----

----

II Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

404. täysistunto, 10. ja 11. joulukuuta 2003

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Lissabonin strategia”

(2004/C 112/01)

Komissio kehottivarapuheenjohtajansa Loyola de Palacion lähettämässä kirjeessä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla valmistelevan lausunnon aiheesta ”Lissabonin strategian tähänastiset kokonaisvaikutukset pitkän aikavälin näkymien valossa ja laatuarvio edistymisestä strategian täytäntöönpanossa”.

Pohtiessaan kantaansa aiheeseen komitea järjesti aiheesta myös laajan konferenssin, jossa kartoitettiin eurooppalaisen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä strategian tähänastisesta edistymisestä ja siitä, mitä tulevaisuudessa on tehtävä (liite I).

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 2003 pitämässään 404. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman. Äänestyksessä annettiin 116 ääntä puolesta, 37 vastaan, ja 7 pidättyi äänestämästä.

1   Päätöslauselma

2   Kansalaisyhteiskunnan rooli

3   Komitean suositukset

3.1   Unionin tasolla

3.2   Jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla

3.3   ETSK:n rooli

Komitea aikoo puolestaan seurata jatkuvasti Lissabonin strategian toteuttamista ja etenkin

Bryssel 10. joulukuuta 2003

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

407. täysistunto, 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004

----

Euroopan talous ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen” Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen

KOM(2003) 71 lopullinen

(2004/C 112/02)

Euroopan komissio päätti 11. helmikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan mukaisesti pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Daniel Retureau.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 88 puolesta, 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1   Komission tiedonanto ja ensimmäinen puolivuosikatsaus sekä Euroopan parlamentin mietintö

2   Huomioita: yksinkertaistaminen ei ole kovin yksinkertaista

3   Lainsäädännön ja sääntelyn yksinkertaistaminen: säädöstekstien ajantasaistaminen

4   Hallinnolliset menettelyt ja asiakirjat

5   Yhteissääntely ja itsesääntely (9)

6   Päätelmät

Bryssel 10. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  EP:n oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan 6. joulukuuta 2002 antama lopullinen mietintö A5-0443/2002 ja 17. kesäkuuta 2003 antama toinen lopullinen mietintö A5-0235/2003 yhteisön säännöstön yksinkertaistamista ja parantamista koskevista komission tiedonannoista. Mietinnöissä tuodaan erityisesti selkeästi julki Euroopan parlamentin kehotukset lainsäädäntä-, toimeenpano- ja valvontavallan kehittämisestä perustuslakiprosessin yhteydessä.

(2)  SEK(2003) 165 ja liitteenä oleva työasiakirja: menetelmät, menettelytavat ja painopisteet sekä yksityiskohtaiset tiedot määritelmistä ja suunnitelluista tehtävistä.

(3)EYVL C 14, 16.1.2001. ”Yhtenäismarkkinasääntelyn yksinkertaistaminen (yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä)”, esittelijä Bruno Vever.

EYVL C 48, 21.2.2002. ”Yksinkertaistaminen (lisälausunto) — Yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä”, esittelijä Kenneth Walker.

EYVL C 125, 27.5.2002. ”Komission tiedonanto — Lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen perusteena Euroopan komission komitealle esittämä pyyntö laatia valmisteleva lausunto”, esittelijä Kenneth Walker.

EUVL C 133, 6.6.2003. ”Yksinkertaistaminen”, esittelijä John Simpson.

(4)  Toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä Euroopan parlamentin ja komission välillä, EUVL C 321, 31.12.2003. Lainsäädännön valmistelua koskevan laadun parantaminen on puolestaan 22. joulukuuta 1998 tehdyn sopimuksen AII tavoitteena.

(5)  Komiteamenettely perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 202 artiklaan. Parlamentti ehdottaa sen perinpohjaista uudistamista, jotta toimeenpanovaltaa painottavassa suuntauksessa ei edettäisi päämäärättömästi.

(6)  Esimerkiksi tietokoneella toteutettuja keksintöjä koskevan direktiivihankkeen esitystapa johti perinpohjaiseen sekaannukseen komission esittämän hankkeen täsmällisestä luonteesta, soveltamisalasta ja tavoitteista.

(7)  Ks. vuonna 2001 julkaistu valkoinen kirja hallintotavasta sekä neuvoston työryhmän laatima toimintasuunnitelma (Mandelkernin raportti) lainsäädännön parantamisesta (Mandelkern Group on better legislation).

(8)  Tämä on tuotu selkeästi esille edellä mainituissa komitean lausunnoissa.

(9)  Käsillä olevaa tekstijaksoa ei ole kehitelty pitkälle tarkoituksellisesti, sillä Bruno Vever laatii aiheesta parhaillaan erityistä lausuntoa.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja — Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus — Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi”

KOM(2003) 673 lopullinen

(2004/C 112/03)

Euroopan komissio päätti 12. marraskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Valkoinen kirja — Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus — Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi”.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Stéphane Buffetaut.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 97 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Asiakirjan pääsisältö

a)   Politiikan haasteet

Komissio korostaa, että monialaisena politiikkana avaruusalalla on erityisen merkittävä rooli Euroopan talousnäkymien ja erityisesti Lissabonin tavoitteiden, maatalouspolitiikan tavoitteiden, työllisyystasojen, ympäristöhallinnon sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikan edistämisessä.

b)   Tuki EU:n tärkeimmille politiikoille

Komissio luettelee joukon tärkeitä aloitteita ja tekee niitä koskevia toimintasuosituksia. Erityisesti tarkastellaan Galileo-ohjelman toteuttamista ja GMES-aloitetta (Global Monitoring for the Environment and Security) eli ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantajärjestelmää, sekä digitaalisen kahtiajaon kiinni kuromista, avaruusalan vaikutusta eurooppalaiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan ja kansainvälisten kumppanuuksien kehittämistä.

