tartu Agro oli (ja on edelleen) arvokas Viron hallitukselle koulutuksellisten tavoitteiden täytäntöönpanossa.

| (74) | Edellä esitetyn perusteella AS Tartu Agro katsoo, ettei se saanut etua tekemällä vuokrasopimuksen. |
| --- | --- |

(74)

Edellä esitetyn perusteella AS Tartu Agro katsoo, ettei se saanut etua tekemällä vuokrasopimuksen.

| (75) | Lisäksi AS Tartu Agro väittää, että vuokrasopimus täyttää markkinaehdot seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(75)

Lisäksi AS Tartu Agro väittää, että vuokrasopimus täyttää markkinaehdot seuraavista syistä.

| (76) | AS Tartu Agro perustelee, että vuokrasopimuksen osapuolet eivät voi muuttaa sopimusta tai vetäytyä siitä yksipuolisesti, vaikka markkinaolosuhteet muuttuisivat sopimuksen voimassaoloaikana. Tämä johtuu Viron sopimusoikeudesta (võlaõigusseadus-lain (12) 8 §:n 2 momentti), jonka mukaan sopimukset sitovat osapuolia. Näin ollen sopimuspuolet eivät pysty jatkuvasti mukauttamaan pitkäaikaista sopimusta markkinaolosuhteisiin. |
| --- | --- |

(76)

AS Tartu Agro perustelee, että vuokrasopimuksen osapuolet eivät voi muuttaa sopimusta tai vetäytyä siitä yksipuolisesti, vaikka markkinaolosuhteet muuttuisivat sopimuksen voimassaoloaikana. Tämä johtuu Viron sopimusoikeudesta (võlaõigusseadus-lain (12) 8 §:n 2 momentti), jonka mukaan sopimukset sitovat osapuolia. Näin ollen sopimuspuolet eivät pysty jatkuvasti mukauttamaan pitkäaikaista sopimusta markkinaolosuhteisiin.

12

| (77) | AS Tartu Agron mukaan vuokra ja vuokralaisen lisävelvoitteet (vrt. johdanto-osan 25 ja 26 kappale) ovat keskinäisesti ja erottamattomasti sidoksissa toisiinsa ja ne on katsottava yhdeksi yhdistetyksi todelliseksi vuokratuloksi. Valtio toimi omistajana varovaisuusperiaatteen mukaisesti asettaessaan velvoitteen tehdä investointeja vuokramaan arvon ja viljavuuden säilyttämiseksi. As Tartu Agron mukaan valtio toimi näin varmistaakseen maan arvon nousun pitkällä aikavälillä, mikä osoittaa, että valtio toimi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(77)

AS Tartu Agron mukaan vuokra ja vuokralaisen lisävelvoitteet (vrt. johdanto-osan 25 ja 26 kappale) ovat keskinäisesti ja erottamattomasti sidoksissa toisiinsa ja ne on katsottava yhdeksi yhdistetyksi todelliseksi vuokratuloksi. Valtio toimi omistajana varovaisuusperiaatteen mukaisesti asettaessaan velvoitteen tehdä investointeja vuokramaan arvon ja viljavuuden säilyttämiseksi. As Tartu Agron mukaan valtio toimi näin varmistaakseen maan arvon nousun pitkällä aikavälillä, mikä osoittaa, että valtio toimi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

| (78) | Ojitusjärjestelmään tehtävien vuotuisten investointien osalta AS Tartu Agro investoi maanparannuksiin sopimuksen ensimmäisten 16 vuoden aikana yhteensä 1 458 611 euroa eli keskimäärin 91 163 euroa vuodessa. Se on 3,57 kertaa enemmän, kuin vuokrasopimuksessa edellytetään. |
| --- | --- |

(78)

Ojitusjärjestelmään tehtävien vuotuisten investointien osalta AS Tartu Agro investoi maanparannuksiin sopimuksen ensimmäisten 16 vuoden aikana yhteensä 1 458 611 euroa eli keskimäärin 91 163 euroa vuodessa. Se on 3,57 kertaa enemmän, kuin vuokrasopimuksessa edellytetään.

| (79) | Velvoite investoida vähintään 400 000 Viron kruunua (25 565 euroa) vuodessa maanparannusjärjestelmien uudistamiseen (eli ei pelkästään kunnossapitoon) asetettiin vuokralaiselle aikana, jolloin tällaiset velvoitteet eivät olleet tavallisia, kuten Uus Maan raportista käy ilmi. Siksi tämä muodosti vuokralaiselle merkittävän velvoitteen vuokran lisäksi. Velvoite oli selvästi hyödyllinen ja tärkeä valtiolle, ja se on siksi väistämättä sidoksissa vuokrahintaan. |
| --- | --- |

(79)

Velvoite investoida vähintään 400 000 Viron kruunua (25 565 euroa) vuodessa maanparannusjärjestelmien uudistamiseen (eli ei pelkästään kunnossapitoon) asetettiin vuokralaiselle aikana, jolloin tällaiset velvoitteet eivät olleet tavallisia, kuten Uus Maan raportista käy ilmi. Siksi tämä muodosti vuokralaiselle merkittävän velvoitteen vuokran lisäksi. Velvoite oli selvästi hyödyllinen ja tärkeä valtiolle, ja se on siksi väistämättä sidoksissa vuokrahintaan.

| (80) | Maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvien vuokralaisen kustannusten osalta AS Tartu Agro toteaa, että nämä velvoitteet olivat tärkeitä valtiolle silloin, kun maa-alue vuokrattiin pitkäksi ajaksi. Vaikka viljavuuden parantaminen on vuokralaisen edun mukaista, se hyödyttää myös valtiota siinä mielessä, että se lisää maan arvoa, kuten maataloustutkimuskeskus on vahvistanut. Velvoitteista aiheutui AS Tartu Agrolle 3 981 000 Viron kruunun (254 432 euron) vuotuiset menot. |
| --- | --- |

(80)

Maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvien vuokralaisen kustannusten osalta AS Tartu Agro toteaa, että nämä velvoitteet olivat tärkeitä valtiolle silloin, kun maa-alue vuokrattiin pitkäksi ajaksi. Vaikka viljavuuden parantaminen on vuokralaisen edun mukaista, se hyödyttää myös valtiota siinä mielessä, että se lisää maan arvoa, kuten maataloustutkimuskeskus on vahvistanut. Velvoitteista aiheutui AS Tartu Agrolle 3 981 000 Viron kruunun (254 432 euron) vuotuiset menot.

| (81) | AS Tartu Agron mukaan maatalouden kirjanpidon tietoverkon keräämät tiedot osoittavat, että hehtaarikohtaiset viljelyn tuotantokustannukset olivat Virossa vuonna 2000 keskimäärin 43,42 euroa hehtaarilta. AS Tartu Agroa kooltaan vastaavien maidontuottajien kustannukset olivat keskimäärin 28,57 euroa hehtaarilta. Vuokrasopimuksessa viljavuuden parantamisesta aiheutuvat kustannukset olivat kuitenkin vähintään 82,36 euroa hehtaarilta, mikä on huomattavasti enemmän kuin Viron keskiarvo kyseisenä aikana. |
| --- | --- |

(81)

AS Tartu Agron mukaan maatalouden kirjanpidon tietoverkon keräämät tiedot osoittavat, että hehtaarikohtaiset viljelyn tuotantokustannukset olivat Virossa vuonna 2000 keskimäärin 43,42 euroa hehtaarilta. AS Tartu Agroa kooltaan vastaavien maidontuottajien kustannukset olivat keskimäärin 28,57 euroa hehtaarilta. Vuokrasopimuksessa viljavuuden parantamisesta aiheutuvat kustannukset olivat kuitenkin vähintään 82,36 euroa hehtaarilta, mikä on huomattavasti enemmän kuin Viron keskiarvo kyseisenä aikana.

| (82) | Verojen osalta maaverolain (maamaksuseadus (13)) 8 §:n 1 momentin nojalla maanomistajan olisi maksettava maavero, jolleivät omistaja ja vuokralainen ole toisin sopineet. |
| --- | --- |

(82)

Verojen osalta maaverolain (maamaksuseadus (13)) 8 §:n 1 momentin nojalla maanomistajan olisi maksettava maavero, jolleivät omistaja ja vuokralainen ole toisin sopineet.

13

| (83) | Tarkasteltavana olevassa asiassa sovittiin, että AS Tartu Agro maksaa maaveron ja kaikki muut vuokrasopimuksen kohteeseen liittyvät verot. Maanomistajalle kuuluva oikeudellinen velvoite maksaa maavero asetettiin AS Tartu Agron mukaan siten lisävelvoitteeksi vuokralaiselle. Siksi maksetut verot on otettava huomioon arvioitaessa vuokrahinnan suuruutta. |
| --- | --- |

(83)

Tarkasteltavana olevassa asiassa sovittiin, että AS Tartu Agro maksaa maaveron ja kaikki muut vuokrasopimuksen kohteeseen liittyvät verot. Maanomistajalle kuuluva oikeudellinen velvoite maksaa maavero asetettiin AS Tartu Agron mukaan siten lisävelvoitteeksi vuokralaiselle. Siksi maksetut verot on otettava huomioon arvioitaessa vuokrahinnan suuruutta.

| (84) | AS Tartu Agro väittää lisäksi, että merkittävää osaa vuokramaasta ei voida käyttää maataloustuotantoon, ja viittaa tässä yhteydessä Uus Maan raporttiin, jonka mukaan vain 2 833,596 hehtaaria vuokramaasta on peltoa. Muu vuokramaa sisältää 116,58 hehtaaria luonnonniittyä, 44,06 hehtaaria metsää, 0,3 hehtaaria vähän liikennöityä aluetta ja 76,3348 hehtaaria muuta maa-aluetta (esim. tiet, ojat ja veden alle jäänyt alue). Lisäksi noin 283 hehtaarin kokoinen peltoala koostuu pysyvästä nurmesta, jota ei voida käyttää maataloustuotantoon ja josta AS Tartu Agrolle ei makseta maataloustukea, mutta joka on voimassa olevan lainsäädännön mukaan säilytettävä pysyvänä nurmena. Näin ollen vain 2 550,596 hehtaaria eli 83,3 prosenttia yhteensä 3 061,9 hehtaarin laajuisesta vuokramaasta oli käytettävissä aiottuun käyttötarkoitukseen. Muuta 16,7:ää prosenttia ei voida käyttää maataloustuotantoon. AS Tartu Agro katsoo tämän perusteella, että todellinen vuokra hehtaarilta on 16,7 prosenttia suurempi kuin sopimuksenmukainen vuokra. |
| --- | --- |

(84)

AS Tartu Agro väittää lisäksi, että merkittävää osaa vuokramaasta ei voida käyttää maataloustuotantoon, ja viittaa tässä yhteydessä Uus Maan raporttiin, jonka mukaan vain 2 833,596 hehtaaria vuokramaasta on peltoa. Muu vuokramaa sisältää 116,58 hehtaaria luonnonniittyä, 44,06 hehtaaria metsää, 0,3 hehtaaria vähän liikennöityä aluetta ja 76,3348 hehtaaria muuta maa-aluetta (esim. tiet, ojat ja veden alle jäänyt alue). Lisäksi noin 283 hehtaarin kokoinen peltoala koostuu pysyvästä nurmesta, jota ei voida käyttää maataloustuotantoon ja josta AS Tartu Agrolle ei makseta maataloustukea, mutta joka on voimassa olevan lainsäädännön mukaan säilytettävä pysyvänä nurmena. Näin ollen vain 2 550,596 hehtaaria eli 83,3 prosenttia yhteensä 3 061,9 hehtaarin laajuisesta vuokramaasta oli käytettävissä aiottuun käyttötarkoitukseen. Muuta 16,7:ää prosenttia ei voida käyttää maataloustuotantoon. AS Tartu Agro katsoo tämän perusteella, että todellinen vuokra hehtaarilta on 16,7 prosenttia suurempi kuin sopimuksenmukainen vuokra.

| (85) | Lisäksi vuokrasopimuksen mukaista nettovuokraa on korotettu yli 100-kertaisesti sopimuksen ensimmäisten 16 vuoden aikana (0,21 eurosta/ha 27,24 euroon/ha), kun taas Uus Maan raportin mukaan markkinahinta on noussut (kymmenkertaisesti) hitaammin. AS Tartu Agro väittää myös, ettei ole oikein verrata tätä sopimusta vuokrasopimuksiin, jotka ovat kooltaan pienempiä ja kestoltaan lyhyempiä, koska vuokralaisen ja vuokranantajan motiivit ja siten myös sopimusvelvoitteiden tasapaino näissä sopimuksissa poikkeavat merkittävästi tarkasteltavasta vuokrasopimuksesta. |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi vuokrasopimuksen mukaista nettovuokraa on korotettu yli 100-kertaisesti sopimuksen ensimmäisten 16 vuoden aikana (0,21 eurosta/ha 27,24 euroon/ha), kun taas Uus Maan raportin mukaan markkinahinta on noussut (kymmenkertaisesti) hitaammin. AS Tartu Agro väittää myös, ettei ole oikein verrata tätä sopimusta vuokrasopimuksiin, jotka ovat kooltaan pienempiä ja kestoltaan lyhyempiä, koska vuokralaisen ja vuokranantajan motiivit ja siten myös sopimusvelvoitteiden tasapaino näissä sopimuksissa poikkeavat merkittävästi tarkasteltavasta vuokrasopimuksesta.

Kantelijan huomautukset

Kantelijan huomautukset

| (86) | Tarjouskilpailumenettelyn osalta kantelija kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että tarjouksen ehdoissa ei mainita lainkaan velvoitteita, kuten maaveron maksamista, vuotuisia investointeja ojitusjärjestelmään sekä maan kunnossapidosta ja maaperän laadun parantamisesta aiheutuvia menoja, jäljempänä ’muut velvoitteet’. |
| --- | --- |

(86)

Tarjouskilpailumenettelyn osalta kantelija kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että tarjouksen ehdoissa ei mainita lainkaan velvoitteita, kuten maaveron maksamista, vuotuisia investointeja ojitusjärjestelmään sekä maan kunnossapidosta ja maaperän laadun parantamisesta aiheutuvia menoja, jäljempänä ’muut velvoitteet’.

| (87) | Maan hoitoa ja maaperän laadun parantamista koskevista velvoitteista aiheutuvien menojen osalta kantelija väittää, että ministeriö on tunnustanut, ettei se ole tarkastanut, onko AS Tartu Agro täyttänyt nämä velvoitteet. Näin ollen ministeriö ei pysty esittämään mitään asiakirjaa sen osoittamiseksi, että nämä menot eivät sisälly vuokraan. Kantelija on yleisesti ottaen sitä mieltä, että muita velvoitteita ei pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa vuokran suuruutta. |
| --- | --- |

(87)

Maan hoitoa ja maaperän laadun parantamista koskevista velvoitteista aiheutuvien menojen osalta kantelija väittää, että ministeriö on tunnustanut, ettei se ole tarkastanut, onko AS Tartu Agro täyttänyt nämä velvoitteet. Näin ollen ministeriö ei pysty esittämään mitään asiakirjaa sen osoittamiseksi, että nämä menot eivät sisälly vuokraan. Kantelija on yleisesti ottaen sitä mieltä, että muita velvoitteita ei pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa vuokran suuruutta.

| (88) | Lohkon koon osalta kantelija toteaa, että maankäyttöviraston maantieteelliseltä portaalilta peräisin olevien tietojen perusteella vuokrasopimuksen kohteen tarkka koko vuonna 2016 oli 3 053,59 hehtaaria. Ero vuokrasopimuksessa määritettyyn pinta-alaan johtuu siitä, että ministeriö on viime vuosien aikana lohkonut ja rekisteröinyt uudelleen eräät rekisteröidyt lohkot, mutta näitä muutoksia ei ole vielä sisällytetty vuokrasopimukseen. Vuokramaasta 2 831,55 hehtaaria (92,73 prosenttia) on kokonaan peltoa ja 1 033,00 hehtaaria (3,38 prosenttia) hoidettua luonnonniittyä. Vain yksi 26,60 hehtaarin lohko on suoraan suljettu maatalouskäytön ulkopuolelle, koska siitä 90 prosenttia on metsää. Kantelija totesi, että ministeriö on myös antanut AS Tartu Agrolle vuotuisen puunkaatoluvan kyseisen metsän hoitoa varten. |
| --- | --- |

(88)

Lohkon koon osalta kantelija toteaa, että maankäyttöviraston maantieteelliseltä portaalilta peräisin olevien tietojen perusteella vuokrasopimuksen kohteen tarkka koko vuonna 2016 oli 3 053,59 hehtaaria. Ero vuokrasopimuksessa määritettyyn pinta-alaan johtuu siitä, että ministeriö on viime vuosien aikana lohkonut ja rekisteröinyt uudelleen eräät rekisteröidyt lohkot, mutta näitä muutoksia ei ole vielä sisällytetty vuokrasopimukseen. Vuokramaasta 2 831,55 hehtaaria (92,73 prosenttia) on kokonaan peltoa ja 1 033,00 hehtaaria (3,38 prosenttia) hoidettua luonnonniittyä. Vain yksi 26,60 hehtaarin lohko on suoraan suljettu maatalouskäytön ulkopuolelle, koska siitä 90 prosenttia on metsää. Kantelija totesi, että ministeriö on myös antanut AS Tartu Agrolle vuotuisen puunkaatoluvan kyseisen metsän hoitoa varten.

| (89) | Lisäksi vain 3,02 prosenttia vuokrasopimuksen kohteesta on ’muuta maa-aluetta’. Nimitys kattaa muun muassa kaikki yhdystiet ja tienvarret, ojanpenkat, peltojen viljelemättömät reunat, pelloilla sijaitsevat viheralueet ja kivikasat, sillat, tulvapenkereet, sadevesirummut ja suoalueet. Lisäksi AS Tartu Agro on antanut työntekijöilleen luvan käyttää yhden lohkon reunaa alueena, jolle voidaan perustaa puutarhapalstoja ja kasvihuoneita. Näin ollen vuokrasopimuksen kohteesta on taloudellisesti käyttökelpoista maatalousmaata yhteensä 2 934,85 hehtaaria (96,11 prosenttia). Kantelija kiistää näillä perusteilla ministeriön kannan, jonka mukaan jopa 12 prosenttia vuokrasopimuksen kohteesta ei sovellu maatalouskäyttöön. |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi vain 3,02 prosenttia vuokrasopimuksen kohteesta on ’muuta maa-aluetta’. Nimitys kattaa muun muassa kaikki yhdystiet ja tienvarret, ojanpenkat, peltojen viljelemättömät reunat, pelloilla sijaitsevat viheralueet ja kivikasat, sillat, tulvapenkereet, sadevesirummut ja suoalueet. Lisäksi AS Tartu Agro on antanut työntekijöilleen luvan käyttää yhden lohkon reunaa alueena, jolle voidaan perustaa puutarhapalstoja ja kasvihuoneita. Näin ollen vuokrasopimuksen kohteesta on taloudellisesti käyttökelpoista maatalousmaata yhteensä 2 934,85 hehtaaria (96,11 prosenttia). Kantelija kiistää näillä perusteilla ministeriön kannan, jonka mukaan jopa 12 prosenttia vuokrasopimuksen kohteesta ei sovellu maatalouskäyttöön.

| (90) | Lisäksi Viron maatalouden rekisteri- ja tietoviraston (ARIB) verkkokartan (14) tiedoista käy ilmi, että AS Tartu Agro on hakenut EU:n maataloustukea alueelle, joka kattaa 2 900,81 hehtaaria eli 95 prosenttia vuokrakohteesta. Hakemukset koskevat yhtenäistä pinta-alatukea, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin myönnettävää tukea sekä ympäristölle suotuisan tuotannon perusteella maksettavaa tukea. |
| --- | --- |

(90)

Lisäksi Viron maatalouden rekisteri- ja tietoviraston (ARIB) verkkokartan (14) tiedoista käy ilmi, että AS Tartu Agro on hakenut EU:n maataloustukea alueelle, joka kattaa 2 900,81 hehtaaria eli 95 prosenttia vuokrakohteesta. Hakemukset koskevat yhtenäistä pinta-alatukea, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin myönnettävää tukea sekä ympäristölle suotuisan tuotannon perusteella maksettavaa tukea.

14

| (91) | Kantelijan mukaan AS Tartu Agro sai maasta myös muita lisätuloja. Kantelijan ministeriöstä saamien tietojen mukaan AS Tartu Agrolle myönnettiin vuosina 2000–2015 puunkaatolupia, joiden kohteena oli noin 5 000 m3 puutavaraa (koivua, kuusta, mäntyä, haapaa ja leppää). Yksityisen metsäkeskuksen tiedoista (15) käy ilmi, että puutavaran markkinahinnat vaihtelivat vuosina 2004–2016 seuraavasti: koivu-, mänty- ja kuusitukit 58–83 euroa/m3, haapa- ja leppätukit 29–46 euroa/m3 ja polttopuu 16–31 euroa/m3. Kolmen viime vuoden aikana Valtion metsänhoitokeskus (16) on myynyt puutavaraa metsistään keskihintaan 42–46 euroa/m3. Näiden tietojen perusteella kantelija katsoo, että AS Tartu Agro on saanut puutavarasta 210 000–230 000 euron tulot vuosina 2000–2016. |
| --- | --- |

(91)

Kantelijan mukaan AS Tartu Agro sai maasta myös muita lisätuloja. Kantelijan ministeriöstä saamien tietojen mukaan AS Tartu Agrolle myönnettiin vuosina 2000–2015 puunkaatolupia, joiden kohteena oli noin 5 000 m3 puutavaraa (koivua, kuusta, mäntyä, haapaa ja leppää). Yksityisen metsäkeskuksen tiedoista (15) käy ilmi, että puutavaran markkinahinnat vaihtelivat vuosina 2004–2016 seuraavasti: koivu-, mänty- ja kuusitukit 58–83 euroa/m3, haapa- ja leppätukit 29–46 euroa/m3 ja polttopuu 16–31 euroa/m3. Kolmen viime vuoden aikana Valtion metsänhoitokeskus (16) on myynyt puutavaraa metsistään keskihintaan 42–46 euroa/m3. Näiden tietojen perusteella kantelija katsoo, että AS Tartu Agro on saanut puutavarasta 210 000–230 000 euron tulot vuosina 2000–2016.

3

15

3

3

3

16

3

| (92) | Lisäksi kantelija viittaa maankäyttöviraston tietoihin, joiden mukaan todelliset vuokrahinnat ovat korkeammat kuin Uus Maan raportissa ilmoitetut vuokrahinnat siten, että maan keskivuokra oli Tarton maakunnassa vuonna 2015 noin 200 euroa hehtaarilta (17). |
| --- | --- |

(92)

Lisäksi kantelija viittaa maankäyttöviraston tietoihin, joiden mukaan todelliset vuokrahinnat ovat korkeammat kuin Uus Maan raportissa ilmoitetut vuokrahinnat siten, että maan keskivuokra oli Tarton maakunnassa vuonna 2015 noin 200 euroa hehtaarilta (17).

17

| (93) | Lisäksi kantelija kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että tarjouskilpailumenettelyn aikaan AS Tartu Agro oli yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka oli kokonaan valtion omistuksessa, ja että vuokrasopimuksen kohde – maatalousmaa – kuului myös valtiolle. Ministeriö oli nimetty molempien omaisuuserien luovuttamisesta vastaavaksi viranomaiseksi, joten sekä AS Tartu Agron osakkeet että vuokrasopimuksen kohteena oleva maa olivat kokonaisuudessaan ministeriön taseessa. Näin ollen ministeriö kävi tarjousneuvottelut käytännössä itsensä kanssa. Kantelija toteaa myös, että AS Tartu Agron tarjouskilpailuun toimittamasta liiketoimintasuunnitelmasta käy ilmi, että yritys katsoi suurimman riskin liittyvän pääasialliseen tuotantovälineeseen eli maahan. Jos maa päätyisi toisen omistajan tai vuokralaisen käsiin, yrityksen olisi mahdotonta jatkaa maataloustuotantoaan. Kantelijan mukaan tämä selittää, miksi tarjouskilpailu sisälsi ehdon, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustuotannon jatkamista oli jatkettava. Tarjouskilpailun tavoitteena oli käytännössä tehdä vuokrasopimus kyseisen yrityksen kanssa. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi kantelija kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että tarjouskilpailumenettelyn aikaan AS Tartu Agro oli yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka oli kokonaan valtion omistuksessa, ja että vuokrasopimuksen kohde – maatalousmaa – kuului myös valtiolle. Ministeriö oli nimetty molempien omaisuuserien luovuttamisesta vastaavaksi viranomaiseksi, joten sekä AS Tartu Agron osakkeet että vuokrasopimuksen kohteena oleva maa olivat kokonaisuudessaan ministeriön taseessa. Näin ollen ministeriö kävi tarjousneuvottelut käytännössä itsensä kanssa. Kantelija toteaa myös, että AS Tartu Agron tarjouskilpailuun toimittamasta liiketoimintasuunnitelmasta käy ilmi, että yritys katsoi suurimman riskin liittyvän pääasialliseen tuotantovälineeseen eli maahan. Jos maa päätyisi toisen omistajan tai vuokralaisen käsiin, yrityksen olisi mahdotonta jatkaa maataloustuotantoaan. Kantelijan mukaan tämä selittää, miksi tarjouskilpailu sisälsi ehdon, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustuotannon jatkamista oli jatkettava. Tarjouskilpailun tavoitteena oli käytännössä tehdä vuokrasopimus kyseisen yrityksen kanssa.