c)   Tieteellisten ja teknologisten valmiuksien varmistaminen

Kohdassa käsitellään tärkeimpiä edellytyksiä sille, että Eurooppa voi säilyttää asemansa ”avaruusvaltana”. Tavoitteina ovat riippumattoman avaruuteen pääsyn takaaminen, tutkimus- ja kehitysresurssien optimointi ja koordinointi, miehitetyt avaruuslennot ja avaruuden tutkiminen, tutkijoiden ja nuorten tutkijoiden riittävän määrän varmistaminen, Euroopan aseman vahvistaminen avaruustieteissä sekä innovatiivisen ja kilpailukykyisen eurooppalaisen avaruusteollisuuden vahvistaminen.

d)   Hallinto ja voimavarat

Tavoitteena on määrittää mahdollisimman tehokas tapa tehtävien ja vastuun jakamiseksi EU:n, ESA:n, jäsenvaltioiden, kansallisten virastojen ja yritysten välillä, jotta avaruustutkimus voisi parhaalla mahdollisella tavalla hyödyttää unionia ja sen kansalaisia. Tämä on kuitenkin mahdollista vain, jos avaruustutkimukseen suunnattuja määrärahoja lisätään.

3   Yleistä

4   Yksityiskohtaiset huomautukset

4.1   Avaruusalan edistävä vaikutus politiikan haasteisiin

4.2   Avaruusalan toimet laajentuneen unionin tukena

4.2.1   Navigointi

ETSK hyväksyy täysin ajatuksen, jonka mukaan Galileo-ohjelma on osoitus siitä, että Euroopan unioni on ottanut huomioon avaruustutkimukseen liittyvät poliittiset, strategiset ja taloudelliset haasteet. Komitean mielestä on tehtävä kaikki mahdollinen, jotta tämä Euroopan itsenäisyyden ja riippumattomuuden kannalta ratkaisevan tärkeä hanke saataisiin onnistuneesti päätökseen.

4.2.2   Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES)

4.3   Digitaalisen kahtiajaon kiinni kurominen

4.4   Avaruusalan vaikutus YUTP:hen ja ETPP:hen, kansainvälisten kumppanuuksien kehittäminen, strateginen riippumattomuus sekä yhteisiin toimiin tarvittavat yhteiset voimavarat

4.5   Euroopan erityisosaamisen vahvistaminen avaruustieteissä

4.6   Avaruustoimien hallinnon uuden lähestymistavan määrittäminen

4.7   Liite 2: Rahoitusvarojen arviointi

5   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle” — ”Ilmailu- ja avaruusalan yhtenäinen kehys — vastaus STAR 21 -raporttiin”

KOM(2003) 600 lopullinen

(2004/C 112/04)

Komissio päätti lokakuun 13. päivänä 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Stéphane Buffetaut.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Lausunto hyväksyttiin yksimielisesti 100 äänellä.

1   Johdanto

1.4.2   STAR 21 -tulokset

1.4.3   Komission toimet ja ehdotukset

1.4.4   Puolustus

1.4.5   Avaruus

1.4.6   Tutkimus

1.4.7   Siviili-ilmailun eurooppalainen sääntely

1.4.8   Pääsy markkinoille

2   Yleistä

3   Erityistä

3.1   Puolustusalan ilmailu- ja avaruusteollisuus

3.2   Avaruus

3.3   Siviili-ilmailun eurooppalainen sääntely

4   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi etusuojajärjestelmien käytöstä moottoriajoneuvoissa ja neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta”

KOM(2003) 586 lopullinen — 2003/0226 COD

(2004/C 112/05)

Neuvosto päätti 22. lokakuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Lausunnon valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Virgilio Ranocchiari.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi yksimielisesti 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Johdanto

2   Yleistä

3   Erityistä

Edellä esitetyn mukaisesti komitea kehottaa komissiota ryhtymään seuraaviin toimiin:

4   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Community Road Accident Data Base. Tietokantaan kerätään jäsenvaltioiden toimittamia liikenneonnettomuustietoja ja käsitellään niitä.

(2)EYVL L 42, 23.2.1970.

(3)  EUVL L 321, 6.12.2003.

(4)  Esittelijä: Philippe Levaux, EUVL C 234, 30.9.2003.

(5)  EYVL C 80, 30.3.2004.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 85/611/ETY, 91/675/ETY, 93/6/ETY ja 94/19/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/12/EY, 2002/83/EY ja 2002/87/EY muuttamisesta rahoituspalvelualan komiteajärjestelmän uudistamiseksi”

KOM(2003) 659 lopullinen — 2003/0263 COD

(2004/C 112/06)

Neuvosto päätti 18. marraskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Lucia Fusco.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 95 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1   Komission ehdotuksen pääsisältö

1.1   Tausta ja tavoitteet

1.2   Keskeiset seikat

2   Yleistä

3   Erityistä

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(1999) 232 lopullinen.

(2)EYVL L 191, 13.7.2001

(3)EYVL L 191, 13.7.2001

(4)  EUVL L 3, 7.1.2004. Euroopan pankkikomitean kokoonpano on seuraavanlainen: komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja, ja kukin jäsenvaltio nimittää komiteaan yhden korkean tason edustajan. Tarkkailijoina siihen osallistuvat Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean puheenjohtaja sekä yksi Euroopan keskuspankin edustaja.

(5)  20. maaliskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY 57—59 artikla, EYVL L 126, 26.5.2000.

(6)  EUVL L 3, 7.1.2004. Komitea muodostuu jäsenvaltioiden toimivaltaisten julkisviranomaisten korkean tason edustajista, jäsenvaltioiden keskuspankkien edustajista sekä yhdestä Euroopan keskuspankin ja komission edustajasta. Komitea valitsee puheenjohtajan jäsenvaltioiden toimivaltaisten valvontaviranomaisten edustajien keskuudesta.

(7)EYVL L 374, 31.12.1991

(8)  5. marraskuuta 2003 annettu komission päätös, EUVL L 3, 7.1.2004. Komitea muodostuu jäsenvaltioiden korkean tason edustajista, ja sen puheenjohtajana toimii komission edustaja.

(9)  5. marraskuuta 2003 annettu komission päätös, EUVL L 3, 7.1.2004. Komitea muodostuu jäsenvaltioiden toimivaltaisten vakuutus-, jälleenvakuutus- ja työeläkealan valvontaviranomaisten korkean tason edustajista. Komissiolla on komiteassa korkean tason edustaja, mutta komitean puheenjohtajana toimii jäsenvaltioiden edustaja.