Viron viranomaisten huomautukset

Viron viranomaisten huomautukset

| (94) | Viron viranomaiset toteavat, että ne ovat eri mieltä kaikista kantelijan esittämistä väitteistä. |
| --- | --- |

(94)

Viron viranomaiset toteavat, että ne ovat eri mieltä kaikista kantelijan esittämistä väitteistä.

| (95) | Maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvien menojen osalta Viron viranomaiset toteavat, että nämä menot olisi lisättävä vuokraan, toisin kuin kantelija väittää. Ensinnäkin Viron viranomaiset kumoavat väitteen, jonka mukaan näitä lisävaatimuksia ei alun perin ilmoitettu tarjouskilpailuilmoituksessa. Tämä oli tahallista, jotta mahdolliset tarjoajat pystyivät tekemään erilaisia tarjouksia vuokran maksamisesta. |
| --- | --- |

(95)

Maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvien menojen osalta Viron viranomaiset toteavat, että nämä menot olisi lisättävä vuokraan, toisin kuin kantelija väittää. Ensinnäkin Viron viranomaiset kumoavat väitteen, jonka mukaan näitä lisävaatimuksia ei alun perin ilmoitettu tarjouskilpailuilmoituksessa. Tämä oli tahallista, jotta mahdolliset tarjoajat pystyivät tekemään erilaisia tarjouksia vuokran maksamisesta.

| (96) | Toiseksi vuokrasopimusta tekemisajankohtana voimassa olleessa vuokralaissa (rendiseadus, 10 §:n 1 momentti) edellytettiin, että vuokralainen huolehtii omaisuuserien kunnossapidosta. Tässä tapauksessa maahan tarvittiin vuonna 2000 investointeja, viljavuuden parantaminen mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(96)

Toiseksi vuokrasopimusta tekemisajankohtana voimassa olleessa vuokralaissa (rendiseadus, 10 §:n 1 momentti) edellytettiin, että vuokralainen huolehtii omaisuuserien kunnossapidosta. Tässä tapauksessa maahan tarvittiin vuonna 2000 investointeja, viljavuuden parantaminen mukaan luettuna.

| (97) | Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että ministeriön valvonnassa toimivat hallintoelimet tarkastavat vuokralaisen velvoitteet. Viron viranomaiset toteavat myös, että vuokrasopimuksen toteuttamisella ei ole merkitystä vuokrasopimuksen sisällön arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että ministeriön valvonnassa toimivat hallintoelimet tarkastavat vuokralaisen velvoitteet. Viron viranomaiset toteavat myös, että vuokrasopimuksen toteuttamisella ei ole merkitystä vuokrasopimuksen sisällön arvioinnin kannalta.

| (98) | Mitä tulee kantelijan toimittamiin tietoihin, joiden mukaan todelliset vuokrahinnat olivat korkeampia kuin Uus Maan raportissa ilmoitetut hinnat, Viron viranomaiset toteavat, että tämä ei ole merkityksellistä. Maankäyttövirasto alkoi kerätä tietoja maanvuokrasopimuksista vasta vuodesta 2005 alkaen, ja tarkasteltavana oleva vuokrasopimus allekirjoitettiin vuonna 2000. |
| --- | --- |

(98)

Mitä tulee kantelijan toimittamiin tietoihin, joiden mukaan todelliset vuokrahinnat olivat korkeampia kuin Uus Maan raportissa ilmoitetut hinnat, Viron viranomaiset toteavat, että tämä ei ole merkityksellistä. Maankäyttövirasto alkoi kerätä tietoja maanvuokrasopimuksista vasta vuodesta 2005 alkaen, ja tarkasteltavana oleva vuokrasopimus allekirjoitettiin vuonna 2000.

| (99) | Metsän myynnin muodossa maasta saatavan lisätulon osalta Viron viranomaiset toteavat, että kantelijan lausunto on virheellinen, koska puunkaatolupien myöntämistä ei voi rinnastaa puutavaran keskimääräisiin myyntihintoihin ja myyntituloja ei voi rinnastaa voittoon. Lisäksi Viron viranomaiset väittävät, että valtiontuen olemassaolon toteamisen kannalta on merkityksetöntä, että AS Tartu Agrolla oli mahdollisuus saada tuloja vuokrakohteesta peräisin olevan puutavaran myynnistä. |
| --- | --- |

(99)

Metsän myynnin muodossa maasta saatavan lisätulon osalta Viron viranomaiset toteavat, että kantelijan lausunto on virheellinen, koska puunkaatolupien myöntämistä ei voi rinnastaa puutavaran keskimääräisiin myyntihintoihin ja myyntituloja ei voi rinnastaa voittoon. Lisäksi Viron viranomaiset väittävät, että valtiontuen olemassaolon toteamisen kannalta on merkityksetöntä, että AS Tartu Agrolla oli mahdollisuus saada tuloja vuokrakohteesta peräisin olevan puutavaran myynnistä.

| (100) | Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että vuokrahintaa on korotettu useita kertoja vuoden 2000 jälkeen ja että se vastaa markkinahintaa. |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että vuokrahintaa on korotettu useita kertoja vuoden 2000 jälkeen ja että se vastaa markkinahintaa.

5.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

5.1   Tuen olemassaolo – seut-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltaminen

Tuen olemassaolo – seut-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltaminen

| (101) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”[j]ollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(101)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”[j]ollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (102) | Jotta toimenpide voitaisiin katsoa kyseisessä kohdassa tarkoitetuksi tueksi, sen on näin ollen täytettävä seuraavat kumulatiiviset ehdot: i) toimenpide on valtion toteuttama ja se rahoitetaan valtion varoista, ii) toimenpiteestä aiheutuu etua sen kohteelle, iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(102)

Jotta toimenpide voitaisiin katsoa kyseisessä kohdassa tarkoitetuksi tueksi, sen on näin ollen täytettävä seuraavat kumulatiiviset ehdot: i) toimenpide on valtion toteuttama ja se rahoitetaan valtion varoista, ii) toimenpiteestä aiheutuu etua sen kohteelle, iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Valtion varat

Valtion varat

| (103) | Valtion käsite kattaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä kaikki valtionhallinnon elimet keskushallinnosta hallinnolliselle tasolle. Kyseessä oleva maa on valtion omistuksessa (vrt. johdanto-osan 14 kappale), ja sen antaa vuokralle ministeriö. Näin ollen mahdollinen alennus vuokrasta merkitsee valtion varojen siirtoa ja vuokrasopimus on katsottava valtion toiminnaksi. |
| --- | --- |

(103)

Valtion käsite kattaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä kaikki valtionhallinnon elimet keskushallinnosta hallinnolliselle tasolle. Kyseessä oleva maa on valtion omistuksessa (vrt. johdanto-osan 14 kappale), ja sen antaa vuokralle ministeriö. Näin ollen mahdollinen alennus vuokrasta merkitsee valtion varojen siirtoa ja vuokrasopimus on katsottava valtion toiminnaksi.

Yritys

Yritys

| (104) | Toimenpiteestä on koiduttava etua yritykselle, jotta kyseessä olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. Yrityksiä ovat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta. Se, että AS Tartu Agro oli tarjouskilpailumenettelyn aikaan valtionyhtiö, ei ole olennaista, koska unionin oikeusjärjestys ei puutu omistusoikeusjärjestelmiin (18). |
| --- | --- |

(104)

Toimenpiteestä on koiduttava etua yritykselle, jotta kyseessä olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. Yrityksiä ovat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta. Se, että AS Tartu Agro oli tarjouskilpailumenettelyn aikaan valtionyhtiö, ei ole olennaista, koska unionin oikeusjärjestys ei puutu omistusoikeusjärjestelmiin (18).

18

| (105) | Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla. Toimenpiteen väitetty edunsaaja on AS Tartu Agro. Yritys tuottaa ja myy maataloustuotteita (vrt. johdanto-osan 10 kappale) ja on näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. |
| --- | --- |

(105)

Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla. Toimenpiteen väitetty edunsaaja on AS Tartu Agro. Yritys tuottaa ja myy maataloustuotteita (vrt. johdanto-osan 10 kappale) ja on näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys.

Etu

Etu

| (106) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (19). Ollakseen tukea toimenpiteestä on koiduttava edunsaajalle etuja, jotka vapauttavat sen maksuista, jotka sen yleensä olisi maksettava omasta talousarviostaan. Jos liiketoimi toteutettaisiin suotuisin ehdoin siinä mielessä, että AS Tartu Agro maksaisi markkinahinnan alittavaa vuokraa, yritys olisi saanut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. |
| --- | --- |

(106)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (19). Ollakseen tukea toimenpiteestä on koiduttava edunsaajalle etuja, jotka vapauttavat sen maksuista, jotka sen yleensä olisi maksettava omasta talousarviostaan. Jos liiketoimi toteutettaisiin suotuisin ehdoin siinä mielessä, että AS Tartu Agro maksaisi markkinahinnan alittavaa vuokraa, yritys olisi saanut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.

19

| (107) | Tarkasteltaessa kysymystä, aiheutuuko julkisyhteisön liiketoimista etua liiketoimen toiselle osapuolelle, on arvioitava, toteutettiinko liiketoimet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (20). Unionin tuomioistuimet ovat kehittäneet ”markkinataloussijoittajaperiaatteen”, jotta voidaan selvittää valtiontukien olemassaolo julkisia investointeja koskevissa tapauksissa. Unionin tuomioistuimet ovat vastaavasti luoneet ”yksityisen myyjän testin”, jonka avulla voidaan arvioida, liittyykö julkisyhteisön toteuttamaan myyntiin tai vastaavaan liiketoimeen valtiontukea, kun otetaan huomioon, olisiko yksityinen myyjä voinut saada saman tai paremman hinnan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (21). |
| --- | --- |

(107)

Tarkasteltaessa kysymystä, aiheutuuko julkisyhteisön liiketoimista etua liiketoimen toiselle osapuolelle, on arvioitava, toteutettiinko liiketoimet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (20). Unionin tuomioistuimet ovat kehittäneet ”markkinataloussijoittajaperiaatteen”, jotta voidaan selvittää valtiontukien olemassaolo julkisia investointeja koskevissa tapauksissa. Unionin tuomioistuimet ovat vastaavasti luoneet ”yksityisen myyjän testin”, jonka avulla voidaan arvioida, liittyykö julkisyhteisön toteuttamaan myyntiin tai vastaavaan liiketoimeen valtiontukea, kun otetaan huomioon, olisiko yksityinen myyjä voinut saada saman tai paremman hinnan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (21).

20

21

| (108) | Jos omaisuuden, tavaroiden ja palvelujen myynti ja osto tai muut vastaavat liiketoimet, kuten omaisuuserän vuokraaminen, toteutetaan sellaisen avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailun jälkeen, johon ei liity ehtoja, SEUT-sopimuksessa määrättyjen julkisia hankintoja koskevien periaatteiden (22) mukaisesti, voidaan yleensä olettaa, että kyseiset liiketoimet ovat markkinaehtojen mukaisia, edellyttäen, että myyjän, ostajan tai vuokralaisen valinnassa on käytetty asianmukaisia perusteita (23). |
| --- | --- |

(108)

Jos omaisuuden, tavaroiden ja palvelujen myynti ja osto tai muut vastaavat liiketoimet, kuten omaisuuserän vuokraaminen, toteutetaan sellaisen avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailun jälkeen, johon ei liity ehtoja, SEUT-sopimuksessa määrättyjen julkisia hankintoja koskevien periaatteiden (22) mukaisesti, voidaan yleensä olettaa, että kyseiset liiketoimet ovat markkinaehtojen mukaisia, edellyttäen, että myyjän, ostajan tai vuokralaisen valinnassa on käytetty asianmukaisia perusteita (23).

22

23

| (109) | Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyjä siitä, oliko maan vuokraamiseen käytetty tarjouskilpailumenettely läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön. Komissio arvioi tarjouskilpailua tarjouskilpailuilmoituksen, arviointilautakunnan pöytäkirjan ja toimitettujen huomautusten perusteella. Varsinaiset tarjoajien tekemät tarjoukset eivät ole saatavilla. |
| --- | --- |

(109)

Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyjä siitä, oliko maan vuokraamiseen käytetty tarjouskilpailumenettely läpinäkyvä, syrjimätön ja ehtoja sisältämätön. Komissio arvioi tarjouskilpailua tarjouskilpailuilmoituksen, arviointilautakunnan pöytäkirjan ja toimitettujen huomautusten perusteella. Varsinaiset tarjoajien tekemät tarjoukset eivät ole saatavilla.

| (110) | Menettelyn on oltava läpinäkyvä, jotta kaikki kiinnostuneet tarjoajat saavat tasapuolisesti ja asianmukaisesti tietoja kussakin tarjouskilpailumenettelyn vaiheessa. Tietojen saatavuus, tarjoajien käytettävissä oleva riittävä aika ja valinta- ja myöntämisperusteiden selkeys ovat kaikki keskeisiä tekijöitä avoimessa valintamenettelyssä. |
| --- | --- |

(110)

Menettelyn on oltava läpinäkyvä, jotta kaikki kiinnostuneet tarjoajat saavat tasapuolisesti ja asianmukaisesti tietoja kussakin tarjouskilpailumenettelyn vaiheessa. Tietojen saatavuus, tarjoajien käytettävissä oleva riittävä aika ja valinta- ja myöntämisperusteiden selkeys ovat kaikki keskeisiä tekijöitä avoimessa valintamenettelyssä.

| (111) | Ensinnäkin komissio yhtyy Viron viranomaisten kuvaukseen siitä, että tarjouskilpailumenettely toteutettiin sopimuksen allekirjoittamishetkellä voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti (vrt. johdanto-osan 46 kappale). Säännöissä täsmennettiin, mitkä asiakirjat on toimitettava, jotta hakijaa voidaan pitää tarjousmenettelyn vaatimukset täyttävänä ehdokkaana. |
| --- | --- |

(111)

Ensinnäkin komissio yhtyy Viron viranomaisten kuvaukseen siitä, että tarjouskilpailumenettely toteutettiin sopimuksen allekirjoittamishetkellä voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti (vrt. johdanto-osan 46 kappale). Säännöissä täsmennettiin, mitkä asiakirjat on toimitettava, jotta hakijaa voidaan pitää tarjousmenettelyn vaatimukset täyttävänä ehdokkaana.

| (112) | Tarjouskilpailuilmoituksen mukaan nämä asiakirjat olivat i) hakemus, ii) kuitti 1 000 Viron kruunun osallistumismaksun maksamisesta, iii) tarjous vuokrasta ja iv) liiketoimintasuunnitelma (vrt. johdanto-osan 17 kappale). Lisäksi sääntöjen kohdassa 32 täsmennettiin, että tarjouksen mukana olisi toimitettava seuraavat tiedot: 1) mahdollisen tarjoajan nimi ja sijoittautumispaikka, 2) tarjouskilpailun ehtojen hyväksyminen, 3) todiste ennakkomaksusta ja osallistumismaksujen maksamisesta, 4) vuokrahinta numeroina ja sanallisesti ja 5) tarjouksen toimittavan henkilön allekirjoitus, tai jos kyseessä on luonnollisen tai oikeushenkilön edustaja, todiste edustuksesta. Edellä mainitut vaatimukset olivat julkisesti saatavilla tarjouskilpailuilmoituksen virallisissa ilmoituksissa julkaisemisen sekä tarjouskilpailun toteuttamisajankohtana sovelletun lain välityksellä. Näin ollen mahdollisilla tarjoajilla oli tasavertaiset mahdollisuudet tutustua tarvittaviin valintaperusteita koskeviin tietoihin. |
| --- | --- |

(112)

Tarjouskilpailuilmoituksen mukaan nämä asiakirjat olivat i) hakemus, ii) kuitti 1 000 Viron kruunun osallistumismaksun maksamisesta, iii) tarjous vuokrasta ja iv) liiketoimintasuunnitelma (vrt. johdanto-osan 17 kappale). Lisäksi sääntöjen kohdassa 32 täsmennettiin, että tarjouksen mukana olisi toimitettava seuraavat tiedot: 1) mahdollisen tarjoajan nimi ja sijoittautumispaikka, 2) tarjouskilpailun ehtojen hyväksyminen, 3) todiste ennakkomaksusta ja osallistumismaksujen maksamisesta, 4) vuokrahinta numeroina ja sanallisesti ja 5) tarjouksen toimittavan henkilön allekirjoitus, tai jos kyseessä on luonnollisen tai oikeushenkilön edustaja, todiste edustuksesta. Edellä mainitut vaatimukset olivat julkisesti saatavilla tarjouskilpailuilmoituksen virallisissa ilmoituksissa julkaisemisen sekä tarjouskilpailun toteuttamisajankohtana sovelletun lain välityksellä. Näin ollen mahdollisilla tarjoajilla oli tasavertaiset mahdollisuudet tutustua tarvittaviin valintaperusteita koskeviin tietoihin.

| (113) | Tarjoajilla oli riittävästi aikaa tarjouksen toimittamiseen, koska niillä oli 20 päivää aikaa toimittaa tarjous sen jälkeen, kun tarjouskilpailuilmoitus julkaistiin virallisissa ilmoituksissa (vrt. johdanto-osan 16 kappale). |
| --- | --- |

(113)

Tarjoajilla oli riittävästi aikaa tarjouksen toimittamiseen, koska niillä oli 20 päivää aikaa toimittaa tarjous sen jälkeen, kun tarjouskilpailuilmoitus julkaistiin virallisissa ilmoituksissa (vrt. johdanto-osan 16 kappale).

| (114) | Myöntämisperusteiden osalta valtion varoja koskevan lain (riigivaraseadus) 19 §:n 5 momentissa täsmennetään, että johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatussa rajoitetussa tarjouskilpailumenettelyssä sopimus myönnetään tarjoajalle, jonka tarjousta pidetään kaikkien tarjoajien joukosta parhaana, kun otetaan huomioon sekä tarjottu hinta että asetetut lisäehdot. Siksi vuokrasopimus olisi yleensä myönnettävä ehdokkaalle, jonka tarjous vuokrasta on suurin. Tarkasteltavassa tarjouskilpailuilmoituksessa esitettiin kuitenkin lisäehto, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava. Kuten johdanto-osan 123–130 kappaleessa todetaan, ei ole selvää, miten tämä ehto otettaisiin huomioon myöntämisperusteiden arvioinnissa. Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että myöntämisperusteet eivät olleet selkeitä. |
| --- | --- |

(114)

Myöntämisperusteiden osalta valtion varoja koskevan lain (riigivaraseadus) 19 §:n 5 momentissa täsmennetään, että johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatussa rajoitetussa tarjouskilpailumenettelyssä sopimus myönnetään tarjoajalle, jonka tarjousta pidetään kaikkien tarjoajien joukosta parhaana, kun otetaan huomioon sekä tarjottu hinta että asetetut lisäehdot. Siksi vuokrasopimus olisi yleensä myönnettävä ehdokkaalle, jonka tarjous vuokrasta on suurin. Tarkasteltavassa tarjouskilpailuilmoituksessa esitettiin kuitenkin lisäehto, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava. Kuten johdanto-osan 123–130 kappaleessa todetaan, ei ole selvää, miten tämä ehto otettaisiin huomioon myöntämisperusteiden arvioinnissa. Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että myöntämisperusteet eivät olleet selkeitä.

| (115) | Komissio päättelee siksi edellä esitetyn perusteella, että tarjouskilpailumenettely ei ollut läpinäkyvä. |
| --- | --- |

(115)

Komissio päättelee siksi edellä esitetyn perusteella, että tarjouskilpailumenettely ei ollut läpinäkyvä.

| (116) | Kaikkien tarjoajien syrjimätön kohtelu menettelyn kaikissa vaiheissa ja ennen menettelyä määritetyt puolueettomat valinta- ja myöntämisperusteet ovat välttämättömiä edellytyksiä, joilla varmistetaan, että liiketoimi on markkinaehtojen mukainen. Tasavertaisen kohtelun takaamiseksi olisi tarjoajia voitava sopimuksen myöntämisperusteiden ansiosta vertailla ja arvioida puolueettomasti. |
| --- | --- |

(116)

Kaikkien tarjoajien syrjimätön kohtelu menettelyn kaikissa vaiheissa ja ennen menettelyä määritetyt puolueettomat valinta- ja myöntämisperusteet ovat välttämättömiä edellytyksiä, joilla varmistetaan, että liiketoimi on markkinaehtojen mukainen. Tasavertaisen kohtelun takaamiseksi olisi tarjoajia voitava sopimuksen myöntämisperusteiden ansiosta vertailla ja arvioida puolueettomasti.

| (117) | Kuten johdanto-osan 112 kappaleessa todetaan, valintaperusteet esitettiin tarjouskilpailuilmoituksessa ja sääntöjen 32 kohdassa, joten komissio voi päätellä, että valintaperusteet oli määritelty ennen tarjouskilpailumenettelyä ja ne olivat riittävän puolueettomat. |
| --- | --- |

(117)

Kuten johdanto-osan 112 kappaleessa todetaan, valintaperusteet esitettiin tarjouskilpailuilmoituksessa ja sääntöjen 32 kohdassa, joten komissio voi päätellä, että valintaperusteet oli määritelty ennen tarjouskilpailumenettelyä ja ne olivat riittävän puolueettomat.

| (118) | Myöntämisperusteiden osalta komissio toteaa vastaavasti kuin johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyssä arviossa, että se ei voi päätellä, että lisäehto, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava, oli puolueeton. Ehdossa ei kuvailla selkeästi, mitä mahdollisilta tarjoajilta odotetaan, ja ehto vaikuttaa suosivan yhtä yritystä. |
| --- | --- |

(118)

Myöntämisperusteiden osalta komissio toteaa vastaavasti kuin johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyssä arviossa, että se ei voi päätellä, että lisäehto, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava, oli puolueeton. Ehdossa ei kuvailla selkeästi, mitä mahdollisilta tarjoajilta odotetaan, ja ehto vaikuttaa suosivan yhtä yritystä.

| (119) | Kun tarkastellaan yhden tarjoajan jättämistä tarjouskilpailumenettelyn ulkopuolelle, Viron viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Aiu Põllumajanduse OÜ:n jättäminen tarjouskilpailun ulkopuolelle perustui siihen, että kyseisen yrityksen toimittamasta hakemuksesta ja liiketoimintasuunnitelmasta puuttui tiettyjä osatekijöitä. |
| --- | --- |

(119)

Kun tarkastellaan yhden tarjoajan jättämistä tarjouskilpailumenettelyn ulkopuolelle, Viron viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Aiu Põllumajanduse OÜ:n jättäminen tarjouskilpailun ulkopuolelle perustui siihen, että kyseisen yrityksen toimittamasta hakemuksesta ja liiketoimintasuunnitelmasta puuttui tiettyjä osatekijöitä.

| (120) | Viron viranomaiset ovat osoittaneet, että säännöistä kävi selvästi ilmi, että tarjoajien oli toimitettava hakemus kokonaisuudessaan, jotta niitä voidaan pitää vaatimukset täyttävinä tarjoajina (vrt. johdanto-osan 112 kappale). Arviointilautakunnan pöytäkirjan mukaan Aiu Põllumajanduse OÜ:n hakemuksesta puuttuivat yrityksen hallituksen päätös tarjouskilpailuun osallistumisesta sekä rekisterikortti rekisteröitymisestä yksityiseksi osakeyhtiöksi Viron kaupparekisterissä. Ministeriöllä oli näin ollen oikeudellinen velvoite jättää Aiu Põllumajanduse OÜ tarjouskilpailun ulkopuolelle (vrt. johdanto-osan 48 kappale). |
| --- | --- |

(120)

Viron viranomaiset ovat osoittaneet, että säännöistä kävi selvästi ilmi, että tarjoajien oli toimitettava hakemus kokonaisuudessaan, jotta niitä voidaan pitää vaatimukset täyttävinä tarjoajina (vrt. johdanto-osan 112 kappale). Arviointilautakunnan pöytäkirjan mukaan Aiu Põllumajanduse OÜ:n hakemuksesta puuttuivat yrityksen hallituksen päätös tarjouskilpailuun osallistumisesta sekä rekisterikortti rekisteröitymisestä yksityiseksi osakeyhtiöksi Viron kaupparekisterissä. Ministeriöllä oli näin ollen oikeudellinen velvoite jättää Aiu Põllumajanduse OÜ tarjouskilpailun ulkopuolelle (vrt. johdanto-osan 48 kappale).

| (121) | Viron viranomaiset ovat myös selittäneet, että kattava liiketoimintasuunnitelma tarvitaan tarjoajan näkemyksen ja maatalousmaan käyttömahdollisuuksien arvioimiseksi. Arviointilautakunnan raportin osalta arviointilautakunnan pöytäkirjasta käy ilmi, että Aiu Põllumajanduse OÜ:n toimittama liiketoimintasuunnitelma ei sisältänyt minkäänlaista analyysia tai suunnitelmaa. Lisäksi oli epäselvää, miten tarjouksessa esitetyn vuokran (200 Viron kruunua / ha) maksaminen taattaisiin (vrt. johdanto-osan 51 kappale). Edellä esitetyn perusteella Aiu Põllumajanduse OÜ:n jättäminen neuvottelujen ulkopuolelle ei ollut valintaperusteiden perusteella syrjivää, koska hakemuksesta puuttuivat yrityksen hallituksen päätös tarjouskilpailuun osallistumisesta sekä rekisterikortti rekisteröitymisestä yksityiseksi osakeyhtiöksi Viron kaupparekisterissä. |
| --- | --- |

(121)

Viron viranomaiset ovat myös selittäneet, että kattava liiketoimintasuunnitelma tarvitaan tarjoajan näkemyksen ja maatalousmaan käyttömahdollisuuksien arvioimiseksi. Arviointilautakunnan raportin osalta arviointilautakunnan pöytäkirjasta käy ilmi, että Aiu Põllumajanduse OÜ:n toimittama liiketoimintasuunnitelma ei sisältänyt minkäänlaista analyysia tai suunnitelmaa. Lisäksi oli epäselvää, miten tarjouksessa esitetyn vuokran (200 Viron kruunua / ha) maksaminen taattaisiin (vrt. johdanto-osan 51 kappale). Edellä esitetyn perusteella Aiu Põllumajanduse OÜ:n jättäminen neuvottelujen ulkopuolelle ei ollut valintaperusteiden perusteella syrjivää, koska hakemuksesta puuttuivat yrityksen hallituksen päätös tarjouskilpailuun osallistumisesta sekä rekisterikortti rekisteröitymisestä yksityiseksi osakeyhtiöksi Viron kaupparekisterissä.

| (122) | Kuitenkin kun tarkastellaan tarjouskilpailumenettelyä yleisesti, menettely oli jäljempänä esitetyn myöntämisperusteiden arvioinnin perusteella syrjivä, koska se takasi yhden tarjouskilpailuun osallistuvan yrityksen tulevan toiminnan. |
| --- | --- |

(122)

Kuitenkin kun tarkastellaan tarjouskilpailumenettelyä yleisesti, menettely oli jäljempänä esitetyn myöntämisperusteiden arvioinnin perusteella syrjivä, koska se takasi yhden tarjouskilpailuun osallistuvan yrityksen tulevan toiminnan.

| (123) | Kun tarkastellaan sitä, sisältyykö tarjouskilpailumenettelyyn ehtoja, voidaan todeta, että omaisuuden, tavaroiden tai palvelujen myyntiä koskevaan tarjouskilpailuun ei liity ehtoja, jos mahdollinen ostaja voi yleensä hankkia myytäviä omaisuuseriä, tavaroita tai palveluja ja käyttää niitä omiin tarkoituksiinsa riippumatta siitä, harjoittaako se tietynlaista toimintaa. Jos ehtona on, että ostajalle asetetaan viranomaisten hyväksi tai yleisen edun nimissä erityisvelvoitteita, jotka ovat muita kuin yleisestä kansallisesta lainsäädännöstä tai suunnitteluviranomaisten päätöksistä johtuvia velvoitteita ja joita yksityinen myyjä ei olisi edellyttänyt, ei voida katsoa, että tarjouskilpailuun ei liity ehtoja (24). |
| --- | --- |

(123)

Kun tarkastellaan sitä, sisältyykö tarjouskilpailumenettelyyn ehtoja, voidaan todeta, että omaisuuden, tavaroiden tai palvelujen myyntiä koskevaan tarjouskilpailuun ei liity ehtoja, jos mahdollinen ostaja voi yleensä hankkia myytäviä omaisuuseriä, tavaroita tai palveluja ja käyttää niitä omiin tarkoituksiinsa riippumatta siitä, harjoittaako se tietynlaista toimintaa. Jos ehtona on, että ostajalle asetetaan viranomaisten hyväksi tai yleisen edun nimissä erityisvelvoitteita, jotka ovat muita kuin yleisestä kansallisesta lainsäädännöstä tai suunnitteluviranomaisten päätöksistä johtuvia velvoitteita ja joita yksityinen myyjä ei olisi edellyttänyt, ei voida katsoa, että tarjouskilpailuun ei liity ehtoja (24).