(10)  EUVL L 96, 12.4.2003.

(11)  Perustettu 20. joulukuuta 1985 annetulla neuvoston direktiivillä 85/611/ETY, EYVL L 375, 31.12.1985. Komitealla oli aluksi neuvoa-antavia tehtäviä, jotka koskivat komission avustamista direktiivin täytäntöönpanossa, jäsenvaltioiden välisten neuvottelujen tukemista sekä komission neuvontaa kyseiseen direktiiviin tehtävistä muutoksista, ja se toimi teknisten muutosten osalta komiteamenettelyyn osallistuvana komiteana. Tähän liittyen direktiivillä 2001/108/EY (EYVL L 41, 13.2.2002) vahvistettiin sen komiteamenettelyyn liittyviä tehtäviä yhteissijoitusyritysten sijoituksia koskevan teknisen sääntelyn osalta.

(12)  Perustettiin Euroopan komission päätöksellä 2001/528/EY (EYVL L 191, 13.7.2001), jota muutettiin 5. marraskuuta 2003 tehdyllä, myöhemmin mahdollisesti sovellettavaksi tulevalla Euroopan komission päätöksellä (EUVL L 3, 7.12.2004).

(13)  Perustettiin Euroopan komission päätöksellä 2001/527/EY (EYVL L 191, 13.7.2001), jota muutettiin 5. marraskuuta 2003 tehdyllä, myöhemmin mahdollisesti sovellettavaksi tulevalla Euroopan komission päätöksellä (EUVL L 3, 7.1.2004).

(14)  Ks. 18. helmikuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen 2 kohta, EUVL L 67, 12.3.2003

(15)  Ks. komission jäsenen Michaele Schreyerin vastaus Markus Ferberin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1070/01 (EYVL L 318 E, 13.11.2001) sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmalla 25.10.2001 hyväksytty Jacques Poosin mietintö, A5-0308/2001 lopullinen, neuvoston uudistamisesta ja erityisesti sen johdanto-osan kappale M sekä kyseisen päätöslauselman kohta 13.

(16)  Sen jälkeen kun neuvoa-antavalle pankkikomitealle osoitettiin komiteamenettelyyn liittyviä tehtäviä vuonna 1989 (vakavaraisuussuhteesta annetun neuvoston direktiivin 89/647/ETY 9 artikla), se on osallistunut komiteamenettelyyn vain neljästi. Sen sijaan vakuutuskomitea ja yhteissijoitusyritysten yhteyskomitea eivät ole tähän mennessä toimineet kyseisissä tehtävissä.

(17)EYVL L 184, 17.7.1999.

(18)  Tähän mennessä komissio on toimittanut neuvostolle alle 0,25 prosenttia kaikista kyseisen menettelytavan mukaisista säädöksistä. Ks. kohta 1.4 tiedonannosta KOM(2003) 530 lopullinen (EUVL C 223 E, 19.9.2003).

(19)  Euroopan parlamentti ei ole toistaiseksi käyttänyt kyseistä oikeutta. Ks. tiedonanto KOM(2003) 530 lopullinen.

(20)  Ehdotuksen KOM(2002) 719 lopullinen, 11.12.2002, mukaisesti kyseinen epäkohta aiotaan korjata Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisellä valvontamenettelyllä. Ehdotuksen kattavuudesta ks. C.J. Moreiro González: ”Änderungen des normativen Rahmens der Komitologie”, Zeitschrift für Europarechtliche Studien 4, 2003, s. 561—588 sekä 584 ja seur.

(21)  Päätöslauselma A5-0011/2002.

(22)  Päätöslauselmassaan B5-0578/2002 Euroopan parlamentti kyseenalaisti lisäksi rahoitusalan komiteajärjestelmän uudistamisen kiireellisyyden ja asetti ehdotuksen hyväksymisen ehdoksi neuvoston selkeän sitoutumisen tarkistaa komission täytäntöönpanovaltuuksien käytön valvontaa koskeva lainsäädännöllinen epäkohta.

(23)  Bryssel 18. heinäkuuta 2003, CONV 850/03.

(24)  Bryssel 25. marraskuuta 2003, CIG 52/03 ADD 1, s. 12.

(25)  Vaikka jäsenvaltiot ovat laatineet asiasta pääosin myönteisen hallinnollisen ja opillisen kannanoton (ks. M. G. Dassesse, D. Isaac: ”Financial services in the Era of the Euro and E-Commerce: Does home country control work? ” — General Report, julkaisussa F.I.D.E., XX Congress, BIICL, Lontoo, 2003, s. 433—446, erit. kohdat 38—56), Oviedossa 12.—13. huhtikuuta 2002 kokoontunut Ecofin-neuvosto suhtautui asiaan varauksellisesti etenkin Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan vastustaessa ehdotusta selkeästi.

(26)  Ks. 18. tiedonanto yhteisön lainsäädännön soveltamisesta, KOM(2001) 309 lopullinen, ja 19. tiedonanto, KOM(2002) 324 lopullinen.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi puitteiden säätämisestä energiaa käyttäviä tuotteita koskevien ekologisen suunnittelun vaatimusten asettamista varten ja neuvoston direktiivin 92/42/ETY muuttamisesta”

KOM(2003) 453 lopullinen — 2003/0172 COD

(2004/C 112/07)

Neuvosto päätti 5. syyskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi yksimielisesti 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Johdanto

1.4   Komissio tähdentää: ”Joidenkin tuotetyyppien osalta on jo säädetty direktiivejä, jotka koskevat energiatehokkuuden vähimmäisvaatimuksia — — ”: nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttävät kuumavesikattilat (5), kotitalouksien jääkaapit ja pakastimet, (6) kodinkoneiden tuottama melu ja energiankulutusmerkinnät (7), toimistolaitteet (8), loistelamppujen virranrajoittimet (9) sekä kaasumaisia polttoaineita käyttävät laitteet (10). Ei tule myöskään unohtaa rakennusten energiatehokkuudesta annettua direktiiviä (11).

2   Komission ehdotus

3   Tilanne Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla

4   Huomiot

5   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Lausunto EYVL C 260, 17.9.2001”Vihreä kirja yhdennetystä tuotepolitiikasta”.

(2)  Päätös 1600/2002/EY, EYVL C 242, 10.09.2002.

(3)  Päätös 93/465/ETY, EYVL L 220, 30.08.1993.

(4)  Direktiivi 98/34/EY ja 98/48/EY, EYVL L 217, 5.8.1998.

(5)  Direktiivi 92/42/ETY, EYVL L 167, 22.6.1992.

(6)  Direktiivi 96/57/EY, EYVL L 236, 18.9.1996.

(7)  Direktiivi 92/75/ETY.

(8)  Asetus (EY) N:o 2422/2001, EYVL L 332, 12.12.2001.

(9)  Direktiivi 2000/55/EY, EYVL L 279, 1.11.2000.

(10)  Direktiivi 90/396/EY, EYVL L 196, 26.7.1990 (muutettu direktiivillä 93/68/ETY).

(11)  Direktiivi 2002/91/EY, EYVL L 1, 4.1.2003.

(12)  Direktiivi 2002/96/EY, EUVL L 37, 13.2.2003.

(13)  Direktiivi 2002/95/EY, EUVL L 37, 13.2.2003.

(14)  Asetus (EY) N:o 1980/2000, EYVL L 237, 21.9.2000.

(15)  Direktiivi 96/61/EY, EYVL L 257, 10.10.1996.

(16)  Asetus (EY) N:o 761/2001, EYVL L, 19.3.2001.

(17)  Viittaus tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevaan 95 artiklaan on erittäin myönteistä.

(18)  ESTO-raportti 2000 — Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus.

(19)  IPTS-raportti 2000 ”Eco-design: Strategies for dissemination to SMEs / 15 countries studies” (osa 2).

(20)  Ks. IPTS-kertomus 2000, osa 1.

(21)  ETSK:n 10. joulukuuta 2003 antama lausunto EYVL C 80, 30.3.2004 yhdennetystä tuotepolitiikasta, KOM(2003) 302.

(22)  Lausunto EYVL C 260, 17.9.2001 ja lausunto EYVL C 296, 29.9.1997.

(23)  Ks. KOM(2003) 71 ja SEK(2003) 165, 11.2.2003.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Turvallisia ja älykkäitä ajoneuvoja tieto- ja viestintätekniikan avulla”

KOM(2003) 542 lopullinen

(2004/C 112/08)

Komissio päätti 14. lokakuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Virgilio Ranocchiari.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi yksimielisesti 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Taustaa

2   Tiivistelmä tiedonannon ehdotuksista

2.2   Ajoneuvojen älykkäiden turvajärjestelmien edistäminen

2.3   Sääntelyyn ja standardointiin liittyvien säännösten uudistaminen älykkäiden turvajärjestelmien käyttämiseksi

2.4   Yhteiskunnallisten ja liiketaloudellisten esteiden poistaminen

2.5   Muut toimet

3   Yleistä

4   Tiivistelmä ja päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Yhteistyöelimen puheenjohtajana toimii komission pääosasto ”tietoyhteiskunta”. Yhteistyöelimeen osallistuvat kaikki sidosryhmät, ja siinä on noin 150 jäsentä. Elimessä on tällä hetkellä seitsemän työryhmää, joita johtaa ajoneuvoteollisuuden edustaja.

(2)  Laitteet, joita käyttäjä kuljettaa mukanaan ja jotka voivat toimia yhteisvaikutuksessa ajoneuvon kanssa: matkapuhelin tai muistikirjamikro (Personal Digital Assistant, PDA), joita voidaan kaukosäätimen tavoin käyttää ajoneuvon joidenkin toimintojen yhteydessä.

(3)  Direktiivi 2002/21/EY sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi), EYVL L 108, 24.4.2002.

(4)  Tekniikka, jolla integroidaan eri tekniikoin toteutettujen anturien antamat tiedot kyseisten tekniikoiden rajoitusten poistamiseksi. Esimerkiksi kahta eri tekniikkaa (tutka- ja infrapunajärjestelmät) käyttävä murtohälytin aktivoituu vain, jos molemmat osat antavat murtohälytyksen. Näin eliminoidaan väärät hälytykset, jotka johtuvat kyseisille tekniikoille ominaisista rajoituksista.

(5)  Yhteisön tieliikenneonnettomuuksien tietokanta (Community Road Accident Data Base, CARE): tietokantaan kerätään ja siinä käsitellään jäsenvaltioiden toimittamia tietoja tieonnettomuuksista.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ajokorteista”

KOM(2003) 621 lopullinen — 2003/0252 COD

(2004/C 112/09)

Neuvosto päätti 13. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta—1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 99 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1   Taustaa

2   Yleistä

3   Erityistä

4   Tiivistelmä ja päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Ajokortteja koskeva tulkitseva tiedonanto, EYVL C 77, 28.3.2002, s. 5.

(2)  KOM(2003) 311 lopullinen.

(3)  KOM(2001) 370 lopullinen — komitean lausunto: EYVL C 241, 7.10.2002, s. 168.

(4)  EYVL C 80, 30.3.2004.

(5)EYVL L 237, 24.8.1991.