24

| (124) | Tarjouskilpailuilmoituksessa asetettiin erityiseksi ehdoksi, että AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava (vrt. johdanto-osan 16 kappale). Viron viranomaisten mukaan tämän ehdon tarkoituksena ei ollut, että AS Tartu Agron toimintaa yrityksenä jatketaan, vaan ehto liittyi sen erityiseen maataloustuotantoon. Ministeriö halusi varmistaa, että OECD:n normien mukaisia erityisen suurituottoisia siemenlajikkeita lisätään ja että tarvittava kansallinen siemenvarasto varastoidaan (vrt. johdanto-osan 52 kappale). |
| --- | --- |

(124)

Tarjouskilpailuilmoituksessa asetettiin erityiseksi ehdoksi, että AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava (vrt. johdanto-osan 16 kappale). Viron viranomaisten mukaan tämän ehdon tarkoituksena ei ollut, että AS Tartu Agron toimintaa yrityksenä jatketaan, vaan ehto liittyi sen erityiseen maataloustuotantoon. Ministeriö halusi varmistaa, että OECD:n normien mukaisia erityisen suurituottoisia siemenlajikkeita lisätään ja että tarvittava kansallinen siemenvarasto varastoidaan (vrt. johdanto-osan 52 kappale).

| (125) | Viron viranomaisten mukaan korkeatuottoisten siemenlajikkeiden lisäystä ja varastointia koskeva vaatimus oli puolueeton ja antoi kaikille asianomaisille mahdollisuuden osallistua tarjouskilpailuun. Tarjouskilpailuun osallistuneita ei määrätty käyttämään mitään erityistä menetelmää (vrt. johdanto-osan 53 kappale). Komissio toteaa kuitenkin, että tarjouskilpailuilmoituksessa ei täsmennetty, että mahdollisen tarjoajan oli lisättävä ja varastoitava tiettyjä siemeniä, vaan siinä todettiin ainoastaan, että tietyn yrityksen – AS Tartu Agron – maataloustoimintaa oli jatkettava vuokramaan hankinnan jälkeen. Tähän liittyy selkeästi ehtoja. |
| --- | --- |

(125)

Viron viranomaisten mukaan korkeatuottoisten siemenlajikkeiden lisäystä ja varastointia koskeva vaatimus oli puolueeton ja antoi kaikille asianomaisille mahdollisuuden osallistua tarjouskilpailuun. Tarjouskilpailuun osallistuneita ei määrätty käyttämään mitään erityistä menetelmää (vrt. johdanto-osan 53 kappale). Komissio toteaa kuitenkin, että tarjouskilpailuilmoituksessa ei täsmennetty, että mahdollisen tarjoajan oli lisättävä ja varastoitava tiettyjä siemeniä, vaan siinä todettiin ainoastaan, että tietyn yrityksen – AS Tartu Agron – maataloustoimintaa oli jatkettava vuokramaan hankinnan jälkeen. Tähän liittyy selkeästi ehtoja.

| (126) | Vaikka tarjouskilpailuilmoituksessa esitetty ehto rajoittuisi edellä mainittujen siementen lisäykseen ja varastoimiseen, sitä olisi kuitenkin pidettävä ehdollisena ja sen olisi katsottava viittaavan AS Tartu Agron toimintaan. Toisin sanoen OECD:n normit täyttävien erityisen korkeatuottoisten siemenlajikkeiden lisäystä ja varastointia (vuokramaalla) koskeva ehto ei johdu yleisestä kansallisesta lainsäädännöstä. Tämä velvoite asetettiin AS Tartu Agrolle eli Tartu Riigimajandille vuonna 1997 (vrt. johdanto-osan 54 kappale) maatalousministerin määräyksellä. Siksi tämä velvoite ei liity vuokramaahan, vaan AS Tartu Agron toimintaan. Samoin kantelijan huomautuksissa korostettiin, että tarjouskilpailu oli tärkeä AS Tartu Agrolle (johdanto-osan 93 kappale). Siksi komissio päättelee, että tiettyjen siementen lisäys ja varastointi sekä AS Tartu Agron maataloustoiminnan jatkaminen eivät kumpikaan johtuneet kansallisesta lainsäädännöstä, vaan jälkimmäinen muodostaa sitä vastoin tarjouskilpailun ehdon. |
| --- | --- |

(126)

Vaikka tarjouskilpailuilmoituksessa esitetty ehto rajoittuisi edellä mainittujen siementen lisäykseen ja varastoimiseen, sitä olisi kuitenkin pidettävä ehdollisena ja sen olisi katsottava viittaavan AS Tartu Agron toimintaan. Toisin sanoen OECD:n normit täyttävien erityisen korkeatuottoisten siemenlajikkeiden lisäystä ja varastointia (vuokramaalla) koskeva ehto ei johdu yleisestä kansallisesta lainsäädännöstä. Tämä velvoite asetettiin AS Tartu Agrolle eli Tartu Riigimajandille vuonna 1997 (vrt. johdanto-osan 54 kappale) maatalousministerin määräyksellä. Siksi tämä velvoite ei liity vuokramaahan, vaan AS Tartu Agron toimintaan. Samoin kantelijan huomautuksissa korostettiin, että tarjouskilpailu oli tärkeä AS Tartu Agrolle (johdanto-osan 93 kappale). Siksi komissio päättelee, että tiettyjen siementen lisäys ja varastointi sekä AS Tartu Agron maataloustoiminnan jatkaminen eivät kumpikaan johtuneet kansallisesta lainsäädännöstä, vaan jälkimmäinen muodostaa sitä vastoin tarjouskilpailun ehdon.

| (127) | Kun tarkastellaan sitä, olivatko tiettyjen siementen lisäys ja varastointi tai AS Tartu Agron maataloustoiminnan jatkamista koskeva ehto suunnitteluviranomaisen päätös, komissio katsoo, ettei näin ollut. Yleisesti ottaen suunnitteluviranomainen laatii ja toteuttaa tietyn paikallisen alueen rakennuskaavan, mikä kattaa lohkojen rakennuslupien myöntämisen. Vuokramaan käyttötarkoitus oli ja on edelleen maataloustuotanto yleisessä mielessä. Yleisesti ottaen maankäytöllä tarkoitetaan taloudellista toimintaa, kuten maatalous-, asuin- tai teollisuuskäyttöä taikka kaupallista käyttöä. Maatalousmaalla tarkoitetaan maa-aluetta, joka on joko pelto, pysyvä viljelmä tai pysyvä laidun (25). Suunnitteluviranomaiset eivät määrittele, mitä viljelykasveja maatalousmaalla voidaan viljellä tai mitä maataloustoimintaa sillä voidaan harjoittaa. Tarkasteltavana olevassa asiassa ehto asetettiin Tartu Riigimajandille ministerin määräyksellä, eikä se näin ollen johtunut vuokramaahan liittyvästä suunnitteluviranomaisen päätöksestä. Suunnitteluviranomainen ei myöskään voi rajoittaa vaatimukset täyttävien yritysten toimintaa maatalousalalla, mihin AS Tartu Agron maataloustoiminnan jatkamista koskeva ehto viittaa. |
| --- | --- |

(127)

Kun tarkastellaan sitä, olivatko tiettyjen siementen lisäys ja varastointi tai AS Tartu Agron maataloustoiminnan jatkamista koskeva ehto suunnitteluviranomaisen päätös, komissio katsoo, ettei näin ollut. Yleisesti ottaen suunnitteluviranomainen laatii ja toteuttaa tietyn paikallisen alueen rakennuskaavan, mikä kattaa lohkojen rakennuslupien myöntämisen. Vuokramaan käyttötarkoitus oli ja on edelleen maataloustuotanto yleisessä mielessä. Yleisesti ottaen maankäytöllä tarkoitetaan taloudellista toimintaa, kuten maatalous-, asuin- tai teollisuuskäyttöä taikka kaupallista käyttöä. Maatalousmaalla tarkoitetaan maa-aluetta, joka on joko pelto, pysyvä viljelmä tai pysyvä laidun (25). Suunnitteluviranomaiset eivät määrittele, mitä viljelykasveja maatalousmaalla voidaan viljellä tai mitä maataloustoimintaa sillä voidaan harjoittaa. Tarkasteltavana olevassa asiassa ehto asetettiin Tartu Riigimajandille ministerin määräyksellä, eikä se näin ollen johtunut vuokramaahan liittyvästä suunnitteluviranomaisen päätöksestä. Suunnitteluviranomainen ei myöskään voi rajoittaa vaatimukset täyttävien yritysten toimintaa maatalousalalla, mihin AS Tartu Agron maataloustoiminnan jatkamista koskeva ehto viittaa.

25

| (128) | Lisäksi se, että maa-alueen vuokraamisen edellytykseksi asetettiin tietyn yrityksen maataloustuotannon jatkaminen, rajoittaa selvästi maan käyttöä mahdollisen tarjoajan kannalta. Näin ollen valtio luopui mahdollisuudesta saada suurin mahdollinen vuokra, eikä se toiminut yksityisenä markkinatoimijana vaan pikemminkin viranomaisena, jolla on toimintapoliittisia tavoitteita. Yksityinen markkinatoimija, jolla ei olisi näitä rajoituksia, olisi pystynyt houkuttelemaan useampia tarjouksia ja saamaan korkeamman hinnan. |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi se, että maa-alueen vuokraamisen edellytykseksi asetettiin tietyn yrityksen maataloustuotannon jatkaminen, rajoittaa selvästi maan käyttöä mahdollisen tarjoajan kannalta. Näin ollen valtio luopui mahdollisuudesta saada suurin mahdollinen vuokra, eikä se toiminut yksityisenä markkinatoimijana vaan pikemminkin viranomaisena, jolla on toimintapoliittisia tavoitteita. Yksityinen markkinatoimija, jolla ei olisi näitä rajoituksia, olisi pystynyt houkuttelemaan useampia tarjouksia ja saamaan korkeamman hinnan.

| (129) | Myös AS Tartu Agron huomautukset näyttävät vahvistavan, että tarjouskilpailuilmoituksessa esitetty ehto liittyi julkiseen tehtävään, joka koskee OECD:n standardien mukaisten siementen viljelyä (vrt. johdanto-osan 71 ja 72 kappale). Nämä huomautukset osoittavat myös, että tarjouskilpailuilmoituksessa esitetty ehto oli merkityksellinen AS Tartu Agron yksityistämisen kannalta. Myös kantelija vaikuttaa tukevan tätä väitettä (vrt. johdanto-osan 93 kappale). Maan vuokraaminen ja AS Tartu Agron yksityistäminen olivat kuitenkin kaksi erillistä liiketointa, eikä tässä päätöksessä arvioida AS Tartu Agron yksityistämistä. |
| --- | --- |

(129)

Myös AS Tartu Agron huomautukset näyttävät vahvistavan, että tarjouskilpailuilmoituksessa esitetty ehto liittyi julkiseen tehtävään, joka koskee OECD:n standardien mukaisten siementen viljelyä (vrt. johdanto-osan 71 ja 72 kappale). Nämä huomautukset osoittavat myös, että tarjouskilpailuilmoituksessa esitetty ehto oli merkityksellinen AS Tartu Agron yksityistämisen kannalta. Myös kantelija vaikuttaa tukevan tätä väitettä (vrt. johdanto-osan 93 kappale). Maan vuokraaminen ja AS Tartu Agron yksityistäminen olivat kuitenkin kaksi erillistä liiketointa, eikä tässä päätöksessä arvioida AS Tartu Agron yksityistämistä.

| (130) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että maa-alueen vuokraamista koskeva tarjouskilpailumenettely oli läpinäkymätön ja syrjivä sekä sisälsi ehtoja, eikä se näin ollen täyttänyt edellytyksiä, jotka olivat tarpeen sen toteamiseksi, että liiketoimi oli markkinaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(130)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että maa-alueen vuokraamista koskeva tarjouskilpailumenettely oli läpinäkymätön ja syrjivä sekä sisälsi ehtoja, eikä se näin ollen täyttänyt edellytyksiä, jotka olivat tarpeen sen toteamiseksi, että liiketoimi oli markkinaehtojen mukainen.

| (131) | Lisäksi on arvioitava, täyttikö ministeriön AS Tartu Agrolle antama maavuokra markkinaehdot johdanto-osan 28 kappaleessa tarkoitetussa Uus Maan raportissa esitetyn asiantuntijalausunnon ja johdanto-osan 39 kappaleessa tarkoitettujen Viron viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (26). Siksi olisi ensin tarkasteltava, oliko AS Tartu Agron maksama vuokra, joka kattaa vain vuokran eikä muita menoja, kuten maaveroja ja kunnossapitoa, Viron maatalousmaan keskivuokran tasolla koko vuokra-ajan. Muita AS Tartu Agron velvoitteita arvioidaan seuraavassa vaiheessa. |
| --- | --- |

(131)

Lisäksi on arvioitava, täyttikö ministeriön AS Tartu Agrolle antama maavuokra markkinaehdot johdanto-osan 28 kappaleessa tarkoitetussa Uus Maan raportissa esitetyn asiantuntijalausunnon ja johdanto-osan 39 kappaleessa tarkoitettujen Viron viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (26). Siksi olisi ensin tarkasteltava, oliko AS Tartu Agron maksama vuokra, joka kattaa vain vuokran eikä muita menoja, kuten maaveroja ja kunnossapitoa, Viron maatalousmaan keskivuokran tasolla koko vuokra-ajan. Muita AS Tartu Agron velvoitteita arvioidaan seuraavassa vaiheessa.

26

| (132) | Vuokran markkinahinnan selvittämisessä komissio tarkastelee seuraavia saatavilla olevia arvioita: i) yksityisen kiinteistöyhtiön Uus Maan raportti vuokrahinnoista (vrt. johdanto-osan 28 kappale) ja ii) tilastokeskuksen toimittamat tiedot (vrt. johdanto-osan 39 kappale). |
| --- | --- |

(132)

Vuokran markkinahinnan selvittämisessä komissio tarkastelee seuraavia saatavilla olevia arvioita: i) yksityisen kiinteistöyhtiön Uus Maan raportti vuokrahinnoista (vrt. johdanto-osan 28 kappale) ja ii) tilastokeskuksen toimittamat tiedot (vrt. johdanto-osan 39 kappale).

| (133) | Komissio katsoo, että Uus Maan raportissa esitetyt arviot vuokrista Tartumaalla vuosina 2000–2014 ovat uskottavia, vaikkakin varovaisia. Tilastokeskuksen toimittamien tietojen osalta vuosien 2015–2017 markkina-arviot ovat ilmoitettujen vuokrien keskihintoja, eivätkä ne muodosta asiantuntija-arviota maan vuokrahinnoista. Arvioissa ei oteta huomioon AS Tartu Agron vuokraaman maan erityispiirteitä. |
| --- | --- |

(133)

Komissio katsoo, että Uus Maan raportissa esitetyt arviot vuokrista Tartumaalla vuosina 2000–2014 ovat uskottavia, vaikkakin varovaisia. Tilastokeskuksen toimittamien tietojen osalta vuosien 2015–2017 markkina-arviot ovat ilmoitettujen vuokrien keskihintoja, eivätkä ne muodosta asiantuntija-arviota maan vuokrahinnoista. Arvioissa ei oteta huomioon AS Tartu Agron vuokraaman maan erityispiirteitä.

| (134) | Uus Maan raportin mukaan maatalousmaan vuokra Tartumaalla vuosina 2000–2004 oli 6–10 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 31 kappale). AS Tartu Agro maksoi vuonna 2000 vuokraa 0,20 euroa hehtaarilta, mikä kattaa vain vuokran eikä muita kuluja, kuten veroja ja kunnossapitoa (vrt. johdanto-osan 25 kappale), mikä tarkoittaa, että AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa. |
| --- | --- |

(134)

Uus Maan raportin mukaan maatalousmaan vuokra Tartumaalla vuosina 2000–2004 oli 6–10 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 31 kappale). AS Tartu Agro maksoi vuonna 2000 vuokraa 0,20 euroa hehtaarilta, mikä kattaa vain vuokran eikä muita kuluja, kuten veroja ja kunnossapitoa (vrt. johdanto-osan 25 kappale), mikä tarkoittaa, että AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa.

| (135) | Uus Maan raportin mukaan maatalousmaan vuokra Tartumaalla vuosina 2005–2009 nousi 10–20 euroon hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 32 kappale). Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agron maksamaa vuokraa korotettiin 14 päivänä tammikuuta 2005 yhteensä 1,66 euroon hehtaarilta ja 21 päivänä maaliskuuta 2007 yhteensä 5,21 euroon hehtaarilta. AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa myös tällä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(135)

Uus Maan raportin mukaan maatalousmaan vuokra Tartumaalla vuosina 2005–2009 nousi 10–20 euroon hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 32 kappale). Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agron maksamaa vuokraa korotettiin 14 päivänä tammikuuta 2005 yhteensä 1,66 euroon hehtaarilta ja 21 päivänä maaliskuuta 2007 yhteensä 5,21 euroon hehtaarilta. AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa myös tällä ajanjaksolla.

| (136) | Vuokrahintojen nousu jatkui edelleen vuosina 2010–2014, ja raportin mukaan vuokrat olivat 25–60 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 35 kappale). AS Tartu Agron maksamaa vuokraa korotettiin 12 päivänä toukokuuta 2009 yhteensä 8,68 euroon hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 25 kappale), mutta se näyttää silti olleen markkinahintaa alempi myös vuosina 2010–2014. |
| --- | --- |

(136)

Vuokrahintojen nousu jatkui edelleen vuosina 2010–2014, ja raportin mukaan vuokrat olivat 25–60 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 35 kappale). AS Tartu Agron maksamaa vuokraa korotettiin 12 päivänä toukokuuta 2009 yhteensä 8,68 euroon hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 25 kappale), mutta se näyttää silti olleen markkinahintaa alempi myös vuosina 2010–2014.

| (137) | Viron viranomaisten toimittamien tietojen perusteella maatalousmaan keskivuokra Virossa vuonna 2015 oli 52 euroa hehtaarilta ja pellon 55 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 39 kappale, taulukko). Tarton maakunnassa, jossa AS Tartu Agron vuokramaa sijaitsee, maatalousmaan keskivuokra oli 63 euroa hehtaarilta ja pellon 65 euroa hehtaarilta. Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agro maksoi vuokraa 26,86 euroa hehtaarilta. Näin ollen AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa vuonna 2015. |
| --- | --- |

(137)

Viron viranomaisten toimittamien tietojen perusteella maatalousmaan keskivuokra Virossa vuonna 2015 oli 52 euroa hehtaarilta ja pellon 55 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 39 kappale, taulukko). Tarton maakunnassa, jossa AS Tartu Agron vuokramaa sijaitsee, maatalousmaan keskivuokra oli 63 euroa hehtaarilta ja pellon 65 euroa hehtaarilta. Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agro maksoi vuokraa 26,86 euroa hehtaarilta. Näin ollen AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa vuonna 2015.

| (138) | Vuonna 2016 maatalousmaan keskivuokra Virossa oli 52 euroa hehtaarilta ja pellon 54 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 39 kappale, taulukko). Tarton maakunnassa sekä maatalousmaan että pellon keskivuokra oli 61 euroa hehtaarilta. Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agro maksoi vuokraa 27,30 euroa hehtaarilta. Näin ollen AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa myös vuonna 2016. |
| --- | --- |

(138)

Vuonna 2016 maatalousmaan keskivuokra Virossa oli 52 euroa hehtaarilta ja pellon 54 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 39 kappale, taulukko). Tarton maakunnassa sekä maatalousmaan että pellon keskivuokra oli 61 euroa hehtaarilta. Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agro maksoi vuokraa 27,30 euroa hehtaarilta. Näin ollen AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa myös vuonna 2016.

| (139) | Vuonna 2017 maatalousmaan keskivuokra Virossa oli 58 euroa hehtaarilta ja pellon keskivuokra 60 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 39 kappale, taulukko). Tarton maakunnasta ei ole tietoja kyseiseltä vuodelta. Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agro maksoi vuokraa 27,28 euroa hehtaarilta. Näin ollen pelkkää vuokraa tarkasteltaessa AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa myös vuonna 2017. |
| --- | --- |

(139)

Vuonna 2017 maatalousmaan keskivuokra Virossa oli 58 euroa hehtaarilta ja pellon keskivuokra 60 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 39 kappale, taulukko). Tarton maakunnasta ei ole tietoja kyseiseltä vuodelta. Viron viranomaisten mukaan AS Tartu Agro maksoi vuokraa 27,28 euroa hehtaarilta. Näin ollen pelkkää vuokraa tarkasteltaessa AS Tartu Agro maksoi markkinahintaa alempaa vuokraa myös vuonna 2017.

| (140) | Näiden lukujen perusteella vuokra oli yksinään tarkasteltuna markkinahintaa alempi koko vuosien 2000 ja 2017 välisen jakson. |
| --- | --- |

(140)

Näiden lukujen perusteella vuokra oli yksinään tarkasteltuna markkinahintaa alempi koko vuosien 2000 ja 2017 välisen jakson.

| (141) | Jäljempänä arvioidaan muut sopimuksessa luetellut velvoitteet: i) vuotuiset investoinnit ojitusjärjestelmiin, ii) maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot, mukaan lukien esimerkiksi kasvinsuojeluun, epäorgaanisiin ja orgaanisiin lannoitteisiin, kalkitukseen ja tienvarsien hoitoon liittyvät menot, ja iii) kaikkien verojen maksaminen (johdanto-osan 26 kappale). |
| --- | --- |

(141)

Jäljempänä arvioidaan muut sopimuksessa luetellut velvoitteet: i) vuotuiset investoinnit ojitusjärjestelmiin, ii) maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot, mukaan lukien esimerkiksi kasvinsuojeluun, epäorgaanisiin ja orgaanisiin lannoitteisiin, kalkitukseen ja tienvarsien hoitoon liittyvät menot, ja iii) kaikkien verojen maksaminen (johdanto-osan 26 kappale).

| (142) | Viron viranomaiset katsovat, että kaikki edellä mainitut vuokralaisen velvoitteet olisi otettava huomioon arvioitaessa vuokratuloja. |
| --- | --- |

(142)

Viron viranomaiset katsovat, että kaikki edellä mainitut vuokralaisen velvoitteet olisi otettava huomioon arvioitaessa vuokratuloja.

| (143) | Komissio voi hyväksyä tämän väitteen vuotuisten ojitusjärjestelmään tehtyjen investointien osalta (johdanto-osan 36, 60 ja 79 kappale). Tuolloin voimassa olleen maanparannuslain (maaparandusseadus) 16 §:n 1 momentin mukaan maanparannusjärjestelmän kunnossapito oli maanomistajan velvoite. Edellä mainitussa oikeusperustassa viitataan kuitenkin yleisesti maanparannusjärjestelmän kunnossapitoon, eikä siinä täsmennetä esimerkiksi maanparannusjärjestelmien vähimmäisvaatimuksia tai säädetä uusiin ojitusjärjestelmiin tehtävistä investoineista. Tarkasteltavana olevassa asiassa AS Tartu Agro teki ministeriön mukaan investointeja sopimuksessa vahvistetun määrän ilman, että valtio maksoi niistä korvausta. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että näiden investointien määrä oli AS Tartu Agron ehdottama eikä AS Tartu Agrolle määrätty (vrt. johdanto-osan 77–79 kappale). Arviointilautakunnan pöytäkirjan mukaan AS Tartu Agron alkuperäinen tarjous vuokraksi oli 10 000 Viron kruunua (noin 639 euroa) vuodessa eli 3,24 Viron kruunua hehtaarilta (0,20 euroa/ha), minkä lisäksi tarjoukseen sisältyi 85 000 Viron kruunun (noin 5 432 euroa) maaveron maksaminen sekä enintään viiden miljoonan Viron kruunun (noin 320 000 euroa) vuotuisten investointien tekeminen (vrt. johdanto-osan 20 kappale). Rajoitettujen neuvottelujen jälkeen vuokra vahvistettiin alkuperäisessä tarjouksessa esitetylle tasolle (vrt. johdanto-osan 25 kappale) ja muut velvoitteet vahvistettiin seuraavasti: i) vuotuiset 400 000 Viron kruunun (noin 25 565 euroa eli 8,28 euroa/ha) investoinnit ojitusjärjestelmiin, ii) maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot, joiden arvo on yhteensä 3 981 100 Viron kruunua (noin 254 444 euroa), ja iii) kaikkien verojen maksaminen (johdanto-osan 26 kappale). Lisäksi AS Tartu Agro väittää, että se investoi ojitusjärjestelmään vieläkin enemmän, nimittäin 3,57 kertaa enemmän, kuin vuokrasopimuksessa edellytettiin (vrt. johdanto-osan 78 kappale). Näin ollen tämä viittaa siihen, että ojitusjärjestelmiin tehtävien investointien määrä oli lähtöisin AS Tartu Agrolta ja että investointeja ei ehdottomasti edellytetty minkään lain perusteella eivätkä ne olleet yksin valtion määräämiä, varsinkin kun otetaan huomioon, että tarjouskilpailumenettely oli läpinäkymätön ja syrjivä sekä sisälsi ehtoja (vrt. johdanto-osan 130 kappale). |
| --- | --- |