(6)  Ks. mm. Alankomaiden tilannetta koskien: Ing. C. Schoon, Ontwikkelingen in parkomvang en onveiligheid bestelauto's. Een verkenning binnen het thema Voertuigveiligheid van het SWOV-jaarprogramma 2000—2001, rapportnummer R-2001-33 ja Ing. A.A. Kampen, Onveiligheid van Bestel- en Vrachtauto's binnen de bebouwde kom, rapportnummer R 97-53 SWOV. Näistä raporteista ilmenee, että pakettiautojen osuus kuolemaan johtaneissa onnettomuuksissa on ainoana luokkana jatkuvassa nousussa. Kun vuoden 1984 indeksiluku oli 100, se oli vuoteen 2002 mennessä noussut 138:aan, kun kaikki muut luokat ovat jääneet 85:n alle.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden velvollisuudesta ylläpitää raakaöljy- ja/tai öljytuotevarastojen vähimmäistasoa” (kodifioitu toisinto)

KOM(2004) 35 lopullinen — 2004/0004 CNS

(2004/C 112/10)

Neuvosto päätti 10. maaliskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Clive Wilkinson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta: ks. EYVL C 133/4, 6.6.2003.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pohjaveden suojelusta pilaantumiselta”

KOM(2003) 550 lopullinen — 2003/0210 COD

(2004/C 112/11)

Neuvosto päätti 3. lokakuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 97 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Ehdotuksen sisältö

3   Yleistä

4   Erityistä

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1—72.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden luettelon vahvistamisesta (KOM(2000) 47 lopullinen) ja Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle — Hinnoittelupolitiikan avulla kestävämpään vesivarojen käyttöön (KOM(2000) 477 lopullinen).

(3)  KOM(2003) 847 lopullinen. Kodifioitu toisinto yhteisön vesiympäristöstä, 7.1.2004. Ei kata pohjavettä.

(4)EYVL L 20, 26.1.1980, s. 43.

(5)  Muutettu direktiivi 98/83/EY, EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32.

(6)  Direktiivi 91/676/ETY, EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

(7)  Muutettu direktiivi 98/47/EY, EYVL L 191, 7.7.1998, s. 50.

(8)  Direktiivi 98/8/EY, EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden luettelon vahvistamisesta, 13. maaliskuuta 2002. Komitean lausunto, EYVL C 268, 19.9.2000.

(10)  Vesipolitiikan puitedirektiivin 14 artiklassa säädetään laajasta tiedottamis- ja kuulemisjärjestelmästä laadittaessa vesipiirien hoitosuunnitelmia. Århusin yleissopimus parantanee järjestelmää. Vrt. ehdotus asetukseksi ja direktiiviksi, josta ETSK antaa lausunnot (esittelijä María Candelas Sánchez Miguel).

(11)  Komitean lausunto aiheesta ”Ympäristöteknologiaa koskevan toimintasuunnitelman laatiminen”, EYVL C 32, 5.2.2004.

(12)  Ehdotetun direktiivin liitteessä III luetellaan raja-arvot, jotka helpottavat pohjavettä pilaavien aineiden yhtenäistä tarkastelua, vaikka kyseessä onkin vähimmäisluettelo. Pohjaveden hoitoa helpottaa myös se, että jäsenvaltioiden on annettava tietoja pilaantumisvaarassa olevista pohjavesimuodostumista. Näin pohjaveden puhdistuskustannukset alenevat.

(13)  Direktiivi 91/676/ETY, EYVL L 375, 31.12.1991.

(14)  Direktiivi 91/414/ETY, EYVL L 230, 19.8.1991.

(15)  Ehdotus ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun direktiivin muuttamiseksi, KOM(2003) 354 lopullinen. EYVL C 80, 30.3.2004.

(16)  Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiedon saantia, yleisön osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta EY:n toimielimiin ja muihin elimiin (KOM(2003) 622 lopullinen) sekä komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (KOM(2003) 624 lopullinen).

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin”

KOM(2003) 671 lopullinen — 2003/0262 COD

(2004/C 112/12)

Neuvosto päätti 24. marraskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Renate Heinisch.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 95 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

1.4   Väestön ravitsemustilanteen parantamiseksi tarvitaan varmasti muitakin toimia, kuten tiedotuskampanjoita tai kouluissa annettavaa terveyskasvatusta. Tässä yhteydessä on otettava huomioon ennen kaikkea erityiset kohderyhmät, kuten iäkkäät henkilöt, jotka muita useammin kärsivät tiettyjen ravintoaineiden puutteesta. On myös muistettava lisäravinteiden merkitys.

2   Komission ehdotuksen pääsisältö

3   Yleistä

4   Erityistä

4.1   8 artikla: ETSK katsoo, ettei suositeltavaa päiväannosta voida — toisin kuin ravintolisien suhteen — ilmoittaa elintarvikeannoksina, sillä käsitykset annosten ko'oista vaihtelevat voimakkaasti jäsenvaltioittain Euroopan unionissa. Siitä huolimatta tulisi varmistaa, ettei vitamiinien ja kivennäisaineiden yliannostus ole mahdollinen. ETSK suosittaakin, että tässä suhteessa toteutetaan soveltuvia toimenpiteitä.

5   Tiivistelmä

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Ks. myös ”Tilanneraportti Euroopan komission työstä ravitsemuksen alalla Euroopassa”, lokakuu 2002, http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_report_fi.pfd

sekä ”EuroDiet — Nutrition & Diet for Healthy Lifestyles in Europe”, 1998,

http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/nutrition/report01_en.pdf.

(2)EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51.

(3)EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51.

(4)EYVL C 14, 16.1.2001.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä” (kodifioitu toisinto)

KOM(2003) 731 lopullinen — 2003/0283 COD

(2004/C 112/13)

Neuvosto päätti 9. joulukuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 ja 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli John Donnelly.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 101 ääntä puolesta ja 1 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston asetus maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevasta yhteisön ohjelmasta”

KOM(2003) 817 lopullinen — 2003/0321 CNS

(2004/C 112/14)

Komissio päätti 13. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Bernd Voss.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 92 ääntä puolesta ja 3 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Yleistä

3   Erityistä

4   Tiivistelmä

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)EYVL C 149, 21.6.2002, s. 11—13.

(2)  Global Plan of Action for the Conservation and Sustainable Utilization of Plant Genetic Resources for Food and Agriculture (GPA).

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Direktiivin 96/71/EY täytäntöönpano jäsenvaltioissa”

KOM(2003) 458 lopullinen

(2004/C 112/15)

Komissio päätti 25. heinäkuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 3. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli An Le Nouail Marliere.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 93 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 5 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

Asiayhteys.

1.1   Direktiivi

1.2   Komitean lausunto

1.3   Komission tiedonannon tavoitteet

2   Yleistä

2.1   Tiedonannossa esitetyn analyysin pääkohdat

2.3   Sosiaalisen suojelun heikkenemisen estäminen ja palvelujen vapaa liikkuvuus

3   Erityisiä huomioita ja ehdotuksia

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon joulukuun 16 päivänä 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, EYVL L 18, 21.1.1997.

(2)  Asetus N:o 1408/71.

(3)  Asiat C-369/96 ja C-376/96, 23.11.1999.

(4)  Asia C-272/94, 28.3.1996.

(5)  Asiat C-49/98, C-50/98, C-51/98 ja C-53/98.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston asetus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta”

KOM(2003) 854 lopullinen — 2003/0334 CNS

(2004/C 112/16)

Neuvosto päätti 16. helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Wolfgang Greif.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 99 ääntä puolesta ja 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1   Komission ehdotuksen pääsisältö

2   Yleistä

3   Erityistä

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(2003) 854 lopullinen — 2003/0334 CNS.

(2)  Cedefopin ulkoisesta arvioinnista laadittu raportti, komission vastaus ulkoiseen arviointiin sekä keskuksen hallintoneuvoston arvioinnin jälkeen vahvistama toimintasuunnitelma ovat luettavissa Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/education/programmes/evaluation/evaluation_en.html.

(3)  Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus — Cedefop (Thessaloniki), Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö — Eurofound (Dublin) ja Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto — EU-OSHA (Bilbao).

(4)  Ks. Vastuuvapausmenettelyyn liittyvä Euroopan parlamentin asiakirja N:o A5-0079/2003, kohta 28.

(5)  Ehdotus asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta, 4 artiklan 5 kohta.

(6)  Ehdotus asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta, 3 artiklan 2 kohta.

(7)  Ehdotus asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta, 4 artiklan 6 kohta.

(8)  Ehdotus asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta, 4 artiklan 8 kohta.

(9)  Ehdotus asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta, 7 artiklan 1 kohta.

(10)  Vrt. 8 artikla neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1365/75, annettu 26 päivänä toukokuuta 1975, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta: ”1. Komissio nimeää säätiön johtajan ja apulaisjohtajan hallintoneuvoston esittämän ehdokasluettelon perusteella. 2. Johtaja ja apulaisjohtaja valitaan heidän pätevyytensä perusteella, ja heidän riippumattomuutensa on oltava kiistaton. 3. Johtaja ja apulaisjohtaja nimetään enintään viideksi vuodeksi. Sama henkilö voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.”

(11)  Ehdotus asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta, 8 artiklan 1 kohta.

(12)  Ehdotus asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta, 4 artiklan 2 kohta.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kulttuurin sosiaalinen ulottuvuus”

(2004/C 112/17)

Euroopan parlamentti päätti 20. marraskuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Kulttuurin sosiaalinen ulottuvuus”.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Daniel Le Scornet.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan neljän pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Minkälaisen yhteiskunnan haluamme Eurooppaan? Kohti taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten käytäntöjen välisen vuorovaikutuksen uutta kulttuuria

3   Työelämän muutosten vaikutukset yhteiskunnallisiin rakenteisiin ja kulttuuriarvoihin

4   Uusi demokratian kulttuuri

5   Suositukset

Näiden kulttuurin sosiaalista ulottuvuutta koskevien ensimmäisten, alustavien pohdintojen perusteella ETSK esittää seuraavat ehdotukset:

5.1   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kulttuurinen tehtävä

5.2   Kulttuuriyhteistyön eurooppalaisen seurantakeskuksen asteittainen luominen

5.3   Euroopan parlamentin ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jatkuvat yhteistyösuhteet ja asianmukaiset yhteishankkeet kulttuurin alalla

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ETSK:n 23.9.1999 antama lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan tehtävä ja panos Euroopan rakentamisessa”, EYVL C 329, 17.11.1999.

(2)  Giorgio Ruffolon mietintö, EP, A5-0281/2001.

(3)  ETSK:n 23.9.1999 antama lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan tehtävä ja panos Euroopan rakentamisessa”, esittelijä Anne-Marie Sigmund, EYVL C 329, 17.11.1999.

(4)  ETSK:n 28.1.2004 antama lausunto aiheesta ”Euroopan kulttuuriteollisuus” (CESE 102/2004), esittelijä José Isaías Rodríguez García-Caro.

(5)  Giorgio Ruffolon mietintö, EP, A5-0281/2001.

(6)  A Feasibility study concerning the creation of a European observatory of Cultural Co-operation — Final Report to the European Commission, 18. elokuuta 2003, http://europa.eu.int/comm/culture/eac/sources_info/pdf-word/final_report_aout_2003.pdf

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle — Arvonlisäverostrategian painopistealueet: nykyinen tilanne ja ajan tasalle saattaminen”

KOM(2003) 614 lopullinen

(2004/C 112/18)

Komissio päätti 20. lokakuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31 maaliskuuta. ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 101 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan yhden pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Yleistä

3   Valmisteluvaiheessa olevat aloitteet

3.1   Järjestelmän yksinkertaistaminen

3.2   Järjestelmän yhtenäistäminen ja ajanmukaistaminen

4   Tulevat toimet

4.1   Suoritettujen palvelujen verotuspaikkaa koskevien säännösten tarkistus

4.2   Veropetosten torjunta

5   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ETSK:n lausunto, EYVL C 409, 30.12.1998, s. 10.

(2)  ETSK:n lausunto, EYVL C 116, 20.4.2001, s. 59.

(3)  ETSK:n lausunto, EUVL C 133, 6.6.2003, s. 58.

(4)  ETSK:n lausunto, EYVL C 101, 12.4.1999, s. 26.

(5)  ETSK:n lausunto, EYVL C 80, 3.4.2002, s. 76.

(6)  ETSK:n lausunnot, EYVL C 19, 21.1.1998, s. 56 ja EUVL C 32, 5.2.2004, s. 120.