(143)

Komissio voi hyväksyä tämän väitteen vuotuisten ojitusjärjestelmään tehtyjen investointien osalta (johdanto-osan 36, 60 ja 79 kappale). Tuolloin voimassa olleen maanparannuslain (maaparandusseadus) 16 §:n 1 momentin mukaan maanparannusjärjestelmän kunnossapito oli maanomistajan velvoite. Edellä mainitussa oikeusperustassa viitataan kuitenkin yleisesti maanparannusjärjestelmän kunnossapitoon, eikä siinä täsmennetä esimerkiksi maanparannusjärjestelmien vähimmäisvaatimuksia tai säädetä uusiin ojitusjärjestelmiin tehtävistä investoineista. Tarkasteltavana olevassa asiassa AS Tartu Agro teki ministeriön mukaan investointeja sopimuksessa vahvistetun määrän ilman, että valtio maksoi niistä korvausta. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että näiden investointien määrä oli AS Tartu Agron ehdottama eikä AS Tartu Agrolle määrätty (vrt. johdanto-osan 77–79 kappale). Arviointilautakunnan pöytäkirjan mukaan AS Tartu Agron alkuperäinen tarjous vuokraksi oli 10 000 Viron kruunua (noin 639 euroa) vuodessa eli 3,24 Viron kruunua hehtaarilta (0,20 euroa/ha), minkä lisäksi tarjoukseen sisältyi 85 000 Viron kruunun (noin 5 432 euroa) maaveron maksaminen sekä enintään viiden miljoonan Viron kruunun (noin 320 000 euroa) vuotuisten investointien tekeminen (vrt. johdanto-osan 20 kappale). Rajoitettujen neuvottelujen jälkeen vuokra vahvistettiin alkuperäisessä tarjouksessa esitetylle tasolle (vrt. johdanto-osan 25 kappale) ja muut velvoitteet vahvistettiin seuraavasti: i) vuotuiset 400 000 Viron kruunun (noin 25 565 euroa eli 8,28 euroa/ha) investoinnit ojitusjärjestelmiin, ii) maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot, joiden arvo on yhteensä 3 981 100 Viron kruunua (noin 254 444 euroa), ja iii) kaikkien verojen maksaminen (johdanto-osan 26 kappale). Lisäksi AS Tartu Agro väittää, että se investoi ojitusjärjestelmään vieläkin enemmän, nimittäin 3,57 kertaa enemmän, kuin vuokrasopimuksessa edellytettiin (vrt. johdanto-osan 78 kappale). Näin ollen tämä viittaa siihen, että ojitusjärjestelmiin tehtävien investointien määrä oli lähtöisin AS Tartu Agrolta ja että investointeja ei ehdottomasti edellytetty minkään lain perusteella eivätkä ne olleet yksin valtion määräämiä, varsinkin kun otetaan huomioon, että tarjouskilpailumenettely oli läpinäkymätön ja syrjivä sekä sisälsi ehtoja (vrt. johdanto-osan 130 kappale).

| (144) | Lisäksi tällaiset investoinnit tehdään pidemmäksi ajaksi kuin esimerkiksi kasvinsuojeluun ja epäorgaanisiin lannoitteisiin kohdistuvat investoinnit, jotka on tehtävä vuosittain. Samalla myös vuokralainen AS Tartu Agro hyötyi näistä investoinneista, jotka edistivät maan tehokkaampaa käyttöä. Komissio toteaa, että vuokrasopimuksen pitkän keston (25 vuotta) vuoksi näistä investoinneista oli huomattavasti hyötyä myös AS Tartu Agrolle, joka on maan käyttäjä. Tämä johtuu siitä, että maatalousmaan ojitus lisää yleisesti tuotannon arvoa ja mahdollistaa suurimman mahdollisen voiton viljellystä sadosta tuottajalle (27). Se lisää mahdollista satoa, mikä tarkoittaa, että hyvin ojitettu maa maksimoi viljelykasvien kasvunopeuden. Lisäksi ojitusjärjestelmä vähentää tuotannon muuttuvia kustannuksia, koska hyvin ojitettuun maahan tarvitaan vähemmän lannoitteita ja torjunta-aineita. Hyvin ojitettu maaperä mahdollistaa myös maatalouslaitteiden tehokkaan toiminnan, mikä vähentää esimerkiksi polttoaineen kulutusta ja sen seurauksena tuottajalle aiheutuvia kustannuksia. Komissio myöntää kuitenkin, että valtio vapautettiin joistakin kustannuksista (kunnossapito), jotka sen olisi muutoin pitänyt maksaa maanomistajana, mutta se hyötyi silti maan arvon mahdollisesta noususta. Komissio katsoo siksi, että ojitusjärjestelmään tehdyt investoinnit olisi otettava osittain huomioon valtion tuloina, toisin kuin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen päätelmässä todetaan (vrt. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 61 kappale). Edellä esitettyjen perustelujen pohjalta komissio katsoo, että jos ojitusjärjestelmiin tehdyistä investoinneista puolet lisätään ministeriön vuokratuloihin, se edustaa varovaista arviota ministeriön saamista ylimääräisistä vuokratuloista. Näin on erityisesti siksi, että näiden investointien yleiset hyödyt suosivat pääosin AS Tartu Agroa ja investointien määrä oli suurempi kuin lain edellyttämä määrä. Edellä esitetyn perusteella puolta vuotuisista investoinneista olisi pidettävä osana ministeriön vuokratuloja. |
| --- | --- |

(144)

Lisäksi tällaiset investoinnit tehdään pidemmäksi ajaksi kuin esimerkiksi kasvinsuojeluun ja epäorgaanisiin lannoitteisiin kohdistuvat investoinnit, jotka on tehtävä vuosittain. Samalla myös vuokralainen AS Tartu Agro hyötyi näistä investoinneista, jotka edistivät maan tehokkaampaa käyttöä. Komissio toteaa, että vuokrasopimuksen pitkän keston (25 vuotta) vuoksi näistä investoinneista oli huomattavasti hyötyä myös AS Tartu Agrolle, joka on maan käyttäjä. Tämä johtuu siitä, että maatalousmaan ojitus lisää yleisesti tuotannon arvoa ja mahdollistaa suurimman mahdollisen voiton viljellystä sadosta tuottajalle (27). Se lisää mahdollista satoa, mikä tarkoittaa, että hyvin ojitettu maa maksimoi viljelykasvien kasvunopeuden. Lisäksi ojitusjärjestelmä vähentää tuotannon muuttuvia kustannuksia, koska hyvin ojitettuun maahan tarvitaan vähemmän lannoitteita ja torjunta-aineita. Hyvin ojitettu maaperä mahdollistaa myös maatalouslaitteiden tehokkaan toiminnan, mikä vähentää esimerkiksi polttoaineen kulutusta ja sen seurauksena tuottajalle aiheutuvia kustannuksia. Komissio myöntää kuitenkin, että valtio vapautettiin joistakin kustannuksista (kunnossapito), jotka sen olisi muutoin pitänyt maksaa maanomistajana, mutta se hyötyi silti maan arvon mahdollisesta noususta. Komissio katsoo siksi, että ojitusjärjestelmään tehdyt investoinnit olisi otettava osittain huomioon valtion tuloina, toisin kuin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen päätelmässä todetaan (vrt. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 61 kappale). Edellä esitettyjen perustelujen pohjalta komissio katsoo, että jos ojitusjärjestelmiin tehdyistä investoinneista puolet lisätään ministeriön vuokratuloihin, se edustaa varovaista arviota ministeriön saamista ylimääräisistä vuokratuloista. Näin on erityisesti siksi, että näiden investointien yleiset hyödyt suosivat pääosin AS Tartu Agroa ja investointien määrä oli suurempi kuin lain edellyttämä määrä. Edellä esitetyn perusteella puolta vuotuisista investoinneista olisi pidettävä osana ministeriön vuokratuloja.

27

| (145) | Komissio katsoo kuitenkin, että maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot ovat pääasiassa vuokralaisen edun mukaisia, koska ne liittyvät pääasiassa tuotantopanosten, kuten kasvinsuojelun (torjunta-aineet) sekä epäorgaanisten ja orgaanisten lannoitteiden, kustannuksiin (vrt. myös johdanto-osan 36 kappale). Yleensä näitä tuotantopanoksia käytetään kunakin kasvujaksona, ja niiden tyyppi riippuu viljellystä viljelykasvista. Näin ollen ne muodostavat osan AS Tartu Agron vuotuista tuotantoa ja hyödyttävät pohjimmiltaan vain AS Tartu Agroa, koska ne lisäävät esimerkiksi sen viljelemien kasvien tuottoa. Siksi komissio on eri mieltä Viron viranomaisten (johdanto-osan 62 kappale) ja AS Tartu Agron (johdanto-osan 80 ja 81 kappale) esittämistä perusteluista. Lisäksi jos valtio olisi päättänyt käyttää maata muihin tarkoituksiin (esim. talojen rakentamiseen lohkoille Tarton – Viron toiseksi suurimman kaupungin –läheisyyden vuoksi), torjunta-aineiden ja lannoitteiden aiempi käyttö olisi vaikuttanut maan arvoon vain vähän. Lisäksi kun otetaan huomioon pitkä, 25 vuoden vuokra-aika, ensisijainen edunsaaja on maan käyttäjä – AS Tartu Agro. Kuten kantelija totesi, valtio ei myöskään tarkastanut, täyttikö AS Tartu Agro nämä velvoitteet (vrt. johdanto-osan 87 kappale). Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyviä menoja, joiden arvo on yhteensä noin 254 444 euroa, ei pitäisi katsoa osaksi valtion vuokratuloja. |
| --- | --- |

(145)

Komissio katsoo kuitenkin, että maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot ovat pääasiassa vuokralaisen edun mukaisia, koska ne liittyvät pääasiassa tuotantopanosten, kuten kasvinsuojelun (torjunta-aineet) sekä epäorgaanisten ja orgaanisten lannoitteiden, kustannuksiin (vrt. myös johdanto-osan 36 kappale). Yleensä näitä tuotantopanoksia käytetään kunakin kasvujaksona, ja niiden tyyppi riippuu viljellystä viljelykasvista. Näin ollen ne muodostavat osan AS Tartu Agron vuotuista tuotantoa ja hyödyttävät pohjimmiltaan vain AS Tartu Agroa, koska ne lisäävät esimerkiksi sen viljelemien kasvien tuottoa. Siksi komissio on eri mieltä Viron viranomaisten (johdanto-osan 62 kappale) ja AS Tartu Agron (johdanto-osan 80 ja 81 kappale) esittämistä perusteluista. Lisäksi jos valtio olisi päättänyt käyttää maata muihin tarkoituksiin (esim. talojen rakentamiseen lohkoille Tarton – Viron toiseksi suurimman kaupungin –läheisyyden vuoksi), torjunta-aineiden ja lannoitteiden aiempi käyttö olisi vaikuttanut maan arvoon vain vähän. Lisäksi kun otetaan huomioon pitkä, 25 vuoden vuokra-aika, ensisijainen edunsaaja on maan käyttäjä – AS Tartu Agro. Kuten kantelija totesi, valtio ei myöskään tarkastanut, täyttikö AS Tartu Agro nämä velvoitteet (vrt. johdanto-osan 87 kappale). Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyviä menoja, joiden arvo on yhteensä noin 254 444 euroa, ei pitäisi katsoa osaksi valtion vuokratuloja.

| (146) | Verot eivät yleensä ole varsinaisia vuokratuloja, koska omaisuuden omistaja maksaa ne valtiolle. Tarkasteltavana olevassa asiassa AS Tartu Agro kuitenkin maksoi verot maanomistajan (valtio) puolesta, kuten sekä Viron viranomaiset että AS Tartu Agro perustelivat (johdanto-osan 63 ja 82–83 kappale), joten valtiolle ei koitunut omia menoja tästä kohdasta. Siksi AS Tartu Agron maksamien vuotuisten maaverojen arvo olisi laskettava osaksi ministeriön vuokratuloja, toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 61 kappale) todetaan. |
| --- | --- |

(146)

Verot eivät yleensä ole varsinaisia vuokratuloja, koska omaisuuden omistaja maksaa ne valtiolle. Tarkasteltavana olevassa asiassa AS Tartu Agro kuitenkin maksoi verot maanomistajan (valtio) puolesta, kuten sekä Viron viranomaiset että AS Tartu Agro perustelivat (johdanto-osan 63 ja 82–83 kappale), joten valtiolle ei koitunut omia menoja tästä kohdasta. Siksi AS Tartu Agron maksamien vuotuisten maaverojen arvo olisi laskettava osaksi ministeriön vuokratuloja, toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 61 kappale) todetaan.

| (147) | Vaikka vuokraan lisätään edellä kuvatut osatekijät – puolet ojitusjärjestelmään tehdyistä investoinneista ja AS Tartu Agron maksamat verot – vuokra on silti markkinavuokraa alempi. |
| --- | --- |

(147)

Vaikka vuokraan lisätään edellä kuvatut osatekijät – puolet ojitusjärjestelmään tehdyistä investoinneista ja AS Tartu Agron maksamat verot – vuokra on silti markkinavuokraa alempi.

| (148) | Edellä esitetyn perusteella AS Tartu Agron maksama vuokra oli markkinahintaa alempi koko vuosien 2000 ja 2017 välisen jakson. Lisäksi komissio ottaa huomioon, että tarjouskilpailumenettely oli läpinäkymätön ja syrjivä sekä sisälsi ehtoja, ja päättelee siksi, että maan vuokraaminen ministeriöltä aiheutti edun AS Tartu Agrolle. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyn perusteella AS Tartu Agron maksama vuokra oli markkinahintaa alempi koko vuosien 2000 ja 2017 välisen jakson. Lisäksi komissio ottaa huomioon, että tarjouskilpailumenettely oli läpinäkymätön ja syrjivä sekä sisälsi ehtoja, ja päättelee siksi, että maan vuokraaminen ministeriöltä aiheutti edun AS Tartu Agrolle.

| | |
| --- | --- |

(149)

| (149) | Kuten tuomioistuin on todennut, kun kyse on yksittäisestä tuesta, taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi (28). Komissio on eri mieltä Viron viranomaisten esittämästä perustelusta, jonka mukaan toimenpide ei ollut valikoiva (johdanto-osan 66 kappale). Tältä osin toimenpiteestä koituu etua vain AS Tartu Agrolle, koska kyseinen julkinen maa vuokrattiin vain kyseiselle yritykselle (vrt. johdanto-osan 14 kappale). Päätös perustui tarjouskilpailumenettelyyn, joka oli läpinäkymätön ja syrjivä sekä sisälsi ehtoja (ks. johdanto-osan 110–130 kappale). Näin ollen valikoivuutta koskeva edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

Kuten tuomioistuin on todennut, kun kyse on yksittäisestä tuesta, taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi (28). Komissio on eri mieltä Viron viranomaisten esittämästä perustelusta, jonka mukaan toimenpide ei ollut valikoiva (johdanto-osan 66 kappale). Tältä osin toimenpiteestä koituu etua vain AS Tartu Agrolle, koska kyseinen julkinen maa vuokrattiin vain kyseiselle yritykselle (vrt. johdanto-osan 14 kappale). Päätös perustui tarjouskilpailumenettelyyn, joka oli läpinäkymätön ja syrjivä sekä sisälsi ehtoja (ks. johdanto-osan 110–130 kappale). Näin ollen valikoivuutta koskeva edellytys täyttyy.

28

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (150) | Toimenpiteen täytyy vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jotta kyseessä olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(150)

Toimenpiteen täytyy vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jotta kyseessä olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

| (151) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan pelkästään se, että yrityksen kilpailukykyä vahvistetaan kilpaileviin yrityksiin verrattuna myöntämällä taloudellinen etu, jota se ei olisi muuten saanut tavanomaista toimintaansa harjoittamalla, tarkoittaa riskiä kilpailun vääristymisestä. Näin ollen kaikki AS Tartu Agrolle alennetun vuokran muodossa myönnetty tuki antaisi yritykselle mahdollisuuden lisätä tai ainakin jatkaa toimintaansa tuen seurauksena. Näin ollen tuki on omiaan rajoittamaan muiden yritysten mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(151)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan pelkästään se, että yrityksen kilpailukykyä vahvistetaan kilpaileviin yrityksiin verrattuna myöntämällä taloudellinen etu, jota se ei olisi muuten saanut tavanomaista toimintaansa harjoittamalla, tarkoittaa riskiä kilpailun vääristymisestä. Näin ollen kaikki AS Tartu Agrolle alennetun vuokran muodossa myönnetty tuki antaisi yritykselle mahdollisuuden lisätä tai ainakin jatkaa toimintaansa tuen seurauksena. Näin ollen tuki on omiaan rajoittamaan muiden yritysten mahdollisuuksia.

| (152) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yritykselle myönnetty tuki näyttää vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos yritys toimii markkinoilla, joilla käydään EU:n sisäistä kauppaa. Edunsaaja toimii maito-, liha- ja viljamarkkinoilla (vrt. johdanto-osan 10 kappale), joilla käydään sisäistä kauppaa. EU28-alueelle suuntautuvassa sisäisessä kaupassa Viron viennin arvo oli vuonna 2018 lihantuotannon osalta 51 miljoonaa euroa ja maidontuotannon osalta 177 miljoonaa euroa (29). Kyseiset alat ovat avoimia kilpailulle EU:n tasolla ja sen vuoksi herkkiä yhden tai useamman jäsenvaltion tuotantoa suosiville toimenpiteille. Toisin kuin Viron viranomaiset (johdanto-osan 66 kappale), komissio katsoo, että edellä mainittujen näkökohtien vuoksi toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(152)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yritykselle myönnetty tuki näyttää vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos yritys toimii markkinoilla, joilla käydään EU:n sisäistä kauppaa. Edunsaaja toimii maito-, liha- ja viljamarkkinoilla (vrt. johdanto-osan 10 kappale), joilla käydään sisäistä kauppaa. EU28-alueelle suuntautuvassa sisäisessä kaupassa Viron viennin arvo oli vuonna 2018 lihantuotannon osalta 51 miljoonaa euroa ja maidontuotannon osalta 177 miljoonaa euroa (29). Kyseiset alat ovat avoimia kilpailulle EU:n tasolla ja sen vuoksi herkkiä yhden tai useamman jäsenvaltion tuotantoa suosiville toimenpiteille. Toisin kuin Viron viranomaiset (johdanto-osan 66 kappale), komissio katsoo, että edellä mainittujen näkökohtien vuoksi toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

29

| (153) | Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt välttämättömät ehdot täyttyvät, komissio toteaa, että arvioinnin kohteena oleva toimenpide on valtiontukea. Näin ollen edun suuruus on määritettävä. |
| --- | --- |

(153)

Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt välttämättömät ehdot täyttyvät, komissio toteaa, että arvioinnin kohteena oleva toimenpide on valtiontukea. Näin ollen edun suuruus on määritettävä.

Edun suuruuden määrittäminen

Edun suuruuden määrittäminen

| (154) | Edellä esitettyjen huomioiden perusteella arviot vuokrista vuosina 2000–2009 olisi määritettävä Uus Maan raportin pohjalta. Uus Maan raportin mukaan maatalousmaan vuokra Tartumaalla vuosina 2000–2004 oli 6–10 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 33 kappale). Edellä esitetyn perusteella Uus Maan raporttiin perustuvaa vuotuista keskivuokraa (aritmeettinen keskiarvo) olisi verrattava AS Tartu Agron maksamaan vuosivuokraan vuosina 2000–2004. |
| --- | --- |

(154)

Edellä esitettyjen huomioiden perusteella arviot vuokrista vuosina 2000–2009 olisi määritettävä Uus Maan raportin pohjalta. Uus Maan raportin mukaan maatalousmaan vuokra Tartumaalla vuosina 2000–2004 oli 6–10 euroa hehtaarilta (vrt. johdanto-osan 33 kappale). Edellä esitetyn perusteella Uus Maan raporttiin perustuvaa vuotuista keskivuokraa (aritmeettinen keskiarvo) olisi verrattava AS Tartu Agron maksamaan vuosivuokraan vuosina 2000–2004.

| (155) | Vuosina 2005–2009 maatalousmaan vuokra Tartumaalla nousi 10–20 euroon hehtaarilta. Uus Maan raporttiin perustuvaa vuotuisten vuokrahintojen aritmeettista keskiarvoa olisi vastaavasti verrattava AS Tartu Agron maksamaan vuosivuokraan vuosina 2005–2009. |
| --- | --- |

(155)

Vuosina 2005–2009 maatalousmaan vuokra Tartumaalla nousi 10–20 euroon hehtaarilta. Uus Maan raporttiin perustuvaa vuotuisten vuokrahintojen aritmeettista keskiarvoa olisi vastaavasti verrattava AS Tartu Agron maksamaan vuosivuokraan vuosina 2005–2009.

| (156) | Vuosina 2010–2014 vuokra oli Uus Maan raportin perusteella 25–60 euroa hehtaarilta. Vaihteluväli on melko suuri, joten vuotuisen markkinavertailuarvon määrittämiseen olisi käytettävä tilastokeskuksen saatavilla olevia keskivuokria (jotka koskevat maatalousmaan vuokraamista Virossa) (vrt. johdanto-osan 39 kappale, taulukko). Samoin vuosien 2015–2018 osalta olisi käytettävä tilastokeskuksen ilmoittamia keskimääräisiä vuosivuokria (jotka koskevat maatalousmaan vuokraamista Virossa). |
| --- | --- |

(156)

Vuosina 2010–2014 vuokra oli Uus Maan raportin perusteella 25–60 euroa hehtaarilta. Vaihteluväli on melko suuri, joten vuotuisen markkinavertailuarvon määrittämiseen olisi käytettävä tilastokeskuksen saatavilla olevia keskivuokria (jotka koskevat maatalousmaan vuokraamista Virossa) (vrt. johdanto-osan 39 kappale, taulukko). Samoin vuosien 2015–2018 osalta olisi käytettävä tilastokeskuksen ilmoittamia keskimääräisiä vuosivuokria (jotka koskevat maatalousmaan vuokraamista Virossa).

| (157) | Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että vähintään 12,34 prosenttia vuokramaasta ei sovellu maataloustuotantoon (vrt. johdanto-osan 56 kappale). Komissio toteaa kuitenkin, ettei sopimuksessa täsmennetty, että jokin osa maasta ei sovellu maatalouteen. Sopimuskumppanit määrittäisivät yleensä omaisuuserien erityispiirteet sopimuksessa ja mukauttaisivat termien, kuten vuokran, käyttöä sen perusteella. |
| --- | --- |

(157)

Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että vähintään 12,34 prosenttia vuokramaasta ei sovellu maataloustuotantoon (vrt. johdanto-osan 56 kappale). Komissio toteaa kuitenkin, ettei sopimuksessa täsmennetty, että jokin osa maasta ei sovellu maatalouteen. Sopimuskumppanit määrittäisivät yleensä omaisuuserien erityispiirteet sopimuksessa ja mukauttaisivat termien, kuten vuokran, käyttöä sen perusteella.

| (158) | Lisäksi kantelija on toimittanut tietoa lohkojen koosta ja käytöstä (vrt. johdanto-osan 88–91 kappale). Näistä tiedoista käy ilmi, että AS Tartu Agro on hakenut EU:n maataloustukea ja että sillä oli mahdollisuus saada lisätuloja maasta esimerkiksi myymällä puutavaraa (vrt. johdanto-osan 91 kappale). Esimerkkinä maataloustuen maksuista AS Tartu Agro sai vuonna 2010 maataloustukea 2 912,76 hehtaarille, mikä vastaa noin 95:tä prosenttia vuokrakohteesta. Komissio katsoo siksi, että vaikka kaikki lohkot eivät olleet kokonaan peltoa, peltoviljelyyn sopimattomasta maasta saattoi olla hyötyä muilla tavoin. Esimerkiksi metsämaata voitaisiin käyttää puutavaran tuotantoon, nurmea voitaisiin käyttää rehuntuotantoon ja siihen voitaisiin hakea EU:n maataloustukea ja lisäksi yhdystiet (vrt. johdanto-osan 56 kappale) tarjosivat arvokkaan suoran yhteyden lohkoille tuotoksen (esim. vehnä ja rehu) poiskuljettamista varten. Komissio ottaa huomioon, että on vaikea löytää luotettavia vertailuarvoja metsämaan, nurmen ja muun maa-alueen vuokraamista koskevista markkinahinnoista, ja toteaa siksi, että edun laskemisen perustana voitaisiin käyttää hehtaarimäärää, jonka osalta maksettiin maataloustukea. Maataloustukea maksettiin hehtaarimäärälle, joka muodosti noin 95–97 prosenttia vuokrakohteesta vuosina 2004–2018. |
| --- | --- |

(158)

Lisäksi kantelija on toimittanut tietoa lohkojen koosta ja käytöstä (vrt. johdanto-osan 88–91 kappale). Näistä tiedoista käy ilmi, että AS Tartu Agro on hakenut EU:n maataloustukea ja että sillä oli mahdollisuus saada lisätuloja maasta esimerkiksi myymällä puutavaraa (vrt. johdanto-osan 91 kappale). Esimerkkinä maataloustuen maksuista AS Tartu Agro sai vuonna 2010 maataloustukea 2 912,76 hehtaarille, mikä vastaa noin 95:tä prosenttia vuokrakohteesta. Komissio katsoo siksi, että vaikka kaikki lohkot eivät olleet kokonaan peltoa, peltoviljelyyn sopimattomasta maasta saattoi olla hyötyä muilla tavoin. Esimerkiksi metsämaata voitaisiin käyttää puutavaran tuotantoon, nurmea voitaisiin käyttää rehuntuotantoon ja siihen voitaisiin hakea EU:n maataloustukea ja lisäksi yhdystiet (vrt. johdanto-osan 56 kappale) tarjosivat arvokkaan suoran yhteyden lohkoille tuotoksen (esim. vehnä ja rehu) poiskuljettamista varten. Komissio ottaa huomioon, että on vaikea löytää luotettavia vertailuarvoja metsämaan, nurmen ja muun maa-alueen vuokraamista koskevista markkinahinnoista, ja toteaa siksi, että edun laskemisen perustana voitaisiin käyttää hehtaarimäärää, jonka osalta maksettiin maataloustukea. Maataloustukea maksettiin hehtaarimäärälle, joka muodosti noin 95–97 prosenttia vuokrakohteesta vuosina 2004–2018.

| (159) | Lisäksi Viron viranomaiset väittävät, että vain muutamat maataloustuottajat olivat kiinnostuneita vuokraamaan yli 3 000 hehtaaria maatalousmaata (ks. johdanto-osan 57 kappale). Tältä osin komissio katsoo, että Viron viranomaiset olisivat voineet vuokrata maan erillisinä lohkoina. Maa oli jo jaettu 23 erilliseen lohkoon, jotka olisi voitu vuokrata erikseen. Lisäksi mahdollisten vaatimukset täyttävien tarjoajien lukumäärää rajoitettiin entisestään ehdolla, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(159)

Lisäksi Viron viranomaiset väittävät, että vain muutamat maataloustuottajat olivat kiinnostuneita vuokraamaan yli 3 000 hehtaaria maatalousmaata (ks. johdanto-osan 57 kappale). Tältä osin komissio katsoo, että Viron viranomaiset olisivat voineet vuokrata maan erillisinä lohkoina. Maa oli jo jaettu 23 erilliseen lohkoon, jotka olisi voitu vuokrata erikseen. Lisäksi mahdollisten vaatimukset täyttävien tarjoajien lukumäärää rajoitettiin entisestään ehdolla, jonka mukaan AS Tartu Agron maataloustuotantoa olisi jatkettava.

| (160) | Viron viranomaiset väittävät myös, että tarjouskilpailun tulosta rajoittivat olemattomat vuokramarkkinat. Uus Maan raportin mukaan markkinatilanne oli epävakaa, mutta maatalousmaan käytöstä tehtiin silti lyhytaikaisia vuokrasopimuksia. Näin ollen yksityinen markkinasijoittaja olisi markkinatilanteen perusteella asettanut lyhyemmän vuokra-ajan kuin 25 vuotta. |
| --- | --- |

(160)

Viron viranomaiset väittävät myös, että tarjouskilpailun tulosta rajoittivat olemattomat vuokramarkkinat. Uus Maan raportin mukaan markkinatilanne oli epävakaa, mutta maatalousmaan käytöstä tehtiin silti lyhytaikaisia vuokrasopimuksia. Näin ollen yksityinen markkinasijoittaja olisi markkinatilanteen perusteella asettanut lyhyemmän vuokra-ajan kuin 25 vuotta.

| (161) | Viron viranomaiset katsovat lisäksi, että vuokratuloja arvioitaessa olisi otettava huomioon kaikki vuokralaisen velvoitteet eli i) vuotuiset investoinnit ojitusjärjestelmään, ii) maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot ja iii) verojen maksaminen (vrt. johdanto-osan 26 kappale). |
| --- | --- |

(161)

Viron viranomaiset katsovat lisäksi, että vuokratuloja arvioitaessa olisi otettava huomioon kaikki vuokralaisen velvoitteet eli i) vuotuiset investoinnit ojitusjärjestelmään, ii) maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot ja iii) verojen maksaminen (vrt. johdanto-osan 26 kappale).

| (162) | Komissio voi hyväksyä tämän väitteen vuotuisten ojitusjärjestelmään tehtyjen investointien osalta (johdanto-osan 36, 60 ja 79 kappale), kuten johdanto-osan 143 ja 144 kappaleessa kuvataan. Näin ollen puolet vuokrasopimuksessa vahvistettujen vuotuisten investointien arvosta olisi luettava osaksi vuokratuloja. Arvio vaikuttaa varovaiselta sen perusteella, että maanparannusjärjestelmän kunnossapito oli lainsäädännön mukaan maanomistajan velvoite (vrt. johdanto-osan 143 ja 144 kappale); vuokrasopimuksen pitkän keston (25 vuotta) vuoksi näistä investoinneista oli kuitenkin pääosin hyötyä AS Tartu Agrolle, joka on maan käyttäjä. |
| --- | --- |

(162)

Komissio voi hyväksyä tämän väitteen vuotuisten ojitusjärjestelmään tehtyjen investointien osalta (johdanto-osan 36, 60 ja 79 kappale), kuten johdanto-osan 143 ja 144 kappaleessa kuvataan. Näin ollen puolet vuokrasopimuksessa vahvistettujen vuotuisten investointien arvosta olisi luettava osaksi vuokratuloja. Arvio vaikuttaa varovaiselta sen perusteella, että maanparannusjärjestelmän kunnossapito oli lainsäädännön mukaan maanomistajan velvoite (vrt. johdanto-osan 143 ja 144 kappale); vuokrasopimuksen pitkän keston (25 vuotta) vuoksi näistä investoinneista oli kuitenkin pääosin hyötyä AS Tartu Agrolle, joka on maan käyttäjä.

| (163) | Komissio katsoo kuitenkin, että maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot ovat pääasiassa vuokralaisen edun mukaisia, koska ne liittyvät pääasiassa tuotantopanosten, kuten kasvinsuojelun (torjunta-aineet) sekä epäorgaanisten ja orgaanisten lannoitteiden, kustannuksiin, kuten johdanto-osan 145 kappaleessa todetaan, eikä niitä tulisi pitää valtion vuokratuloina. |
| --- | --- |

(163)

Komissio katsoo kuitenkin, että maan kunnossapitoon ja maaperän laadun parantamiseen liittyvät menot ovat pääasiassa vuokralaisen edun mukaisia, koska ne liittyvät pääasiassa tuotantopanosten, kuten kasvinsuojelun (torjunta-aineet) sekä epäorgaanisten ja orgaanisten lannoitteiden, kustannuksiin, kuten johdanto-osan 145 kappaleessa todetaan, eikä niitä tulisi pitää valtion vuokratuloina.

| (164) | Verot eivät yleensä ole varsinaisia vuokratuloja, koska omaisuuden omistaja maksaa ne valtiolle. Tarkasteltavana olevassa asiassa AS Tartu Agro kuitenkin maksoi maaverot maanomistajan (valtio) puolesta, kuten johdanto-osan 146 kappaleessa todetaan, ja AS Tartu Agron maksamien vuotuisten maaverojen arvo olisi näin ollen laskettava osaksi ministeriön vuokratuloja. |
| --- | --- |

(164)

Verot eivät yleensä ole varsinaisia vuokratuloja, koska omaisuuden omistaja maksaa ne valtiolle. Tarkasteltavana olevassa asiassa AS Tartu Agro kuitenkin maksoi maaverot maanomistajan (valtio) puolesta, kuten johdanto-osan 146 kappaleessa todetaan, ja AS Tartu Agron maksamien vuotuisten maaverojen arvo olisi näin ollen laskettava osaksi ministeriön vuokratuloja.

| (165) | Edellä esitetyn perusteella eduksi lasketaan vuokran markkina-arvoa koskevien vuotuisten arvioiden (vrt. johdanto-osan 154–156 kappale) ja ministeriölle tosiasiassa maksetun vuokran välinen ero. Lisäksi todelliseen vuokraan olisi lisättävä puolet AS Tartu Agron ojitusjärjestelmään tekemien vuotuisten investointien arvosta sekä AS Tartu Agron maanomistajan puolesta maksamat maaverot, kuten johdanto-osan 162–164 kappaleessa esitetään. Vuokrakohteen koon osalta edun laskemisen perustana olisi käytettävä hehtaarimäärää, jonka osalta maksettiin maataloustukea (vrt. johdanto-osan 158 kappale). |
| --- | --- |

(165)

Edellä esitetyn perusteella eduksi lasketaan vuokran markkina-arvoa koskevien vuotuisten arvioiden (vrt. johdanto-osan 154–156 kappale) ja ministeriölle tosiasiassa maksetun vuokran välinen ero. Lisäksi todelliseen vuokraan olisi lisättävä puolet AS Tartu Agron ojitusjärjestelmään tekemien vuotuisten investointien arvosta sekä AS Tartu Agron maanomistajan puolesta maksamat maaverot, kuten johdanto-osan 162–164 kappaleessa esitetään. Vuokrakohteen koon osalta edun laskemisen perustana olisi käytettävä hehtaarimäärää, jonka osalta maksettiin maataloustukea (vrt. johdanto-osan 158 kappale).

5.2   Toimenpiteen luokittelu voimassa olevaksi tai uudeksi tueksi

Toimenpiteen luokittelu voimassa olevaksi tai uudeksi tueksi

| (166) | Ministeriön ja AS Tartu Agron välinen vuokrasopimus tehtiin vuonna 2000, joten se oli voimassa ennen Viron liittymistä Euroopan unioniin. Se ei kuitenkaan täytä ehtoja, joiden mukaan se voitaisiin katsoa voimassa olevaksi tueksi, sellaisina kuin ehdot on määritelty neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (30) 1 artiklan b alakohdassa luettuna yhdessä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan (31) liitteen IV kanssa. Liitteessä IV olevan 4 jakson (Maatalous) 4 kohdan mukaan tukitoimenpide on annettava komissiolle tiedoksi neljän kuukauden kuluessa liittymispäivästä, jotta se voidaan katsoa voimassa olevaksi tueksi, ja kaikki muu tuki katsotaan uudeksi tueksi. Koska tällaista tiedoksiantoa ei tehty, nykyinen toimenpide on asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan c alakohdassa tarkoitettua uutta tukea vuodesta 2000 alkaen. |
| --- | --- |

(166)

Ministeriön ja AS Tartu Agron välinen vuokrasopimus tehtiin vuonna 2000, joten se oli voimassa ennen Viron liittymistä Euroopan unioniin. Se ei kuitenkaan täytä ehtoja, joiden mukaan se voitaisiin katsoa voimassa olevaksi tueksi, sellaisina kuin ehdot on määritelty neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (30) 1 artiklan b alakohdassa luettuna yhdessä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan (31) liitteen IV kanssa. Liitteessä IV olevan 4 jakson (Maatalous) 4 kohdan mukaan tukitoimenpide on annettava komissiolle tiedoksi neljän kuukauden kuluessa liittymispäivästä, jotta se voidaan katsoa voimassa olevaksi tueksi, ja kaikki muu tuki katsotaan uudeksi tueksi. Koska tällaista tiedoksiantoa ei tehty, nykyinen toimenpide on asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan c alakohdassa tarkoitettua uutta tukea vuodesta 2000 alkaen.

30

31

5.3   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (167) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva toimenpide on yleensä soveltumaton sisämarkkinoiden, jollei siihen voida soveltaa jotakin SEUT-sopimuksessa tarkoitettua poikkeusta. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos sillä edistetään tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ja jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Jotta tätä poikkeusta voitaisiin soveltaa, tuen on täytettävä asiaankuuluvat unionin valtiontukisäännöt. |
| --- | --- |

(167)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva toimenpide on yleensä soveltumaton sisämarkkinoiden, jollei siihen voida soveltaa jotakin SEUT-sopimuksessa tarkoitettua poikkeusta. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos sillä edistetään tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä ja jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Jotta tätä poikkeusta voitaisiin soveltaa, tuen on täytettävä asiaankuuluvat unionin valtiontukisäännöt.

| (168) | Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (32) mukaan asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki on arvioitava tuen myöntämishetkellä voimassa olevien sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(168)

Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (32) mukaan asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki on arvioitava tuen myöntämishetkellä voimassa olevien sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti.

32

| (169) | Koska tuki myönnettiin vuonna 2000 ja vuokrasopimuksen ehtoja muutettiin useita kertoja (vrt. johdanto-osan 27 kappale), tätä toimenpidettä on tarkasteltava vuosiksi 2000–2006 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (33) ja niiden jälkeen annettujen suuntaviivojen perusteella. Komissio katsoo, että tätä toimenpidettä ei voida julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi vuosina 2000–2006 sovellettujen suuntaviivojen perusteella. Toimenpidettä ei voida julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi myöskään vuosiksi 2007–2013 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen (34) eikä maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden valtiontuesta vuosina 2014–2020 annettujen Euroopan unionin suuntaviivojen (35) perusteella. |
| --- | --- |

(169)

Koska tuki myönnettiin vuonna 2000 ja vuokrasopimuksen ehtoja muutettiin useita kertoja (vrt. johdanto-osan 27 kappale), tätä toimenpidettä on tarkasteltava vuosiksi 2000–2006 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (33) ja niiden jälkeen annettujen suuntaviivojen perusteella. Komissio katsoo, että tätä toimenpidettä ei voida julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi vuosina 2000–2006 sovellettujen suuntaviivojen perusteella. Toimenpidettä ei voida julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi myöskään vuosiksi 2007–2013 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen (34) eikä maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden valtiontuesta vuosina 2014–2020 annettujen Euroopan unionin suuntaviivojen (35) perusteella.

33

34

35

| (170) | Perusteettoman alhaisten maanvuokrien muodossa myönnetty valtiontuki on yleisesti ottaen toimintatukea siinä mielessä, että se vähentää edunsaajan tavanomaisia toimintakustannuksia. Toimintatukea pidetään ensi näkemältä sisämarkkinoille soveltumattomana erityisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (36). |
| --- | --- |

(170)

Perusteettoman alhaisten maanvuokrien muodossa myönnetty valtiontuki on yleisesti ottaen toimintatukea siinä mielessä, että se vähentää edunsaajan tavanomaisia toimintakustannuksia. Toimintatukea pidetään ensi näkemältä sisämarkkinoille soveltumattomana erityisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (36).

36

| (171) | Joka tapauksessa ei ole riittävällä tavalla osoitettu, että toimenpide oli tarpeen ja oikeassa suhteessa yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen. Viro ei esittänyt lainkaan perusteluja sisämarkkinoille soveltuvuudesta, ja tarkasteltava toimenpide on joka tapauksessa katsottava toimintatueksi. Siksi komissio ei ole havainnut lainkaan perusteita, joiden mukaan tuki voitaisiin julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(171)

Joka tapauksessa ei ole riittävällä tavalla osoitettu, että toimenpide oli tarpeen ja oikeassa suhteessa yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen. Viro ei esittänyt lainkaan perusteluja sisämarkkinoille soveltuvuudesta, ja tarkasteltava toimenpide on joka tapauksessa katsottava toimintatueksi. Siksi komissio ei ole havainnut lainkaan perusteita, joiden mukaan tuki voitaisiin julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella.

| (172) | Näin ollen komissio päättelee, että maan vuokraaminen ministeriöltä AS Tartu Agrolle on valtiontukea ja että se on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(172)

Näin ollen komissio päättelee, että maan vuokraaminen ministeriöltä AS Tartu Agrolle on valtiontukea ja että se on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteella.

6.   TAKAISINPERINTÄ

TAKAISINPERINTÄ

| (173) | Koska tuki on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta, Viron tasavallan olisi lopetettava toimenpide ja perittävä myönnetty tuki takaisin AS Tartu Agrolta, ellei tukea ole myönnetty johonkin tiettyyn hankkeeseen, joka myöntämishetkellä täytti kaikki ryhmäpoikkeusasetuksen, vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen tai komission hyväksymän tukiohjelman ehdot. |
| --- | --- |

(173)

Koska tuki on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta, Viron tasavallan olisi lopetettava toimenpide ja perittävä myönnetty tuki takaisin AS Tartu Agrolta, ellei tukea ole myönnetty johonkin tiettyyn hankkeeseen, joka myöntämishetkellä täytti kaikki ryhmäpoikkeusasetuksen, vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen tai komission hyväksymän tukiohjelman ehdot.

| (174) | Lisäksi tuki on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa tilanne, joka vallitsi markkinoilla ennen tuen myöntämistä. Asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklassa komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, jäljempänä ’vanhentumisaika’. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle Tarkasteltavana olevan toimenpiteen osalta ministeriön ja AS Tartu Agron välinen maatalousmaan vuokraamista koskeva sopimus allekirjoitettiin 16 päivänä marraskuuta 2000 (vrt. johdanto-osan 24 kappale). |
| --- | --- |

(174)

Lisäksi tuki on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa tilanne, joka vallitsi markkinoilla ennen tuen myöntämistä. Asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklassa komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, jäljempänä ’vanhentumisaika’. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle Tarkasteltavana olevan toimenpiteen osalta ministeriön ja AS Tartu Agron välinen maatalousmaan vuokraamista koskeva sopimus allekirjoitettiin 16 päivänä marraskuuta 2000 (vrt. johdanto-osan 24 kappale).

| (175) | Asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklassa säädetään kuitenkin, että sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Komissio otti tässä yhteydessä ensimmäisen kerran yhteyttä Viron viranomaisiin tästä toimenpiteestä 14 päivänä elokuuta 2014. Vastaanotettuaan kantelun 24 päivänä heinäkuuta 2014 komissio toimitti kantelun Viron viranomaisille ja pyysi niitä toimittamaan tietoja ja esittämään huomautuksia kantelijan esittämiin väitteisiin (vrt. johdanto-osan 1 kappale). Näin ollen komission kyseisenä ajankohtana toteuttamat toimet keskeyttivät vanhentumisajan. |
| --- | --- |

(175)

Asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklassa säädetään kuitenkin, että sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Komissio otti tässä yhteydessä ensimmäisen kerran yhteyttä Viron viranomaisiin tästä toimenpiteestä 14 päivänä elokuuta 2014. Vastaanotettuaan kantelun 24 päivänä heinäkuuta 2014 komissio toimitti kantelun Viron viranomaisille ja pyysi niitä toimittamaan tietoja ja esittämään huomautuksia kantelijan esittämiin väitteisiin (vrt. johdanto-osan 1 kappale). Näin ollen komission kyseisenä ajankohtana toteuttamat toimet keskeyttivät vanhentumisajan.

| (176) | Näin ollen AS Tartu Agron saama tuki olisi perittävä takaisin 14 päivästä elokuuta 2004 alkaen. Takaisinperittävä määrä olisi laskettava johdanto-osan 154–165 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tästä määrästä on maksettava korkoa, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (37) 9 artiklan mukaisesti, 14 päivästä elokuuta 2004 siihen saakka, kun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. |
| --- | --- |

(176)

Näin ollen AS Tartu Agron saama tuki olisi perittävä takaisin 14 päivästä elokuuta 2004 alkaen. Takaisinperittävä määrä olisi laskettava johdanto-osan 154–165 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tästä määrästä on maksettava korkoa, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (37) 9 artiklan mukaisesti, 14 päivästä elokuuta 2004 siihen saakka, kun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.

37

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Viro on myöntänyt sääntöjenvastaisesti valtiontukea AS Tartu Agrolle vuokraamalla sille maatalousmaata hintaan, joka on markkinahintaa alempi, ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

2 artikla

Tuki ei ole valtiontukea, jos se myöntämishetkellä täytti tuen myöntämisen aikaan sovelletun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (38) 2 artiklan edellytykset.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun toimenpiteen nojalla myönnetty yksittäinen tuki, joka tuen myöntämishetkellä täytti komission asetuksessa (EU) N:o 702/2014 (39) tai jossakin muussa hyväksytyssä ja tuolloin voimassa olleessa tukiohjelmassa säädetyt edellytykset, soveltuu sisämarkkinoille enintään kyseiseen tukimuotoon sovellettaviin tuen enimmäisintensiteetteihin saakka.

4 artikla

1.   Viron tasavallan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin AS Tartu Agrolta.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin AS Tartu Agron käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Takaisinperittäviä määriä koskeva korko on laskettava korkoa korolle -menetelmällä asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (40) mukaisesti.

5 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen tukiohjelmien nojalla myönnetty tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Viron tasavallan on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

6 artikla

1.   Viron tasavallan on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

tuen saaneelta AS Tartu Agrolta takaisinperittävä kokonaismäärä (pääoma ja korko), joka ei kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön, asetuksen (EU) N:o 702/2014 tai minkään muun hyväksytyn tukiohjelman piiriin.

2.   Viron tasavallan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Viron tasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2020.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Johtava varapuheenjohtaja

---

(1)  Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti, Valtiontuki SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) – Oletettu sääntöjenvastainen tuki AS Tartu Agro -yritykselle (EUVL C 103, 1.4.2017, s. 4).

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(*1)  Luottamuksellista tietoa.

*1

(3)  Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus (Viron tasavallan korkeimman neuvoston päätös), RT 1992, 36, 475.

3

(4)  Arviointilautakunnan pöytäkirja 27.7.2000.

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/metadata/en/apri_lpr_esms.htm

5

(6)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7.12.2000, Telaustria, C-324/98, ECLI:EU:C:2000:669, 62 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.12.2001, Bent Mousten Vestergaard, C-59/00, ECLI:EU:C:2001:654, 20 kohta. Ks. myös komission selittävä tiedonanto yhteisön lainsäädännöstä siltä osin kuin se koskee sopimuksia, jotka eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain julkisia hankintoja koskevien direktiivien soveltamisalaan (EUVL C 179, 1.8.2006, s. 2).

6

(7)  Asia C-156/98 Saksa v. komissio, ECLI:EU:C:2000:467, 30 kohta; yhdistetyt asiat C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P Comitato ”Venezia vuole vivere” v. komissio, ECLI:EU:C:2011:368, 136 kohta; ja asia T-459/93 Siemens v. komissio, EU:T:1995:100, 48 kohta.

7

(8)  Riigivaraseadus (valtion varoja koskeva laki), RT I 1995, 22, 327.

8

(9)  Vabariigi Valitsuse 1. augusti 1995. aasta määrus nr 285 ”Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine” (Tasavallan hallituksen asetus nro 285, annettu 1 päivänä elokuuta 1995, valtion varojen käytön myöntämistä koskevien sääntöjen hyväksymisestä), RT I 1995, 65, 1091.

9

(10)  Maaparandusseadus (maanparannuslaki), RT I 1994, 34, 534, https://www.riigiteataja.ee/akt/24638

10

(11)  Maamaksuseadus (maaverolaki), RT I 1996, 41, 797.

11

(12)  Võlaõigusseadus (laki velvoiteoikeudesta), RT I, 31.12.2016, 7, saatavilla osoitteessa www.riigiteataja.ee/akt/võs

12

(13)  Maamaksuseadus (maaverolaki), RT I, 10.11.2016, 10, saatavilla osoitteessa www.riigiteataja.ee/akt/110112016010

13

(14)  Ks. myös: https://kls.pria.ee/kaart/

14

(15)  Ks. http://www.eramets.ee/metsa-ja-puidumuuk/hinnainfo-2/

15

(16)  Ks. http://rmk.ee/organisatsioon/aastaaruanded

16

(17)  Ks. myös: https://www.maaamet.ee/et/uudised/moodunud-aastal-solmitud-rendilepingute-aastatasu-kokku-402-572-eurot

17

(18)  SEUT-sopimuksen 345 artiklassa määrätään, että ”[p]erussopimuksilla ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin”.

18

(19)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, SFEI ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.1999, Espanja v. komissio, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta.

19

(20)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, SFEI ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 ja 61 kohta.

20

(21)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 28.2.2012, Land Burgenland ja Itävalta v. komissio, yhdistetyt asiat T-268/08 ja T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90.

21

(22)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7.12.2000, Telaustria, C-324/98, ECLI:EU:C:2000:669, 62 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.12.2001, Bent Mousten Vestergaard, C-59/00, ECLI:EU:C:2001:654, 20 kohta. Ks. myös komission selittävä tiedonanto yhteisön lainsäädännöstä siltä osin kuin se koskee sopimuksia, jotka eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain julkisia hankintoja koskevien direktiivien soveltamisalaan (EUVL C 179, 1.8.2006, s. 2).

22

(23)  Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä, 89 kohta (EUVL C 262, 19.7.2016, s. 1).

23

(24)  Valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon 94 kohta.

24

(25)  https://data.oecd.org/agrland/agricultural-land.htm

25

(26)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 28.2.2012, Land Burgenland ja Itävalta v. komissio, yhdistetyt asiat T-268/08 ja T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90, 72 kohta.

26

(27)  http://www.fao.org/3/w7224e/w7224e05.htm

27

(28)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 4.6.2015, komissio v. MOL, C-15/14 P, EU:C:2015:362, 60 kohta.

28

(29)  Eurostat: https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/database

29

(30)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

30

(31)  
  EUVL L 236, 23.9.2003, s. 17.

31

(32)  
  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

32

(33)  
  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

33

(34)  
  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

34

(35)  
  EUVL C 204, 1.7.2014, s. 1. Muutettu seuraavissa painoksissa julkaistuilla ilmoituksilla: EUVL C 390, 24.11.2015, s. 4; EUVL C 139, 20.4.2018, s. 3; EUVL C 403, 9.11.2018, s. 10.

35

(36)  Asia C-156/98 Saksa v. komissio, EU:C:2000:467, 30 kohta; yhdistetyt asiat C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P Comitato ”Venezia vuole vivere” v. komissio, ECLI:EU:C:2011:368, 136 kohta; ja asia T-459/93 Siemens v. komissio, EU:T:1995:100, 48 kohta.

36

(37)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

37

(38)  Neuvoston asetus (EY) N:o 994/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998 , Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1).

38

(39)  Komission asetus (EU) N:o 702/2014, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014 , tiettyjen maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 193, 1.7.2014, s. 1).