(7)  Ks. ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja” (EYVL C 204, 18.7.2000, s. 57, kohdat 1.6—12), ETSK:n lausunto ”Ehdotus: neuvoston päätös monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001—2005)” (EYVL C 116, 20.4.2001) sekä ETSK:n lausunto ”Mikro- ja pienyritysten rooli talouselämässä ja Euroopan tuotannossa” (EUVL C 220, 16.9.2003, s. 50, kohta 3.5).

(8)  Vrt. kohta 3.1.2, KOM(2003) 614 lopullinen, 20.10.2003.

(9)  Verotuksen ja tulliliiton pääosaston järjestämän kuulemisen tulosten tiivistelmäraportissa ”ALV — Suoritettujen palvelujen verotuspaikka” (TAXUD/C3/2357), jonka perusteella on laadittu asiakirja KOM(2003) 822 lopullinen, todetaan, että suurin osa haastatelluista 57 organisaatiosta kannattaa edellä mainittua suuntausta.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus hallinnollisesta yhteistyöstä valmisteverotuksen alalla” ja ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien verojen, tiettyjen valmisteverojen ja vakuutusmaksuista perittävien verojen alalla annetun neuvoston direktiivin 77/799/ETY sekä valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY muuttamisesta”

KOM(2003) 797 lopullinen — 2003/0309 COD, 2003/0310 COD

(2004/C 112/19)

Komissio päätti 13. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista aiheista.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 105 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

1.2   Nykyinen järjestelmä ei vastaa kauppavaihdon kehitystä

1.3   Ajanmukaistamistarve

2   Komission ehdotukset

2.10   Ehdotus direktiivien 77/799/ETY ja 92/12/ETY muuttamiseksi

3   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)EYVL L 76, 23.3.1992.

(2)  Talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 19. toukokuuta 1998 antama raportti.

(3)  Ks. ETSK:n lausunto julkishallinnon sähköisistä palveluista (IDABC), EYVL C 80, 30.3.2004.

(4)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien ja välillisten verojen alalla annetun direktiivin 77/799/ETY muuttamisesta”.

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1798/2003, annettu 7. lokakuuta 2003, hallinnollisesta yhteistyöstä arvonlisäverotuksen alalla ja asetuksen (ETY) N:o 218/92 kumoamisesta (EUVL L 264, 15.10.2003, s. 1).

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2235/2002/EY, tehty 3. joulukuuta 2002, sisämarkkinoiden välillisen verotuksen järjestelmiä vahvistavan yhteisön toimintaohjelman (Fiscalis-ohjelma 2003—2007) hyväksymisestä, EYVL L 341, 17.12.2002, s. 1.

(7)  1999/468/EY: Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä: 5, 7 ja 8 artikla.

(8)  ETSK:n lausunto, EYVL C 80, 3.4.2002, s. 76.

(9)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta”, EYVL C 19, 21.1.1998, s. 56.

(10)EYVL C 349, 17.11.1998, s. 15.

(11)  Ibid.

(12)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 218/92 muuttamisesta”, EYVL C 116, 20.4.2001, s. 59.

----

----

Euroopan talous ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kroatian hakemus EU:n jäseneksi”

(2004/C 112/20)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 15. heinäkuuta 2003 työjärjestyksensä 29 artiklan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”Kroatian hakemus EU:n jäseneksi”.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Rudolf Strasser.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta kolmen pidättyessä äänestämästä.

1   Johdanto

2   Yleistä

3   Demokratia ja oikeusvaltion periaatteet

4   Markkinatalous ja rakenneuudistukset

5   Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpano ja tukiohjelmien hyödyntäminen

6   Alueelliset ongelmat

7   Ympäristö

8   Kansainvälinen yhteistyö ja naapuruussuhteet

9   Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta

10   Tiivistelmä ja suositukset

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Maailmanpankin raportti nro 25435-HR.

(2)  On syytä huomioida, että Kroatian asukaskohtainen BKT on vain noin kolmannes Slovenian asukaskohtaisesta BKT:sta.

(3)  ILO:n laskentamenetelmän mukaan; Kroatian tilastolaitoksen mukaan työttömyysaste vuonna 2002 oli 22,5 prosenttia.

(4)  European Economy, Occasional Papers, nro 5, tammikuu 2004.

(5)  Maailmanpankin raportti nro 25434-HR.

(6)  KOM(2003) 139 lopullinen, 26.3.2003.

(7)  REX/123, EUVL C 208, 3.9.2003, s. 82.

(8)  Maailmanpankin raportti, sivulta 87 alkaen.

(9)  Kroatian tilastolaitos.

(10)  Ks. vastaukset Euroopan komission kyselyyn.

(11)  Tukiohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallinto- ja johtamistavan kehittämiseksi (Support for Improvement in Governance and Management in Central and Eastern European Countries); ohjelma on OECD:n ja EU:n yhteishanke.

(12)  Protected Ecological and Fishing Zone (PEFZ).

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisöpatenttituomioistuimen perustamisesta ja muutoksenhausta yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa”

KOM(2003) 828 lopullinen — 2003/0324 CNS

(2004/C 112/21)

Neuvosto päätti 30. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden takia Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) Daniel Retureaun yleisesittelijäksi ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 53 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä.

1   Komission ehdotukset neuvoston päätöksiksi

1.1   Päätösluonnoksen esittely

1.2   Ehdotus päätökseksi yhteisöpatenttituomioistuimen perustamisesta ja muutoksenhausta yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa

2   Komitean huomiot

Erityisiä huomioita

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)EYVL C 129, 27.4.1998.

(2)EYVL C 155, 29.5.2001.

(3)  Münchenin sopimusta on muutettava hallitustenvälistä metodia soveltaen, eli kaikki valtiot osallistuvat sopimuksen muuttamiseen riippumatta siitä, ovatko ne yhteisön jäseniä.

(4)  Ks. ETSK:n 29.3.2001 antama lausunto ehdotuksesta yhteisöpantettia koskevaksi neuvoston asetukseksi, EYVL C 155, 29.5.2001.

(5)  Neuvoston sihteeristön muistio valtuuskunnille, toimielinten välinen asiakirja 2000/0177 (CNS), N:o 7159/03 PI 24, 7.3.2003.