39

(40)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

40

---

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/105,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2021,

Tanskan ympäristönsuojeluviraston biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 375)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tanskan ympäristönsuojeluvirasto, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, hyväksyi 1 päivänä toukokuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti päätöksen, jolla sallitaan biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden antimikrobikäsittelyä varten 29 päivään lokakuuta 2020 saakka, jäljempänä ’toimi’. Toimivaltainen viranomainen ilmoitti toimesta perusteluineen komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mainitun asetuksen 55 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Tanskan ympäristönsuojeluvirasto, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, hyväksyi 1 päivänä toukokuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti päätöksen, jolla sallitaan biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden antimikrobikäsittelyä varten 29 päivään lokakuuta 2020 saakka, jäljempänä ’toimi’. Toimivaltainen viranomainen ilmoitti toimesta perusteluineen komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mainitun asetuksen 55 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan toimi oli tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi. Ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologinen saastuminen voi johtaa ilma-aluksen moottorin toimintahäiriöihin ja vaarantaa sen lentokelpoisuuden, mikä näin ollen vaarantaa matkustajien ja miehistön turvallisuuden. Covid-19-pandemia ja siihen liittyvät lentorajoitukset johtivat siihen, että lukuisia ilma-aluksia pysäköitiin väliaikaisesti. Ilma-aluksen liikkumattomuus on mikrobiologista saastumista pahentava tekijä. |
| --- | --- |

(2)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan toimi oli tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi. Ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologinen saastuminen voi johtaa ilma-aluksen moottorin toimintahäiriöihin ja vaarantaa sen lentokelpoisuuden, mikä näin ollen vaarantaa matkustajien ja miehistön turvallisuuden. Covid-19-pandemia ja siihen liittyvät lentorajoitukset johtivat siihen, että lukuisia ilma-aluksia pysäköitiin väliaikaisesti. Ilma-aluksen liikkumattomuus on mikrobiologista saastumista pahentava tekijä.

| (3) | Biobor JF sisältää aineita 2,2’-(1-metyylitrimetyleenidioksi)bis-(4-metyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 2665-13-6) ja 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 14697-50-8), jotka ovat tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmän 6 biosidivalmisteissa tuotteiden varastoinnissa käytettävinä säilytysaineina siten kuin asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritellään. Koska kyseisiä tehoaineita ei ole lueteltu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (2) liitteessä II, ne eivät sisälly asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitettuun kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevaan työohjelmaan. Sen vuoksi kyseisen asetuksen 89 artiklaa ei sovelleta niihin, ja ne on arvioitava ja hyväksyttävä ennen kuin niitä sisältäville biosidivalmisteille voidaan myöntää lupa myös kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sisältää aineita 2,2’-(1-metyylitrimetyleenidioksi)bis-(4-metyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 2665-13-6) ja 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 14697-50-8), jotka ovat tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmän 6 biosidivalmisteissa tuotteiden varastoinnissa käytettävinä säilytysaineina siten kuin asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritellään. Koska kyseisiä tehoaineita ei ole lueteltu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (2) liitteessä II, ne eivät sisälly asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitettuun kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevaan työohjelmaan. Sen vuoksi kyseisen asetuksen 89 artiklaa ei sovelleta niihin, ja ne on arvioitava ja hyväksyttävä ennen kuin niitä sisältäville biosidivalmisteille voidaan myöntää lupa myös kansallisella tasolla.

| (4) | Komissio sai toimivaltaiselta viranomaiselta 2 päivänä lokakuuta 2020 perustellun pyynnön toimen jatkamiseksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Perusteltu pyyntö tehtiin, koska huolenaiheena oli, että lentoliikenteen turvallisuus voisi edelleen 29 päivän lokakuuta 2020 jälkeen vaarantua ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen vuoksi ja katsottiin, että Biobor JF on välttämätön tällaisen mikrobiologisen saastumisen torjumiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai toimivaltaiselta viranomaiselta 2 päivänä lokakuuta 2020 perustellun pyynnön toimen jatkamiseksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Perusteltu pyyntö tehtiin, koska huolenaiheena oli, että lentoliikenteen turvallisuus voisi edelleen 29 päivän lokakuuta 2020 jälkeen vaarantua ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen vuoksi ja katsottiin, että Biobor JF on välttämätön tällaisen mikrobiologisen saastumisen torjumiseksi.

| (5) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan Biobor JF on ainoa tähän tarkoitukseen saatavilla oleva tuote. Ainoa vaihtoehtoinen biosidivalmiste, jota ilma-alusten ja moottorien valmistajat suosittelevat mikrobiologisen saastumisen käsittelyyn (KathonTM FP 1.5), vedettiin markkinoilta maaliskuussa 2020, koska kyseisellä valmisteella suoritetun käsittelyn jälkeen havaittiin vakavia moottorin toimintahäiriöitä. |
| --- | --- |

(5)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan Biobor JF on ainoa tähän tarkoitukseen saatavilla oleva tuote. Ainoa vaihtoehtoinen biosidivalmiste, jota ilma-alusten ja moottorien valmistajat suosittelevat mikrobiologisen saastumisen käsittelyyn (KathonTM FP 1.5), vedettiin markkinoilta maaliskuussa 2020, koska kyseisellä valmisteella suoritetun käsittelyn jälkeen havaittiin vakavia moottorin toimintahäiriöitä.

| (6) | Kuten toimivaltainen viranomainen on todennut, mikrobiologisen saastumisen käsittelyyn ei ole riittäviä mekaanisia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(6)

Kuten toimivaltainen viranomainen on todennut, mikrobiologisen saastumisen käsittelyyn ei ole riittäviä mekaanisia vaihtoehtoja.

| (7) | Komission yksiköiden saatavilla olevien tietojen mukaan Biobor JF:n valmistaja on ryhtynyt toimenpiteisiin normaalin luvan saamiseksi valmisteelle, ja sen sisältämien tehoaineiden hyväksyntää koskevan hakemuksen toimittamista odotetaan lähiaikoina. Tehoaineiden hyväksyntä ja sen jälkeen luvan myöntäminen biosidivalmisteelle olisi pysyvä ratkaisu tulevaisuutta varten, mutta näiden menettelyjen saattaminen päätökseen vie huomattavasti aikaa. |
| --- | --- |

(7)

Komission yksiköiden saatavilla olevien tietojen mukaan Biobor JF:n valmistaja on ryhtynyt toimenpiteisiin normaalin luvan saamiseksi valmisteelle, ja sen sisältämien tehoaineiden hyväksyntää koskevan hakemuksen toimittamista odotetaan lähiaikoina. Tehoaineiden hyväksyntä ja sen jälkeen luvan myöntäminen biosidivalmisteelle olisi pysyvä ratkaisu tulevaisuutta varten, mutta näiden menettelyjen saattaminen päätökseen vie huomattavasti aikaa.

| (8) | Koska ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen puutteellinen torjuminen saattaa vaarantaa lentoliikenteen turvallisuuden ja koska tätä vaaraa ei voida riittävästi hallita käyttämällä vaihtoehtoista biosidivalmistetta tai muilla keinoin, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle lupa toimen jatkamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Koska ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen puutteellinen torjuminen saattaa vaarantaa lentoliikenteen turvallisuuden ja koska tätä vaaraa ei voida riittävästi hallita käyttämällä vaihtoehtoista biosidivalmistetta tai muilla keinoin, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle lupa toimen jatkamiseen.

| (9) | Koska toimi on rauennut 29 päivänä lokakuuta 2020, tätä päätöstä olisi sovellettava taannehtivasti. |
| --- | --- |

(9)

Koska toimi on rauennut 29 päivänä lokakuuta 2020, tätä päätöstä olisi sovellettava taannehtivasti.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tanskan ympäristönsuojeluvirasto voi jatkaa 3 päivään toukokuuta 2022 asti toimea, jolla sallitaan biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden antimikrobikäsittelyä varten.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan ympäristönsuojeluvirastolle.

Sitä sovelletaan 30 päivästä lokakuuta 2020.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2021.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

---

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/25

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/106,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2021,

Ranskan ekologisesta siirtymästä vastaavan ministeriön isopropanolia sisältävien desinfiointiaineiden asettamisen saataville markkinoilla ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 380)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan ekologisesta siirtymästä vastaava ministeriö, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, teki 13 päivänä maaliskuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti päätöksen (jota muutettiin myöhemmin 29 päivänä kesäkuuta 2020), jolla sallitaan ihmisen hygieniaan tarkoitettujen isopropanolia sisältävien desinfiointiaineiden (asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritelty valmisteryhmä 1) asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö 31 päivään joulukuuta 2020 saakka, jäljempänä ’toimi’. Toimivaltainen viranomainen ilmoitti toimesta perusteluineen komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mainitun asetuksen 55 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan ekologisesta siirtymästä vastaava ministeriö, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, teki 13 päivänä maaliskuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti päätöksen (jota muutettiin myöhemmin 29 päivänä kesäkuuta 2020), jolla sallitaan ihmisen hygieniaan tarkoitettujen isopropanolia sisältävien desinfiointiaineiden (asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritelty valmisteryhmä 1) asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö 31 päivään joulukuuta 2020 saakka, jäljempänä ’toimi’. Toimivaltainen viranomainen ilmoitti toimesta perusteluineen komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mainitun asetuksen 55 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan toimi oli tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi. Maailman terveysjärjestö WHO julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 koronavirustaudin (covid-19) pandemiaksi. Ranskan parlamentti hyväksyi 22 päivänä maaliskuuta 2020 lain, jossa julistettiin kansanterveydellinen hätätila. WHO ja Ranskan terveysministeriö suosittelevat alkoholipohjaisten käsihuuhteiden käyttöä covid-19-taudin leviämisen ehkäisemiseksi vaihtoehtona käsien pesemiselle saippualla ja vedellä. Toimen piiriin kuuluva valmisteen formulaatti vastaa WHO:n suosittelemaa isopropanolipohjaista formulaattia. |
| --- | --- |

(2)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan toimi oli tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi. Maailman terveysjärjestö WHO julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 koronavirustaudin (covid-19) pandemiaksi. Ranskan parlamentti hyväksyi 22 päivänä maaliskuuta 2020 lain, jossa julistettiin kansanterveydellinen hätätila. WHO ja Ranskan terveysministeriö suosittelevat alkoholipohjaisten käsihuuhteiden käyttöä covid-19-taudin leviämisen ehkäisemiseksi vaihtoehtona käsien pesemiselle saippualla ja vedellä. Toimen piiriin kuuluva valmisteen formulaatti vastaa WHO:n suosittelemaa isopropanolipohjaista formulaattia.

| (3) | WHO:n suosittelemassa isopropanolipohjaisessa formulaatissa käytetään tehoaineena isopropanolia. Isopropanolin käyttö on sallittua biosidivalmisteissa, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määriteltyyn valmisteryhmään 1 (ihmisen hygienia). |
| --- | --- |

(3)

WHO:n suosittelemassa isopropanolipohjaisessa formulaatissa käytetään tehoaineena isopropanolia. Isopropanolin käyttö on sallittua biosidivalmisteissa, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määriteltyyn valmisteryhmään 1 (ihmisen hygienia).

| (4) | Koronaviruspandemian puhkeamisen myötä desinfiointiaineiden kysyntä Ranskassa on ollut erittäin suurta, mikä on johtanut ennennäkemättömiin puutteisiin niiden tarjonnassa. Ennen toimea Ranskassa ei ollut yhtään asetuksen (EU) N:o 528/2012 nojalla hyväksyttyä käsihuuhdetta. Covid-19 on vakava uhka kansanterveydelle Ranskassa, ja uudet desinfiointituotteet ovat ratkaisevan tärkeitä sen leviämisen hillitsemiseksi, kun otetaan huomioon, että käsien peseminen saippualla ja vedellä ei ole aina mahdollista. |
| --- | --- |

(4)

Koronaviruspandemian puhkeamisen myötä desinfiointiaineiden kysyntä Ranskassa on ollut erittäin suurta, mikä on johtanut ennennäkemättömiin puutteisiin niiden tarjonnassa. Ennen toimea Ranskassa ei ollut yhtään asetuksen (EU) N:o 528/2012 nojalla hyväksyttyä käsihuuhdetta. Covid-19 on vakava uhka kansanterveydelle Ranskassa, ja uudet desinfiointituotteet ovat ratkaisevan tärkeitä sen leviämisen hillitsemiseksi, kun otetaan huomioon, että käsien peseminen saippualla ja vedellä ei ole aina mahdollista.

| (5) | Komissio sai toimivaltaiselta viranomaiselta 10 päivänä syyskuuta 2020 perustellun pyynnön toimen jatkamiseksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Pyyntö esitettiin sillä perusteella, että covid-19 saattaa vaarantaa kansanterveyden myös 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen ja että covid-19:n aiheuttaman vaaran hillitsemiseksi on ratkaisevan tärkeää, että markkinoilla on saatavilla uusia käsihuuhteita, koska tätä vaaraa ei voida hillitä muilla keinoilla. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai toimivaltaiselta viranomaiselta 10 päivänä syyskuuta 2020 perustellun pyynnön toimen jatkamiseksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Pyyntö esitettiin sillä perusteella, että covid-19 saattaa vaarantaa kansanterveyden myös 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen ja että covid-19:n aiheuttaman vaaran hillitsemiseksi on ratkaisevan tärkeää, että markkinoilla on saatavilla uusia käsihuuhteita, koska tätä vaaraa ei voida hillitä muilla keinoilla.

| (6) | Toimivaltaisen viranomaisen mukaan desinfiointiaineiden kysynnän odotetaan kasvavan edelleen. Vaikka etanolipohjaisia vaihtoehtoja on olemassa, toimivaltainen viranomainen katsoo, että markkinoilla on tarpeen säilyttää monipuolisesti erilaisia desinfiointiaineita mahdollisen raaka-ainepulan aiheuttaman riskin minimoimiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Toimivaltaisen viranomaisen mukaan desinfiointiaineiden kysynnän odotetaan kasvavan edelleen. Vaikka etanolipohjaisia vaihtoehtoja on olemassa, toimivaltainen viranomainen katsoo, että markkinoilla on tarpeen säilyttää monipuolisesti erilaisia desinfiointiaineita mahdollisen raaka-ainepulan aiheuttaman riskin minimoimiseksi.

| (7) | Toimivaltainen viranomainen on kannustanut toimesta hyötyneitä toimijoita hakemaan valmisteilleen normaalia lupaa mahdollisimman pian. Yksi toimija vahvisti aikovansa hakea normaalia lupaa isopropanolipohjaiselle desinfiointiaineelleen. |
| --- | --- |

(7)

Toimivaltainen viranomainen on kannustanut toimesta hyötyneitä toimijoita hakemaan valmisteilleen normaalia lupaa mahdollisimman pian. Yksi toimija vahvisti aikovansa hakea normaalia lupaa isopropanolipohjaiselle desinfiointiaineelleen.

| (8) | Koska covid-19 aiheuttaa edelleen vaaraa kansanterveydelle eikä tällaista vaaraa voida riittävästi hallita Ranskassa, koska markkinoilla ei ole muita sallittuja desinfiointivalmisteita, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus jatkaa toimea enintään 550 päivän ajan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona alkuperäinen 180 päivän määräaika toimivaltaisen viranomaisen 13 päivänä maaliskuuta 2020 tekemästä päätöksestä on päättynyt. |
| --- | --- |

(8)

Koska covid-19 aiheuttaa edelleen vaaraa kansanterveydelle eikä tällaista vaaraa voida riittävästi hallita Ranskassa, koska markkinoilla ei ole muita sallittuja desinfiointivalmisteita, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus jatkaa toimea enintään 550 päivän ajan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona alkuperäinen 180 päivän määräaika toimivaltaisen viranomaisen 13 päivänä maaliskuuta 2020 tekemästä päätöksestä on päättynyt.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan ekologisesta siirtymästä vastaava ministeriö voi jatkaa toimea, jolla sallitaan isopropanolia sisältävien desinfiointivalmisteiden asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ihmisten hygienian hoitoon, 13 päivään maaliskuuta 2022 saakka.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan ekologisesta siirtymästä vastaavalle ministeriölle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2021.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

---

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/27

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/107,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2021,

Ruotsin kemikaaliviraston biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 401)

(Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ruotsin kemikaalivirasto, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, hyväksyi 4 päivänä toukokuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti päätöksen, jolla sallitaan 30 päivään lokakuuta 2020 asti biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien antimikrobikäsittelyä varten, jäljempänä ’toimi’. Toimivaltainen viranomainen ilmoitti toimesta perusteluineen komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mainitun asetuksen 55 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Ruotsin kemikaalivirasto, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, hyväksyi 4 päivänä toukokuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti päätöksen, jolla sallitaan 30 päivään lokakuuta 2020 asti biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien antimikrobikäsittelyä varten, jäljempänä ’toimi’. Toimivaltainen viranomainen ilmoitti toimesta perusteluineen komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mainitun asetuksen 55 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan toimi oli tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi. Ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologinen saastuminen voi johtaa ilma-aluksen moottorin toimintahäiriöihin ja vaarantaa sen lentokelpoisuuden, mikä näin ollen vaarantaa matkustajien ja miehistön turvallisuuden. Covid-19-pandemia ja siihen liittyvät lentorajoitukset johtivat siihen, että lukuisia ilma-aluksia pysäköitiin väliaikaisesti. Ilma-aluksen liikkumattomuus on mikrobiologista saastumista pahentava tekijä. |
| --- | --- |

(2)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan toimi oli tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi. Ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologinen saastuminen voi johtaa ilma-aluksen moottorin toimintahäiriöihin ja vaarantaa sen lentokelpoisuuden, mikä näin ollen vaarantaa matkustajien ja miehistön turvallisuuden. Covid-19-pandemia ja siihen liittyvät lentorajoitukset johtivat siihen, että lukuisia ilma-aluksia pysäköitiin väliaikaisesti. Ilma-aluksen liikkumattomuus on mikrobiologista saastumista pahentava tekijä.

| (3) | Biobor JF sisältää aineita 2,2’-(1-metyylitrimetyleenidioksi)bis-(4-metyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 2665-13-6) ja 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 14697-50-8), jotka ovat tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmän 6 biosidivalmisteissa tuotteiden varastoinnissa käytettävinä säilytysaineina siten kuin asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritellään. Koska kyseisiä tehoaineita ei ole lueteltu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (2) liitteessä II, ne eivät sisälly asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitettuun kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevaan työohjelmaan. Sen vuoksi kyseisen asetuksen 89 artiklaa ei sovelleta niihin, ja ne on arvioitava ja hyväksyttävä ennen kuin niitä sisältäville biosidivalmisteille voidaan myöntää lupa myös kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sisältää aineita 2,2’-(1-metyylitrimetyleenidioksi)bis-(4-metyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 2665-13-6) ja 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 14697-50-8), jotka ovat tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmän 6 biosidivalmisteissa tuotteiden varastoinnissa käytettävinä säilytysaineina siten kuin asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritellään. Koska kyseisiä tehoaineita ei ole lueteltu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (2) liitteessä II, ne eivät sisälly asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitettuun kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevaan työohjelmaan. Sen vuoksi kyseisen asetuksen 89 artiklaa ei sovelleta niihin, ja ne on arvioitava ja hyväksyttävä ennen kuin niitä sisältäville biosidivalmisteille voidaan myöntää lupa myös kansallisella tasolla.

| (4) | Komissio sai toimivaltaiselta viranomaiselta 8 päivänä lokakuuta 2020 perustellun pyynnön toimen jatkamiseksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Perusteltu pyyntö tehtiin, koska huolenaiheena oli, että lentoliikenteen turvallisuus voisi edelleen 30 päivän lokakuuta 2020 jälkeen vaarantua ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen vuoksi ja katsottiin, että Biobor JF on välttämätön tällaisen mikrobiologisen saastumisen torjumiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai toimivaltaiselta viranomaiselta 8 päivänä lokakuuta 2020 perustellun pyynnön toimen jatkamiseksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Perusteltu pyyntö tehtiin, koska huolenaiheena oli, että lentoliikenteen turvallisuus voisi edelleen 30 päivän lokakuuta 2020 jälkeen vaarantua ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen vuoksi ja katsottiin, että Biobor JF on välttämätön tällaisen mikrobiologisen saastumisen torjumiseksi.

| (5) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan ainoa vaihtoehtoinen biosidivalmiste, jota ilma-alusten ja moottorien valmistajat suosittelevat mikrobiologisen saastumisen käsittelyyn (KathonTM FP 1.5), vedettiin markkinoilta maaliskuussa 2020, koska kyseisellä valmisteella suoritetun käsittelyn jälkeen havaittiin vakavia moottorin toimintahäiriöitä. |
| --- | --- |

(5)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan ainoa vaihtoehtoinen biosidivalmiste, jota ilma-alusten ja moottorien valmistajat suosittelevat mikrobiologisen saastumisen käsittelyyn (KathonTM FP 1.5), vedettiin markkinoilta maaliskuussa 2020, koska kyseisellä valmisteella suoritetun käsittelyn jälkeen havaittiin vakavia moottorin toimintahäiriöitä.

| (6) | Kuten toimivaltainen viranomainen on todennut, vaihtoehtoinen menetelmä mikrobiologisen saastumisen käsittelemiseksi on tyhjentää ilma-aluksen polttoainesäiliö, poistaa polttoaine ilma-aluksesta ja sen jälkeen puhdistaa polttoainesäiliöt manuaalisesti. Nämä tyhjennykset olisi suoritettava säännöllisesti ja tyhjennysnäytteille olisi tehtävä mikrobiologinen testaus. Saastuneiden säiliöiden manuaalinen puhdistus altistaisi työntekijät myrkyllisille kaasuille, ja sitä ei voida tämän vuoksi hyväksyä. Menettelyt olisivat lisäksi kohtuuttoman työläät, koska edelleenkään ei ole selvyyttä siitä, kuinka kauan ilma-aluksia on vielä tarpeen pitää pitkiä aikoja pysäköityinä. |
| --- | --- |

(6)

Kuten toimivaltainen viranomainen on todennut, vaihtoehtoinen menetelmä mikrobiologisen saastumisen käsittelemiseksi on tyhjentää ilma-aluksen polttoainesäiliö, poistaa polttoaine ilma-aluksesta ja sen jälkeen puhdistaa polttoainesäiliöt manuaalisesti. Nämä tyhjennykset olisi suoritettava säännöllisesti ja tyhjennysnäytteille olisi tehtävä mikrobiologinen testaus. Saastuneiden säiliöiden manuaalinen puhdistus altistaisi työntekijät myrkyllisille kaasuille, ja sitä ei voida tämän vuoksi hyväksyä. Menettelyt olisivat lisäksi kohtuuttoman työläät, koska edelleenkään ei ole selvyyttä siitä, kuinka kauan ilma-aluksia on vielä tarpeen pitää pitkiä aikoja pysäköityinä.

| (7) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan Biobor JF:n valmistaja on ryhtynyt toimenpiteisiin normaalin luvan saamiseksi valmisteelle, ja sen sisältämien tehoaineiden hyväksyntää koskevan hakemuksen toimittamista odotetaan lähiaikoina. Tehoaineiden hyväksyntä ja sen jälkeen luvan myöntäminen biosidivalmisteelle olisi pysyvä ratkaisu tulevaisuutta varten, mutta näiden menettelyjen saattaminen päätökseen vie huomattavasti aikaa. |
| --- | --- |

(7)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan Biobor JF:n valmistaja on ryhtynyt toimenpiteisiin normaalin luvan saamiseksi valmisteelle, ja sen sisältämien tehoaineiden hyväksyntää koskevan hakemuksen toimittamista odotetaan lähiaikoina. Tehoaineiden hyväksyntä ja sen jälkeen luvan myöntäminen biosidivalmisteelle olisi pysyvä ratkaisu tulevaisuutta varten, mutta näiden menettelyjen saattaminen päätökseen vie huomattavasti aikaa.

| (8) | Koska ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen puutteellinen torjuminen saattaa vaarantaa lentoliikenteen turvallisuuden ja koska tätä vaaraa ei voida riittävästi hallita käyttämällä vaihtoehtoista biosidivalmistetta tai muilla keinoin, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle lupa toimen jatkamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Koska ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen puutteellinen torjuminen saattaa vaarantaa lentoliikenteen turvallisuuden ja koska tätä vaaraa ei voida riittävästi hallita käyttämällä vaihtoehtoista biosidivalmistetta tai muilla keinoin, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle lupa toimen jatkamiseen.

| (9) | Koska toimi on rauennut 30 päivänä lokakuuta 2020, tätä päätöstä olisi sovellettava taannehtivasti. |
| --- | --- |

(9)

Koska toimi on rauennut 30 päivänä lokakuuta 2020, tätä päätöstä olisi sovellettava taannehtivasti.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ruotsin kemikaalivirasto voi jatkaa 4 päivään toukokuuta 2022 asti toimea, jolla sallitaan biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien antimikrobikäsittelyä varten.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ruotsin kemikaalivirastolle.

Sitä sovelletaan 31 päivästä lokakuuta 2020.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2021.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

---

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/29

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/108,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2021,

Unkarin kansanterveysviranomaisen biosidivalmisteen Biobor JF markkinoilla saataville asettamisen ja käytön sallimiseksi toteuttaman toimen jatkamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 403)

(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unkarin kansanterveysviranomainen, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, hyväksyi 29 päivänä kesäkuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti päätöksen, jolla sallitaan 26 päivään joulukuuta 2020 asti biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien antimikrobikäsittelyä varten, jäljempänä ’toimi’. Toimivaltainen viranomainen ilmoitti toimesta perusteluineen komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mainitun asetuksen 55 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Unkarin kansanterveysviranomainen, jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’, hyväksyi 29 päivänä kesäkuuta 2020 asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti päätöksen, jolla sallitaan 26 päivään joulukuuta 2020 asti biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien antimikrobikäsittelyä varten, jäljempänä ’toimi’. Toimivaltainen viranomainen ilmoitti toimesta perusteluineen komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille mainitun asetuksen 55 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan toimi oli tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi. Ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologinen saastuminen voi johtaa ilma-aluksen moottorin ja apumoottorin toimintahäiriöihin ja vaarantaa sen lentokelpoisuuden, mikä näin ollen vaarantaa matkustajien ja miehistön turvallisuuden. Covid-19-pandemia ja siihen liittyvät lentorajoitukset johtivat siihen, että lukuisia ilma-aluksia pysäköitiin väliaikaisesti. Ilma-aluksen liikkumattomuus on mikrobiologista saastumista pahentava tekijä. |
| --- | --- |

(2)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan toimi oli tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi. Ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologinen saastuminen voi johtaa ilma-aluksen moottorin ja apumoottorin toimintahäiriöihin ja vaarantaa sen lentokelpoisuuden, mikä näin ollen vaarantaa matkustajien ja miehistön turvallisuuden. Covid-19-pandemia ja siihen liittyvät lentorajoitukset johtivat siihen, että lukuisia ilma-aluksia pysäköitiin väliaikaisesti. Ilma-aluksen liikkumattomuus on mikrobiologista saastumista pahentava tekijä.

| (3) | Biobor JF sisältää aineita 2,2’-(1-metyylitrimetyleenidioksi)bis-(4-metyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 2665-13-6) ja 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 14697-50-8), jotka ovat tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmän 6 biosidivalmisteissa tuotteiden varastoinnissa käytettävinä säilytysaineina siten kuin asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritellään. Koska kyseisiä tehoaineita ei ole lueteltu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (2) liitteessä II, ne eivät sisälly asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitettuun kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevaan työohjelmaan. Sen vuoksi kyseisen asetuksen 89 artiklaa ei sovelleta niihin, ja ne on arvioitava ja hyväksyttävä ennen kuin niitä sisältäville biosidivalmisteille voidaan myöntää lupa myös kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sisältää aineita 2,2’-(1-metyylitrimetyleenidioksi)bis-(4-metyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 2665-13-6) ja 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetyyli-1,3,2-dioksaborinaani) (CAS-numero 14697-50-8), jotka ovat tehoaineita, joita käytetään valmisteryhmän 6 biosidivalmisteissa tuotteiden varastoinnissa käytettävinä säilytysaineina siten kuin asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritellään. Koska kyseisiä tehoaineita ei ole lueteltu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (2) liitteessä II, ne eivät sisälly asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitettuun kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevaan työohjelmaan. Sen vuoksi kyseisen asetuksen 89 artiklaa ei sovelleta niihin, ja ne on arvioitava ja hyväksyttävä ennen kuin niitä sisältäville biosidivalmisteille voidaan myöntää lupa myös kansallisella tasolla.

| (4) | Komissio sai toimivaltaiselta viranomaiselta 5 päivänä lokakuuta 2020 perustellun pyynnön toimen jatkamiseksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Perusteltu pyyntö tehtiin, koska huolenaiheena oli, että lentoliikenteen turvallisuus voisi edelleen 26 päivän joulukuuta 2020 jälkeen vaarantua ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen vuoksi ja katsottiin, että Biobor JF on välttämätön tällaisen mikrobiologisen saastumisen torjumiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai toimivaltaiselta viranomaiselta 5 päivänä lokakuuta 2020 perustellun pyynnön toimen jatkamiseksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 55 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. Perusteltu pyyntö tehtiin, koska huolenaiheena oli, että lentoliikenteen turvallisuus voisi edelleen 26 päivän joulukuuta 2020 jälkeen vaarantua ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen vuoksi ja katsottiin, että Biobor JF on välttämätön tällaisen mikrobiologisen saastumisen torjumiseksi.

| (5) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan ainoa vaihtoehtoinen biosidivalmiste, jota ilma-alusten ja moottorien valmistajat suosittelevat mikrobiologisen saastumisen käsittelyyn (KathonTM FP 1.5), vedettiin markkinoilta maaliskuussa 2020, koska kyseisellä valmisteella suoritetun käsittelyn jälkeen havaittiin vakavia moottorin toimintahäiriöitä. |
| --- | --- |

(5)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan ainoa vaihtoehtoinen biosidivalmiste, jota ilma-alusten ja moottorien valmistajat suosittelevat mikrobiologisen saastumisen käsittelyyn (KathonTM FP 1.5), vedettiin markkinoilta maaliskuussa 2020, koska kyseisellä valmisteella suoritetun käsittelyn jälkeen havaittiin vakavia moottorin toimintahäiriöitä.

| (6) | Kuten toimivaltainen viranomainen on todennut, ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen mekaaninen käsittely ei ole aina mahdollista. Sitä on lisäksi vältettävä, koska se altistaisi työntekijät myrkyllisille kaasuille. |
| --- | --- |

(6)

Kuten toimivaltainen viranomainen on todennut, ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen mekaaninen käsittely ei ole aina mahdollista. Sitä on lisäksi vältettävä, koska se altistaisi työntekijät myrkyllisille kaasuille.

| (7) | Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan Biobor JF:n valmistaja on ryhtynyt toimenpiteisiin normaalin luvan saamiseksi valmisteelle, ja sen sisältämien tehoaineiden hyväksyntää koskevan hakemuksen toimittamista odotetaan lähiaikoina. Tehoaineiden hyväksyntä ja sen jälkeen luvan myöntäminen biosidivalmisteelle olisi pysyvä ratkaisu tulevaisuutta varten, mutta näiden menettelyjen saattaminen päätökseen vie huomattavasti aikaa. |
| --- | --- |

(7)

Toimivaltaisen viranomaisen toimittamien tietojen mukaan Biobor JF:n valmistaja on ryhtynyt toimenpiteisiin normaalin luvan saamiseksi valmisteelle, ja sen sisältämien tehoaineiden hyväksyntää koskevan hakemuksen toimittamista odotetaan lähiaikoina. Tehoaineiden hyväksyntä ja sen jälkeen luvan myöntäminen biosidivalmisteelle olisi pysyvä ratkaisu tulevaisuutta varten, mutta näiden menettelyjen saattaminen päätökseen vie huomattavasti aikaa.

| (8) | Koska ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen puutteellinen torjuminen saattaa vaarantaa lentoliikenteen turvallisuuden ja koska tätä vaaraa ei voida riittävästi hallita käyttämällä vaihtoehtoista biosidivalmistetta tai muilla keinoin, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle lupa toimen jatkamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Koska ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien mikrobiologisen saastumisen puutteellinen torjuminen saattaa vaarantaa lentoliikenteen turvallisuuden ja koska tätä vaaraa ei voida riittävästi hallita käyttämällä vaihtoehtoista biosidivalmistetta tai muilla keinoin, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle lupa toimen jatkamiseen.

| (9) | Koska toimi on rauennut 26 päivänä joulukuuta 2020, tätä päätöstä olisi sovellettava taannehtivasti. |
| --- | --- |

(9)

Koska toimi on rauennut 26 päivänä joulukuuta 2020, tätä päätöstä olisi sovellettava taannehtivasti.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Unkarin kansanterveysviranomainen voi jatkaa 30 päivään kesäkuuta 2022 asti toimea, jolla sallitaan biosidivalmisteen Biobor JF asettaminen saataville markkinoilla ja käyttö ilma-alusten polttoainesäiliöiden ja polttoainejärjestelmien antimikrobikäsittelyä varten.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarin kansanterveysviranomaiselle.

Sitä sovelletaan 27 päivästä joulukuuta 2020.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2021.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/31

---

EUROOPAN UNIONIN JA JAPANIN VÄLISELLÄ TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2021,

annettu 25 päivänä tammikuuta 2021,

maantieteellisiä merkintöjä koskevien liitteiden 14-A ja 14-B muuttamisesta [2021/109]

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 14.30 ja 22.2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2019.

| (2) | Sopimuksen liitteessä 14-A olevassa 1 osassa ja liitteessä 14-B olevan 2 osan A jaksossa tarkoitettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (1) III luku on kumottu 8 päivänä kesäkuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/787 (2). Sopimuksessa olevat viittaukset asetukseen (EY) N:o 110/2008 olisi sen vuoksi korvattava viittauksilla asetukseen (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen liitteessä 14-A olevassa 1 osassa ja liitteessä 14-B olevan 2 osan A jaksossa tarkoitettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (1) III luku on kumottu 8 päivänä kesäkuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/787 (2). Sopimuksessa olevat viittaukset asetukseen (EY) N:o 110/2008 olisi sen vuoksi korvattava viittauksilla asetukseen (EU) 2019/787.

| (3) | Euroopan unioni ja Japani, jäljempänä ’osapuolet’, keskustelivat sopimuksen liitteen 14-B muuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sopimuksen 14.30 artiklan mukaisesti teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevän komitean ensimmäisessä kokouksessa 28 päivänä marraskuuta 2019 ja sopivat jatkavansa keskusteluja tulevina kuukausina päästäkseen sopimukseen uusien maantieteellisten merkintöjen, jäljempänä ’maantieteelliset merkinnät’, lisäämisestä seuraavassa sekakomitean kokouksessa. Kyseisten keskustelujen tuloksena osapuolet vahvistivat, että sekakomitea käsittelee vuodesta 2020 alkaen vuoteen 2022 saakka enintään 28:aa Euroopan unionin ja enintään 28:aa Japanin nimeä, jotka on suojattava maantieteellisinä merkintöinä ja lisättävä sopimuksen liitteeseen 14-B, edellyttäen että kyseisillä nimillä on kotimainen suoja maantieteellisinä merkintöinä (3). Osapuolet pyrkivät vuodesta 2023 lähtien jatkuvasti lisäämään liitteeseen 14-B uusia maantieteellisiä merkintöjä kummankin osapuolen etujen mukaisesti osapuolten tiiviissä yhteistyössä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unioni ja Japani, jäljempänä ’osapuolet’, keskustelivat sopimuksen liitteen 14-B muuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sopimuksen 14.30 artiklan mukaisesti teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevän komitean ensimmäisessä kokouksessa 28 päivänä marraskuuta 2019 ja sopivat jatkavansa keskusteluja tulevina kuukausina päästäkseen sopimukseen uusien maantieteellisten merkintöjen, jäljempänä ’maantieteelliset merkinnät’, lisäämisestä seuraavassa sekakomitean kokouksessa. Kyseisten keskustelujen tuloksena osapuolet vahvistivat, että sekakomitea käsittelee vuodesta 2020 alkaen vuoteen 2022 saakka enintään 28:aa Euroopan unionin ja enintään 28:aa Japanin nimeä, jotka on suojattava maantieteellisinä merkintöinä ja lisättävä sopimuksen liitteeseen 14-B, edellyttäen että kyseisillä nimillä on kotimainen suoja maantieteellisinä merkintöinä (3). Osapuolet pyrkivät vuodesta 2023 lähtien jatkuvasti lisäämään liitteeseen 14-B uusia maantieteellisiä merkintöjä kummankin osapuolen etujen mukaisesti osapuolten tiiviissä yhteistyössä.

| (4) | Osapuolten pyynnön perusteella ja 14.30 artiklan 1 kohdan mukaisesti unioni on saattanut päätökseen vastaväitemenettelyn ja tarkastelun 28 uuden Japanin maantieteellisen merkinnän osalta ja Japani on saattanut päätökseen vastaväitemenettelyn ja tarkastelun 28 uuden unionin maantieteellisen merkinnän osalta. |
| --- | --- |

(4)

Osapuolten pyynnön perusteella ja 14.30 artiklan 1 kohdan mukaisesti unioni on saattanut päätökseen vastaväitemenettelyn ja tarkastelun 28 uuden Japanin maantieteellisen merkinnän osalta ja Japani on saattanut päätökseen vastaväitemenettelyn ja tarkastelun 28 uuden unionin maantieteellisen merkinnän osalta.

| (5) | Japani ilmoitti Euroopan unionille 2 päivänä maaliskuuta 2020 sopimuksen 14.30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että Japanin maantieteellinen merkintä ”西尾の抹茶 / Nishio Matcha” ei ole enää suojattu Japanissa. |
| --- | --- |

(5)

Japani ilmoitti Euroopan unionille 2 päivänä maaliskuuta 2020 sopimuksen 14.30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että Japanin maantieteellinen merkintä ”西尾の抹茶 / Nishio Matcha” ei ole enää suojattu Japanissa.

| (6) | Teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevä komitea suositteli sopimuksen 14.53 artiklan 3 kohdan mukaisesti 28 päivänä joulukuuta 2020 sekakomitealle sopimuksen liitteen 14-A ja liitteen 14-B muuttamista. |
| --- | --- |

(6)

Teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevä komitea suositteli sopimuksen 14.53 artiklan 3 kohdan mukaisesti 28 päivänä joulukuuta 2020 sekakomitealle sopimuksen liitteen 14-A ja liitteen 14-B muuttamista.

| (7) | Osapuolet ovat saattaneet päätökseen omat sisäiset menettelynsä, jotka tarvitaan sekakomitean sopimuksen nojalla tekemän päätöksen hyväksymiseen, ja niiden olisi nopeasti pyrittävä vaihtamaan diplomaattinootteja sopimuksen muutosten vahvistamiseksi, jotta ne voivat tulla voimaan kymmenen päivän kuluessa päätöksen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(7)

Osapuolet ovat saattaneet päätökseen omat sisäiset menettelynsä, jotka tarvitaan sekakomitean sopimuksen nojalla tekemän päätöksen hyväksymiseen, ja niiden olisi nopeasti pyrittävä vaihtamaan diplomaattinootteja sopimuksen muutosten vahvistamiseksi, jotta ne voivat tulla voimaan kymmenen päivän kuluessa päätöksen hyväksymisestä.

| (8) | Sen vuoksi sopimuksen liitteitä 14-A ja 14-B olisi muutettava sopimuksen 23.2 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan f ja g alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi sopimuksen liitteitä 14-A ja 14-B olisi muutettava sopimuksen 23.2 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan f ja g alakohdan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan liitteessä 14-A olevassa 1 osassa ja liitteessä 14-B olevan 2 osan A jaksossa olevan otsikon ”Euroopan unioni” alaviitteessä 1 olevat viittaukset EU:n lainsäädäntöön tämän päätöksen liitteessä 1 kuvatulla tavalla.

2 artikla

1.   Lisätään tämän päätöksen liitteessä 2 luetellut maantieteelliset merkinnät sopimuksen liitteessä 14-B olevan 1 osan A jaksossa Euroopan unionin asianomaisen jäsenvaltion maantieteellisten merkintöjen vastaavaan luetteloon.

2.   Poistetaan sopimuksen liitteessä 14-B olevan 1 osan B jaksossa maantieteellinen merkintä ”西尾の抹茶 / Nishio Matcha” Japanin maantieteellisten merkintöjen luettelosta siten kuin tämän päätöksen liitteessä 3 olevassa 1 osassa esitetään, ja tämän päätöksen liitteessä 3 olevassa 2 osassa luetellut maantieteelliset merkinnät lisätään Japanin maantieteellisten merkintöjen luetteloon.

3.   Lisätään tämän päätöksen liitteessä 4 luetellut maantieteelliset merkinnät sopimuksen liitteessä 14-B olevan 2 osan A jaksossa Euroopan unionin asianomaisen jäsenvaltion maantieteellisten merkintöjen vastaavaan luetteloon.

4.   Lisätään tämän päätöksen liitteessä 5 luetellut maantieteelliset merkinnät sopimuksen liitteessä 14-B olevan 2 osan B jaksossa Japanin maantieteellisten merkintöjen vastaavaan luetteloon.

3 artikla

1.   Sekakomitea päättää sopimuksen kolmantena ja neljäntenä täytäntöönpanovuonna enintään 28 sellaisen Euroopan unionin nimen ja enintään 28 sellaisen Japanin nimen lisäämisestä sopimuksen liitteeseen 14-B, jotka on suojattava maantieteellisinä merkintöinä sopimuksen nojalla, niin että kummallakin osapuolella on yhteensä enintään 83 nimeä, mukaan lukien tämän päätöksen 2 artiklan mukaiset nimet, edellyttäen että kyseiset nimet ovat osapuolen alueella sen lakien ja asetusten mukaisesti suojattuja maantieteellisiä merkintöjä.

2.   Osapuolet pyrkivät sopimuksen viidennestä täytäntöönpanovuodesta lähtien jatkuvasti lisäämään uusia maantieteellisiä merkintöjä kummankin osapuolen etujen mukaisesti.

4 artikla

Tämä päätös tehdään kahtena kappaleena. Tämän päätöksen 1 ja 2 artikla sekä liitteet laaditaan kahtena kappaleena sopimuksen 23.8 artiklan 1 kohdassa määrätyillä sopimuksen virallisilla kielillä, ja kaikki tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia.

5 artikla

Osapuolet panevat tämän päätöksen täytäntöön siten kuin sopimuksen 22.2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetaan. Tällä päätöksellä hyväksytyt sopimuksen muutokset on vahvistettava ja ne tulevat voimaan diplomaattinoottien vaihdolla sopimuksen 23.2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Sekakomitean puolesta

Toshimitsu MOTEGI

Puheenjohtaja (Japani)

Valdis DOMBROVSKIS

Puheenjohtaja (EU)

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta (EUVL L 39, 13.2.2008, s. 16).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/787, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 1).

2

(3)  Selkeyden vuoksi sekakomitea käsittelee vuosittain 27:ää tai 28:aa Euroopan unionin nimeä riippumatta Japanin nimien määrästä.

3

---

LIITE 1

Korvataan liitteessä 14-A olevassa 1 osassa ja liitteessä 14-B olevan 2 osan A jaksossa olevan otsikon ”Euroopan unioni” alaviitteessä 1 ilmaisu ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta” ilmaisulla ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/787, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta”.

---

LIITE 2

ITÄVALTA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Vorarlberger Bergkäse | ファアアールベルガー・ベルクケーゼ | Juustot” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Vorarlberger Bergkäse

ファアアールベルガー・ベルクケーゼ

Juustot”

BULGARIA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Българско pозово масло
  (Nimi latinalaisin kirjaimin: Bulgarsko rozovo maslo) | バルガルスコ・ロゾヴォ・マスロ | Eteeriset öljyt |
| Странджански манов мед / Maнов мед от Странджа (Nimi latinalaisin kirjaimin: Strandzhanski manov med / Manov med ot Strandzha) | ストランジャンスキ・マノフ・メッド /
  マノフ・メッド・オット・ストランジャ | Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.) [hunaja]” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Българско pозово масло

(Nimi latinalaisin kirjaimin: Bulgarsko rozovo maslo)

バルガルスコ・ロゾヴォ・マスロ

Eteeriset öljyt

Странджански манов мед / Maнов мед от Странджа (Nimi latinalaisin kirjaimin: Strandzhanski manov med / Manov med ot Strandzha)

ストランジャンスキ・マノフ・メッド /

マノフ・メッド・オット・ストランジャ

Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.) [hunaja]”

KROATIA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Baranjski kulen | バラニュスキ・クレン | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku] |
| Dalmatinski pršut | ダルマティンスキ・
  プロシュート | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku] |
| Drniški pršut | ドゥルニシュキ・プロシュート | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku] |
| Međimursko meso `z tiblice | メジムルスコ・メソ・ ズ・ティブリツェ | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku] |
| Slavonski med | スラヴォンスキ・メド | Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.) [hunaja]” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Baranjski kulen

バラニュスキ・クレン

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku]

Dalmatinski pršut

ダルマティンスキ・

プロシュート

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku]

Drniški pršut

ドゥルニシュキ・プロシュート

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku]

Međimursko meso `z tiblice

メジムルスコ・メソ・ ズ・ティブリツェ

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku]

Slavonski med

スラヴォンスキ・メド

Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.) [hunaja]”

RANSKA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Beurre Charentes-Poitou / Beurre des Charentes / Beurre des Deux-Sèvres | ブール・シャラント・ポワトゥー / ブール・デ・シャラント /ブール・デ・ドゥー・セーヴル | Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) [voi] |
| Laguiole | ライオル | Juustot” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Beurre Charentes-Poitou / Beurre des Charentes / Beurre des Deux-Sèvres

ブール・シャラント・ポワトゥー / ブール・デ・シャラント /ブール・デ・ドゥー・セーヴル

Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) [voi]

Laguiole

ライオル

Juustot”

SAKSA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Aachener Printen | アーヘナー・プリンテン | Leipä, leivonnaiset, kakut, makeistuotteet, keksit ja muut leipomatuotteet [keksit]” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Aachener Printen

アーヘナー・プリンテン

Leipä, leivonnaiset, kakut, makeistuotteet, keksit ja muut leipomatuotteet [keksit]”

KREIKKA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Καλαμάτα
  (Nimi latinalaisin kirjaimin: Kalamata) | カラマタ | Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) [oliiviöljy] |
| Κασέρι
  (Nimi latinalaisin kirjaimin: Kasseri) | カセリ | Juustot |
| Κεφαλογραβιέρα
  (Nimi latinalaisin kirjaimin: Kefalograviera) | ケファログラヴィエラ | Juustot” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Καλαμάτα

(Nimi latinalaisin kirjaimin: Kalamata)

カラマタ

Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) [oliiviöljy]

Κασέρι

(Nimi latinalaisin kirjaimin: Kasseri)

カセリ

Juustot

Κεφαλογραβιέρα

(Nimi latinalaisin kirjaimin: Kefalograviera)

ケファログラヴィエラ

Juustot”

ITALIA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Culatello di Zibello | クラテッロ・ディ・ジベッロ | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku] |
| Toscano | トスカーノ | Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) [oliiviöljy]” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Culatello di Zibello

クラテッロ・ディ・ジベッロ

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sian kinkku]

Toscano

トスカーノ

Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) [oliiviöljy]”

ROMANIA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Magiun de prune Topoloveni | マジュン・デ・プルネ・トポロヴェニ | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina [luumuhillo] |
| Salam de Sibiu | サラム・デ・シビウ | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sianlihasalami] |
| Telemea de Ibănești | テレメア・デ・イバネシュティ | Juustot” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Magiun de prune Topoloveni

マジュン・デ・プルネ・トポロヴェニ

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina [luumuhillo]

Salam de Sibiu

サラム・デ・シビウ

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sianlihasalami]

Telemea de Ibănești

テレメア・デ・イバネシュティ

Juustot”

SLOVENIA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Kranjska klobasa | クランスカ・クロバサ | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sianlihamakkara]” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Kranjska klobasa

クランスカ・クロバサ

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) [sianlihamakkara]”

ESPANJA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Estepa | エステパ | Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) [oliiviöljy]” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Estepa

エステパ

Öljyt ja rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) [oliiviöljy]”

---

LIITE 3

OSA 1

Poistetaan maantieteellinen merkintä ”西尾の抹茶 / Nishio Matcha” Japanin maantieteellisten merkintöjen luettelosta sopimuksen liitteessä 14-B olevan 1 osan B jaksossa.

OSA 2

| Suojattava nimi | Nimi latinalaisin kirjaimin (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”水戸の柔甘ねぎ | Mito no Yawaraka Negi | Maataloustuote [vihersipuli] |
| 松館しぼり大根 | Matsudate Shibori Daikon | Maataloustuote [japanilainen valkoretikka (daikon)] |
| 対州そば | Taisyu Soba | Maataloustuote [tattari]
  Jalostettu maataloustuote [tattarijauho] |
| 山形セルリー /
  Yamagata Celery | Yamagata Celery | Maataloustuote [selleri] |
| 南郷トマト | Nango Tomato | Maataloustuote [tomaatti] |
| ヤマダイかんしょ /



  かんしょ | Yamadai Kansho | Maataloustuote [bataatti] |
| 岩出山凍り豆腐 /
  岩出山名産凍り豆腐 | Iwadeyama Koridofu /
  Iwadeyama Meisan Koridofu | Jalostettu maataloustuote [pakastekuivattu tofu] |
| くまもとあか牛 | Kumamoto Akaushi | Tuore liha [naudanliha] |
| 二子さといも / 二子いものこ | Futago Satoimo /
  Futago Imonoko | Maataloustuote [taaro] |
| 越前がに / 越前かに | Echizen Gani / Echizen Kani | Meren tuote [lumitaskurapu]
  Jalostettu meren tuote [keitetty lumitaskurapu] |
| 大山ブロッコリー /
  Daisen Broccoli | Daisen Broccoli | Maataloustuote [parsakaali] |
| 奥久慈しゃも /
  Okukuji Shamo Chicken | Okukuji Shamo | Tuore liha [kana, muut eläimenosat] |
| こおげ花御所柿 /
  Koge Hanagoshogaki | Koge Hanagoshogaki | Maataloustuote [kaki] |
| 菊池水田ごぼう /
  Kikuchi Suiden Gobo | Kikuchi Suiden Gobo | Maataloustuote [isotakiainen] |
| つるたスチューベン /
  Tsuruta Steuben  (1) | Tsuruta Steuben | Maataloustuote [viinirypäle] |
| 小笹うるい / Ozasa Urui | Ozasa Urui | Maataloustuote [kuunlilja (hosta)] |
| 東京しゃも /
  Tokyo Shamo | Tokyo Shamo | Tuore liha [kana, muut eläimenosat] |
| 佐用もち大豆 /
  Sayo Mochidaizu | Sayo Mochidaizu | Maataloustuote
  [soijapavut] |
| いぶりがっこ / Iburigakko | Iburigakko | Jalostettu maataloustuote [pikkelsit] |
| 大栄西瓜 / Daiei Suika | Daiei Suika | Maataloustuote [vesimeloni] |
| 津南の雪下にんじん /
  Tsunan no Yukishita Ninjin | Tsunan no Yukishita Ninjin | Maataloustuote [porkkana] |
| 善通寺産四角スイカ / Zentsujisan Shikakusuika | Zentsujisan Shikakusuika | Maataloustuote [vesimeloni] |
| 比婆牛 / Hiba Gyu | Hiba Gyu | Tuore liha [naudanliha] |
| 伊吹そば / Ibuki Soba / 伊吹在来そば / Ibuki Zairaisoba | Ibuki Soba / Ibuki Zairaisoba | Maataloustuote [tattari] |
| 東出雲の



  ほし柿 / Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki / Higashiizumo no Maruhata Hoshikaki | Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki | Jalostettu maataloustuote [kuivattu kaki] |

Suojattava nimi

Nimi latinalaisin kirjaimin (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”水戸の柔甘ねぎ

Mito no Yawaraka Negi

Maataloustuote [vihersipuli]

松館しぼり大根

Matsudate Shibori Daikon

Maataloustuote [japanilainen valkoretikka (daikon)]

対州そば

Taisyu Soba

Maataloustuote [tattari]

Jalostettu maataloustuote [tattarijauho]

山形セルリー /

Yamagata Celery

Yamagata Celery

Maataloustuote [selleri]

南郷トマト

Nango Tomato

Maataloustuote [tomaatti]

Image 1

Yamadai Kansho

Maataloustuote [bataatti]

岩出山凍り豆腐 /

岩出山名産凍り豆腐

Iwadeyama Koridofu /

Iwadeyama Meisan Koridofu

Jalostettu maataloustuote [pakastekuivattu tofu]

くまもとあか牛

Kumamoto Akaushi

Tuore liha [naudanliha]

二子さといも / 二子いものこ

Futago Satoimo /

Futago Imonoko

Maataloustuote [taaro]

越前がに / 越前かに

Echizen Gani / Echizen Kani

Meren tuote [lumitaskurapu]

Jalostettu meren tuote [keitetty lumitaskurapu]

大山ブロッコリー /

Daisen Broccoli

Daisen Broccoli

Maataloustuote [parsakaali]

奥久慈しゃも /

Okukuji Shamo Chicken

Okukuji Shamo

Tuore liha [kana, muut eläimenosat]

こおげ花御所柿 /

Koge Hanagoshogaki

Koge Hanagoshogaki

Maataloustuote [kaki]

菊池水田ごぼう /

Kikuchi Suiden Gobo

Kikuchi Suiden Gobo

Maataloustuote [isotakiainen]

つるたスチューベン /

Tsuruta Steuben  (1)

Tsuruta Steuben

Maataloustuote [viinirypäle]

小笹うるい / Ozasa Urui

Ozasa Urui

Maataloustuote [kuunlilja (hosta)]

東京しゃも /

Tokyo Shamo

Tokyo Shamo

Tuore liha [kana, muut eläimenosat]

佐用もち大豆 /

Sayo Mochidaizu

Sayo Mochidaizu

Maataloustuote

[soijapavut]

いぶりがっこ / Iburigakko

Iburigakko

Jalostettu maataloustuote [pikkelsit]

大栄西瓜 / Daiei Suika

Daiei Suika

Maataloustuote [vesimeloni]

津南の雪下にんじん /

Tsunan no Yukishita Ninjin

Tsunan no Yukishita Ninjin

Maataloustuote [porkkana]

善通寺産四角スイカ / Zentsujisan Shikakusuika

Zentsujisan Shikakusuika

Maataloustuote [vesimeloni]

比婆牛 / Hiba Gyu

Hiba Gyu

Tuore liha [naudanliha]

伊吹そば / Ibuki Soba / 伊吹在来そば / Ibuki Zairaisoba

Ibuki Soba / Ibuki Zairaisoba

Maataloustuote [tattari]

Image 2

Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki

Jalostettu maataloustuote [kuivattu kaki]

---

(1)  Selkeyden vuoksi todetaan, että lajikenimien, jotka sisältävät termin ”Steuben” tai koostuvat siitä, käyttöä samanlaisissa tavaroissa saa jatkaa edellyttäen, ettei kuluttajaa johdeta harhaan tällaisen termin luonteen tai tavaran täsmällisen alkuperän suhteen.”

---

LIITE 4

VIRO

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Estonian vodka | エストニアン・ウォッカ | Väkevät alkoholijuomat” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Estonian vodka

エストニアン・ウォッカ

Väkevät alkoholijuomat”

RANSKA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Cassis de Dijon | カシス・ドゥ・ディジョン | Väkevät alkoholijuomat” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Cassis de Dijon

カシス・ドゥ・ディジョン

Väkevät alkoholijuomat”

SAKSA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Pfalz | ファルツ | Viini” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Pfalz

ファルツ

Viini”

IRLANTI

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Irish Poteen/Irish Poitín | アイリッシュポティーン/ アイリッシュポッチーン | Väkevät alkoholijuomat” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Irish Poteen/Irish Poitín

アイリッシュポティーン/ アイリッシュポッチーン

Väkevät alkoholijuomat”

SLOVENIA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Goriška Brda | ゴリシュカ・ブルダ | Viini |
| Štajerska Slovenija | シュタイエルスカ・スロヴェニア | Viini” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Goriška Brda

ゴリシュカ・ブルダ

Viini

Štajerska Slovenija

シュタイエルスカ・スロヴェニア

Viini”

ESPANJA

| Suojattava nimi | Nimi japaniksi (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”Cariñena | カリニェナ | Viini” |

Suojattava nimi

Nimi japaniksi (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”Cariñena

カリニェナ

Viini”

---

LIITE 5

| Suojattava nimi | Nimi latinalaisin kirjaimin (tiedoksi) | Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi] |
| --- | --- | --- |
| ”北海道 | Hokkaido | Viini |
| 灘五郷 | Nadagogo | Seishu (sake) |
| はりま | Harima | Seishu (sake)” |

Suojattava nimi

Nimi latinalaisin kirjaimin (tiedoksi)

Tavaran luokka ja lyhyt kuvaus [hakasulkeissa tiedoksi]

”北海道

Hokkaido

Viini

灘五郷

Nadagogo

Seishu (sake)

はりま

Harima

Seishu (sake)”

---

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/42

---

EUROOPAN UNIONIN JA JAPANIN VÄLISELLÄ TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/2021,

annettu 25 päivänä tammikuuta 2021,

moottoriajoneuvoja ja niiden osia koskevan liitteen 2-C lisäysten 2-C-1 ja 2-C-2 muuttamisesta [2021/110]

SEKAKOMITEA, JOKA

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 23.2 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan b alakohdan sekä sopimuksen liitteessä 2-C olevan 9 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiossa (UNECE) sääntelystä käydyissä keskusteluissa saavutetun edistymisen tuloksena Euroopan unioni ja Japani, jäljempänä ’osapuolet’, soveltavat nyt myös kahta sellaista E-sääntöä, joita ei lueteltu sopimuksen liitteen 2-C lisäyksessä 2-C-1. Lisäksi kumpikin osapuoli soveltaa nyt kahta E-sääntöä, jotka lueteltiin lisäyksessä 2-C-2, ja ne on määrä siirtää lisäykseen 2-C-1. Sopimuksen liitteessä 2-C olevan 9 artiklan mukaisesti lisäykset 2-C-1 ja 2-C-2 olisi näin ollen saatettava ajan tasalle. Tällainen ajantasaistaminen parantaa talouden toimijoiden oikeusvarmuutta osapuolten välisten etuuskohteluun perustuvien kauppasuhteiden sääntelykehyksen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiossa (UNECE) sääntelystä käydyissä keskusteluissa saavutetun edistymisen tuloksena Euroopan unioni ja Japani, jäljempänä ’osapuolet’, soveltavat nyt myös kahta sellaista E-sääntöä, joita ei lueteltu sopimuksen liitteen 2-C lisäyksessä 2-C-1. Lisäksi kumpikin osapuoli soveltaa nyt kahta E-sääntöä, jotka lueteltiin lisäyksessä 2-C-2, ja ne on määrä siirtää lisäykseen 2-C-1. Sopimuksen liitteessä 2-C olevan 9 artiklan mukaisesti lisäykset 2-C-1 ja 2-C-2 olisi näin ollen saatettava ajan tasalle. Tällainen ajantasaistaminen parantaa talouden toimijoiden oikeusvarmuutta osapuolten välisten etuuskohteluun perustuvien kauppasuhteiden sääntelykehyksen osalta.

| (2) | Sen jälkeen, kun moottoriajoneuvoja ja niiden osia käsittelevä työryhmä antoi puoltavan lausunnon 11 päivänä marraskuuta 2019, on vahvistettu, että lisäystä 2-C-1 muutetaan sisällyttämällä siihen E-säännöt 53, 85, 145 ja 146 ja lisäystä 2-C-2 muutetaam poistamalla siitä E-säännöt 53 ja 85. |
| --- | --- |

(2)

Sen jälkeen, kun moottoriajoneuvoja ja niiden osia käsittelevä työryhmä antoi puoltavan lausunnon 11 päivänä marraskuuta 2019, on vahvistettu, että lisäystä 2-C-1 muutetaan sisällyttämällä siihen E-säännöt 53, 85, 145 ja 146 ja lisäystä 2-C-2 muutetaam poistamalla siitä E-säännöt 53 ja 85.

| (3) | Osapuolet ovat jo saattaneet päätökseen tämän päätöksen hyväksymiseen tarvittavat sisäiset oikeudelliset menettelynsä. Ne aikovat vaihtaa diplomaattinootteja tämän päätöksen vahvistamiseksi 15 päivän kuluessa sen hyväksymisestä, |
| --- | --- |

(3)

Osapuolet ovat jo saattaneet päätökseen tämän päätöksen hyväksymiseen tarvittavat sisäiset oikeudelliset menettelynsä. Ne aikovat vaihtaa diplomaattinootteja tämän päätöksen vahvistamiseksi 15 päivän kuluessa sen hyväksymisestä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Korvataan sopimuksen liitteen 2-C lisäys 2-C-1 tämän päätöksen liitteessä 1 olevalla tekstillä.

2.   Korvataan sopimuksen liitteen 2-C lisäys 2-C-2 tämän päätöksen liitteessä 2 olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös laaditaan kahtena kappaleena. 1 artikla ja liitteet laaditaan sopimuksen todistusvoimaisilla kielillä, joista määrätään sopimuksen 23.8 artiklan 1 kohdassa, ja kaikki tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös vahvistetaan diplomaattinoottien vaihdolla Euroopan unionin ja Japanin hallituksen välillä sopimuksen 23.2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämä päätös tulee voimaan kyseistä diplomaattinoottien vaihtamista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.

Sopimuksen sekakomitean puolesta

Toshimitsu MOTEGI

[Japanin] puheenjohtaja

Valdis DOMBROVSKIS

[EU:n] puheenjohtaja

---

LIITE 1

”LISÄYS 2-C-1

E-SÄÄNNÖT, JOITA KUMPIKIN OSAPUOLI SOVELTAA

| Sääntö nro | Nimi |
| --- | --- |
| 3 | Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien heijastinlaitteiden tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset |
| 4 | Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat takarekisterikilpien valaisimia moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa |
| 6 | Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien suuntavalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset |
| 7 | Moottoriajoneuvojen (moottoripyöriä lukuun ottamatta) ja niiden perävaunujen etuvalaisimia, takavalaisimia, jarruvalaisimia ja äärivalaisimia koskevat yhdenmukaiset vaatimukset |
| 10 | Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta |
| 11 | Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää ovisalpojen ja ovien pidätysmekanismien komponenttien osalta |
| 12 | Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset kuljettajan suojaamiseksi törmäyksessä ohjausmekanismia vasten |
| 13 | M-, N- ja O-luokan ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset |
| 13-H | Henkilöautojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset |
| 14 | Ajoneuvojen hyväksyntään liittyvät yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat turvavöiden kiinnityspisteitä, ISOFIX-kiinnitysjärjestelmiä, ISOFIX-ylähihnakiinnityspisteitä ja kokoluokan i istuinpaikkoja |
| 16 | Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:






  I. | Moottoriajoneuvojen matkustajien turvavyöt, turvajärjestelmät, lasten turvajärjestelmät ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmät |

Sääntö nro

Nimi

3

Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien heijastinlaitteiden tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

4

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat takarekisterikilpien valaisimia moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa

6

Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien suuntavalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

7

Moottoriajoneuvojen (moottoripyöriä lukuun ottamatta) ja niiden perävaunujen etuvalaisimia, takavalaisimia, jarruvalaisimia ja äärivalaisimia koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

10

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta

11

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää ovisalpojen ja ovien pidätysmekanismien komponenttien osalta

12

Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset kuljettajan suojaamiseksi törmäyksessä ohjausmekanismia vasten

13

M-, N- ja O-luokan ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

13-H

Henkilöautojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset

14

Ajoneuvojen hyväksyntään liittyvät yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat turvavöiden kiinnityspisteitä, ISOFIX-kiinnitysjärjestelmiä, ISOFIX-ylähihnakiinnityspisteitä ja kokoluokan i istuinpaikkoja

16

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

I.

Moottoriajoneuvojen matkustajien turvavyöt, turvajärjestelmät, lasten turvajärjestelmät ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmät

| II. | Turvavöillä, turvavyömuistutuksella, turvajärjestelmillä, lasten turvajärjestelmillä, lasten ISOFIX-turvajärjestelmillä ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmillä varustetut ajoneuvot |
| --- | --- |

II.

Turvavöillä, turvavyömuistutuksella, turvajärjestelmillä, lasten turvajärjestelmillä, lasten ISOFIX-turvajärjestelmillä ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmillä varustetut ajoneuvot

17

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää istuimien, niiden kiinnityspisteiden ja mahdollisten pääntukien osalta

19

Moottoriajoneuvojen etusumuvalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

21

Ajoneuvojen hyväksyntään liittyvät yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat niiden sisustusta

23

Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien peruutusvalaisimien ja apuvalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

25

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvon istuimiin sisältyvien ja muiden pääntukien (niskatukien) hyväksyntää

26

Ajoneuvojen ulkonevien osien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

27

Varoituskolmioiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

28

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat äänimerkinantolaitteiden hyväksymistä ja moottoriajoneuvojen hyväksymistä niiden äänimerkkien osalta

30

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää

34

Ajoneuvojen hyväksyntää palovaaran torjumisen osalta koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

37

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen hyväksytyissä valaisinyksiköissä käytettäviä hehkulamppuja koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

38

Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien takasumuvalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

39

Yhdenmukaiset tekniset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää nopeus- ja matkamittarilaitteistojen ja niiden asennuksen osalta

41

Moottoripyörien hyväksyntää melun osalta koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

43

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat turvalasien ja niiden ajoneuvoihin asennuksen hyväksyntää

44

Moottoriajoneuvojen lapsimatkustajien turvalaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (”lasten turvajärjestelmät”)

45

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajovalonpesimien hyväksyntää ja moottoriajoneuvojen hyväksyntää ajovalonpesimien osalta

46

Epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden sekä tällaisten laitteiden asentamisen osalta moottoriajoneuvojen hyväksymistä koskevat yhdenmukaiset määräykset

48

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta

50

Luokan L ajoneuvojen etuvalaisimia, takavalaisimia, jarruvalaisimia, suuntavalaisimia ja takarekisterikilven valaisimia koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

51

Yhdenmukaiset vaatimukset vähintään nelirenkaisten moottoriajoneuvojen hyväksynnästä niiden melupäästöjen osalta

53

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L3 ajoneuvojen hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta

54

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää

58

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

| I. | Taka-alleajosuojat |
| --- | --- |

I.

Taka-alleajosuojat

| II. | Ajoneuvot hyväksytyn taka-alleajosuojan asentamisen osalta |
| --- | --- |

II.

Ajoneuvot hyväksytyn taka-alleajosuojan asentamisen osalta

| III. | Ajoneuvot niiden taka-alleajosuojauksen osalta |
| --- | --- |

III.

Ajoneuvot niiden taka-alleajosuojauksen osalta

60

Kaksipyöräisten moottoripyörien ja mopojen hallintalaitteita sekä hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistamista koskevat yhdenmukaiset hyväksymisvaatimukset

62

Ohjaustangolla varustettuja moottorikäyttöisiä ajoneuvoja koskevat yhdenmukaiset hyväksymisvaatimukset luvattomalta käytöltä suojaamisen osalta

64

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää sellaisten varusteiden suhteen kuin tilapäiskäyttöön tarkoitettu varapyörä-rengasyhdistelmä, itsekantavat run-flat-renkaat ja/tai run-flat-järjestelmä ja/tai rengaspaineen seurantajärjestelmä

66

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat suurten henkilöajoneuvojen hyväksymistä niiden korirakenteen lujuuden osalta

70

Raskaiden ja pitkien ajoneuvojen takamerkintäkilpien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

75

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L ajoneuvojen ilmarenkaiden hyväksyntää

77

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen pysäköintivalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

78

Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

79

Ajoneuvojen ohjauslaitteitten hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

80

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat suurten henkilöajoneuvojen istuinten hyväksymistä ja tällaisten ajoneuvojen hyväksymistä istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta

81

Yhdenmukaiset hyväksymisvaatimukset, jotka koskevat taustapeilejä kaksipyöräisissä moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa sekä sivuvaunun kanssa että ilman sivuvaunua siltä osin, mikä koskee taustapeilien asentamista ohjaustankoon

85

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkiin M ja N kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden hyväksymistä niiden nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta

87

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen huomiovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

91

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivuvalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

93

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

| I. | Etualleajosuojat |
| --- | --- |

I.

Etualleajosuojat

| II. | Ajoneuvot hyväksytyn etualleajosuojatyypin asennuksen osalta |
| --- | --- |

II.

Ajoneuvot hyväksytyn etualleajosuojatyypin asennuksen osalta

| III. | Ajoneuvot etualleajosuojauksen osalta |
| --- | --- |

III.

Ajoneuvot etualleajosuojauksen osalta

94

Ajoneuvojen hyväksyntää matkustajien etutörmäyssuojauksen osalta koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

95

Ajoneuvojen hyväksyntää matkustajien sivutörmäyssuojauksen osalta koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

98

Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

99

Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalaisinyksiköissä käytettävien kaasupurkausvalonlähteiden tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

100

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää sähköiseen voimalaitteeseen sovellettavien erityisvaatimusten osalta

104

Luokkiin M, N ja O kuuluvissa ajoneuvoissa käytettävien heijastavien merkintöjen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

110

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

| I. | Paineistettua maakaasua (CNG) ja/tai nesteytettyä maakaasua (LNG) moottorin polttoaineena käyttävien ajoneuvojen erityisosat |
| --- | --- |

I.

Paineistettua maakaasua (CNG) ja/tai nesteytettyä maakaasua (LNG) moottorin polttoaineena käyttävien ajoneuvojen erityisosat

| II. | Tyyppihyväksytyillä erityisosilla varustetut, paineistettua maakaasua (CNG) ja/tai nesteytettyä maakaasua (LNG) moottorin polttoaineena käyttävät ajoneuvot tällaisten erityisosien asennuksen osalta |
| --- | --- |

II.

Tyyppihyväksytyillä erityisosilla varustetut, paineistettua maakaasua (CNG) ja/tai nesteytettyä maakaasua (LNG) moottorin polttoaineena käyttävät ajoneuvot tällaisten erityisosien asennuksen osalta

112

Epäsymmetrisen lähivalon tai kaukovalon aikaansaavien, hehkulampuilla ja/tai valodiodimoduuleilla (LED) varustettujen moottoriajoneuvojen ajovalaisimien tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

113

Symmetrisen lähivalon tai kaukovalon tai molemmat aikaansaavien, hehkulampuilla, kaasupurkausvalonlähteillä tai LED-moduuleilla varustettujen moottoriajoneuvojen ajovalaisimien tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

116

Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estäviä laitteita koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

117

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat renkaiden hyväksyntää vierintämelun ja/tai märkäpidon ja/tai vierintävastuksen osalta

119

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen kulmavalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

121

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää hallintalaitteiden, merkkivalaisinten ja osoittimien sijainnin ja tunnistamisen osalta

123

Moottoriajoneuvoille tarkoitettujen mukautuvien etuvalaisinjärjestelmien (AFS-järjestelmien) tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset

125

Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää kuljettajan etunäkyvyysalueen osalta

127

Moottoriajoneuvojen hyväksyntää jalankulkijoiden turvallisuuden osalta koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

128

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen hyväksytyissä valaisinyksiköissä käytettäviä valodiodivalonlähteitä (LED) koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

129

Yhdenmukaiset vaatimukset moottoriajoneuvoissa käytettävien parannettujen lasten turvajärjestelmien hyväksymisestä

130

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen hyväksyntää kaistavahtijärjestelmien osalta

131

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen hyväksyntää kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien osalta

134

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja niiden komponenttien hyväksymistä vetyä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen turvallisuuteen liittyvän suorituskyvyn osalta (1)

135

Yhdenmukaiset tekniset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää pylvässivutörmäyskäyttäytymisen osalta

136

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L ajoneuvojen hyväksyntää sähköiseen voimalaitteeseen sovellettavien erityisvaatimusten osalta

137

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää etutörmäyssuojauksen osalta kiinnittäen erityistä huomiota matkustajien turvajärjestelmään

138

Hiljaisten maantieajoneuvojen hyväksymistä heikon kuuluvuuden osalta koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

139

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää hätäjarrutehostinjärjestelmien (BAS) osalta

140

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää elektronisten ajonvakautusjärjestelmien (ESC) osalta

141

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää rengaspaineen seurantajärjestelmien (TPMS) osalta

142

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen hyväksyntää niiden renkaiden asennuksen osalta

145

Ajoneuvojen hyväksyntään liittyvät yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ISOFIX-kiinnitysjärjestelmiä, ISOFIX-ylähihnakiinnityspisteitä ja kokoluokan i istuinpaikkoja

146

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja niiden komponenttien hyväksymistä vetyä polttoaineena käyttävien luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen turvallisuuteen liittyvän suorituskyvyn osalta

---

1

Sikäli kuin säiliöt on merkitty korkeapaineisen kaasun turvallisuutta koskevan Japanin lain (vuonna 1951 annettu laki nro 204) 46 §:n mukaisesti, Japani hyväksyy ajoneuvotyypin, jonka Euroopan unionin tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt E-säännön nro 134 mukaisesti, seuraavin edellytyksin:

| a) | Tehdessään hakemuksen korkeapaineisen kaasun turvallisuutta koskevan Japanin lain mukaisesti valmistajan tai sen laillisen edustajan Japanissa on esitettävä vahvistus seuraavista:






  i) | Säiliöiden materiaali vastaa Japanin teollisuusstandardissa JIS G 3214 tarkoitettua teräslaatua SUS F-316L. Tämän alakohdan soveltamiseksi vaatimus katsotaan tämän sopimuksen voimaantulopäivästä täytetyksi noudattamalla standardia DIN1.4435; |
| --- | --- | --- |

a)

Tehdessään hakemuksen korkeapaineisen kaasun turvallisuutta koskevan Japanin lain mukaisesti valmistajan tai sen laillisen edustajan Japanissa on esitettävä vahvistus seuraavista:

i)

Säiliöiden materiaali vastaa Japanin teollisuusstandardissa JIS G 3214 tarkoitettua teräslaatua SUS F-316L. Tämän alakohdan soveltamiseksi vaatimus katsotaan tämän sopimuksen voimaantulopäivästä täytetyksi noudattamalla standardia DIN1.4435;

| ii) | Nikkeliekvivalenssi (massaprosentteina) on suurempi kuin 28,5. Tämän alakohdan soveltamiseksi ’nikkeliekvivalenssista’ käytetään määritelmää ”12,6[C]+0,35[Si]+1,05[Mn]+[Ni]+0,65[Cr]+0,98[Mo]”, ja siitä on esitettävä todistus tehtaan antamalla materiaalitietolomakkeella; ja |
| --- | --- |

ii)

Nikkeliekvivalenssi (massaprosentteina) on suurempi kuin 28,5. Tämän alakohdan soveltamiseksi ’nikkeliekvivalenssista’ käytetään määritelmää ”12,6[C]+0,35[Si]+1,05[Mn]+[Ni]+0,65[Cr]+0,98[Mo]”, ja siitä on esitettävä todistus tehtaan antamalla materiaalitietolomakkeella; ja

| iii) | Murtokurouman arvo on testissä suurempi kuin 75 %. Jos testitulos on 72–75 %, hakemuksen tarkastelussa otetaan huomioon nikkeliekvivalenssi; ja |
| --- | --- |

iii)

Murtokurouman arvo on testissä suurempi kuin 75 %. Jos testitulos on 72–75 %, hakemuksen tarkastelussa otetaan huomioon nikkeliekvivalenssi; ja

| b) | Yksittäisten ajoneuvojen vedynvarastointijärjestelmille tehdään kahden vuoden välein määräaikaistarkastus korkeapaineisen kaasun turvallisuutta koskevan Japanin lain 49 ja 49-4 §:n mukaisesti, ja järjestelmä poistetaan 15 vuoden kuluttua valmistuspäivästä. |
| --- | --- |

b)

Yksittäisten ajoneuvojen vedynvarastointijärjestelmille tehdään kahden vuoden välein määräaikaistarkastus korkeapaineisen kaasun turvallisuutta koskevan Japanin lain 49 ja 49-4 §:n mukaisesti, ja järjestelmä poistetaan 15 vuoden kuluttua valmistuspäivästä.

Tämän alaviitteen voimassaolo lakkaa, kun kumpikin osapuoli on saanut päätökseen vety- ja polttokennoajoneuvoja koskevan maailmanlaajuisen teknisen säännön nro 13 vaiheen 2 työn ja alkanut soveltaa vastaavaa E-sääntöä vuoden 1958 sopimuksen mukaisesti.

---

LIITE 2

”LISÄYS 2-C-2

E-SÄÄNNÖT, JOITA YKSI OSAPUOLI SOVELTAA MUTTA TOINEN OSAPUOLI EI VIELÄ OTA HUOMIOON

| Sääntö nro | Nimi | Päivä, jona toinen osapuoli aloittaa soveltamisen (1) |
| --- | --- | --- |
| 73 | Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:






  I. | Ajoneuvot niiden sivusuojien (LPD) osalta |

Sääntö nro

Nimi

Päivä, jona toinen osapuoli aloittaa soveltamisen (1)

73

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

I.

Ajoneuvot niiden sivusuojien (LPD) osalta

| II. | Sivusuojat (LPD) |
| --- | --- |

II.

Sivusuojat (LPD)

| III. | Ajoneuvot tämän säännön II osan mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä olevien sivusuojien asennuksen osalta |
| --- | --- |

III.

Ajoneuvot tämän säännön II osan mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä olevien sivusuojien asennuksen osalta

126

Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat matkustajia siirtyviltä matkatavaroilta suojaavien, muina kuin alkuperäisosina toimitettavien tilanjakojärjestelmien hyväksymistä

---

(1)  Päivämääristä sovitaan tämän liitteen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

1

---

Oikaisuja

| 1.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/50 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/50

---

Oikaisu pöytäkirjaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 441, 30. joulukuuta 2020
  )

Tämän pöytäkirjan julkaisemisen oikeusvaikutukset peruutetaan.

---