(6)  Perustamissopimuksen 241, 243, 244 ja 256 artikla, perussäännön liitteen II 14 artikla; 256 artiklan nojalla täytäntöönpanomääräys liitetään suoraan yhteisöpatenttituomioistuimen tuomioon viiveiden estämiseksi.

(7)EYVL C 325, 24.12.2002. Neuvosto voi yksimielisesti yhteisön tuomioistuimen pyynnöstä sekä Euroopan parlamenttia jakomissiota kuultuaan tai komission pyynnöstä sekä Euroopan parlamenttia ja yhteisön tuomioistuinta kuultuaan muuttaaperussäännön määräyksiä, lukuun ottamatta sen I osaston määräyksiä (245 art.).

(8)  ETSK:n lausunto 1385/003, 29.10.2003, esittelijä Daniel Retureau.

(9)  Yksityisoikeuden ja kaupan alalla jo annetuista säädöksistä, joista myös komiteaa on kuultu, voidaan mainita mm. neuvostonasetus (EY) N:o 44/2001, annettu 22 päivänä joulukuuta 2000, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta jatäytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla, jota sovellettaneen käsiteltävinä olevissa kysymyksissä.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisöpatenttiriitoja koskevan toimivallan antamisesta yhteisöjen tuomioistuimelle”

KOM(2003) 827 lopullinen — 2003/0326 CNS

(2004/C 112/22)

Neuvosto päätti 30. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston valmisteltavaksi.

Asian kiireellisyyden takia Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) Daniel Retureaun yleisesittelijäksi ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 56 ääntä puolesta, 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1   Komission ehdotus neuvoston päätökseksi

2   Yleistä

3   Erityisiä huomioita

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Neuvoston sihteeristön muistio valtuuskunnille, toimielinten välinen asiakirja 2000/0177 (CNS), N:o 7159/03 PI 24, 7.3.2003.

(2)  KOM(2003) 827, 23.12.2003.

(3)  Puheenjohtajavaltion muistio ”immateriaalioikeudet”-ryhmälle, (patentit), tarkistettu ehdotus N:o 10404/03 PI 53, 11.6.2003; ”patentit”- ryhmä on tämän jälkeen tarkistanut ehdotusta 4.9.2003, asiakirja N:o 12219/03.

(4)  Esimerkiksi geneettisesti muunnellulle eläimelle myönnetty patentti (esimerkiksi onkogeeninen hiiri) vaikka rodut tai eläinlajit eivät ole patentoitavissa.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sovitettujen ympäristöteknologioiden todellisuus ja mahdollisuudet ehdokasvaltioissa”

(2004/C 112/23)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 17. heinäkuuta 2003 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta ”Sovitettujen ympäristöteknologioiden todellisuus ja mahdollisuudet ehdokasvaltioissa”.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Lutz Ribbe.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta—1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä.

1   Lähtökohdat Yleistietoa ympäristöteknologioista

Liittymässä olevien valtioiden tilanne

Ympäristösuojelun määrärahat liittyvissä valtioissa

2   Mitä ovat tilanteeseen sovitetut teknologiat ja miksi niitä tarvitaan?

2.3.1   Ilmanpuhtautta / energiatehokkuutta koskeva esimerkki

2.3.2   Jätevedenpuhdistusta koskeva esimerkki

2.3.3   Puhdistamolietteen käsittelyä koskeva esimerkki

Muita esimerkkejä

3   Esimerkkien opetukset

4   Puutteet ja esteet — ja niiden korjaaminen

Sovitettuja ympäristöteknologioita koskevat tiedon ja ymmärtämyksen edistäminen

Taloudelliset näkökohdat

5   Tiivistelmä

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(2004) 38 lopullinen, 28.1.2004.

(2)  Komission kertomus — Kestävän kehityksen ympäristöteknologia, KOM(2002) 122 lopullinen.

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Ympäristöteknologiaa koskevan toimintasuunnitelman laatiminen” (KOM(2003) 131 lopullinen), CESE 1027/2003, ei vielä julkaistu EUVL:ssä.

(4)  Esimerkiksi yksityisautoilun lisääntymisen vuoksi. Tässä yhteydessä on myös mainittava maataloustuotantoinvestointien aiheuttamat lajiensuojeluongelmat tai ympäristökuormitukset (esimerkkinä mainittakoon yhdysvaltalaisen sijoittajan Smithfieldin valtavat sikalat Puolassa).

(5)  KOM(2001) 304 lopullinen. Komission tiedonanto — Ympäristörahoituksen haasteet ehdokasmaissa, s. 6.

(6)  Lähde: EU-Nachrichten Nr. 20, 28.5.2003, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen laskelmien mukaan.

(7)  Mt.

(8)  Thüringische Landeszeitung ja Eisenacher Presse -lehdet, 24.10.2003.

(9)  ETSK on tietoinen puhdistamolietteen käyttöön viljelymailla liittyvistä ongelmista. Usein sen käyttö on kiellettävä täysin korkeiden haitta-ainepitoisuuksien vuoksi. Puhdistamolietteen käytön yleisiä kysymyksiä koskien ks. talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Puhdistamolietteen käytöstä maanviljelyssä annetun direktiivin 86/278/ETY tarkistaminen”, EYVL C 14, 16.1.2001, s. 141—150.

(10)  Esimerkiksi Kamieniecin kunnassa länsipuolalaisessa Grodzisk Wiekopolskin piirissä on yhden keskeisen puhdistamon sijaan suunnitteilla yhteensä 917 pientä laitosta. Sekä investointi- että ylläpitokustannukset vähenevät näin luultavasti 60 prosenttia keskitettyyn puhdistamoratkaisuun verrattuna (W. Halicki, Zielona Gόra, 2003).

(11)  Deutsche Bundesstiftung Umwelt -säätiön, Saksan ympäristöministeriön sekä Euronatur-järjestön yhteishankkeen puitteissa.

(12)  EkoFonds-rahastoa rahoitetaan kahdenvälisistä velkojen anteeksi antamisesta ja se toimii vielä vuoteen 2010 asti.

(13)  Bernhard Friedmannin puheenvuoro aiheesta ”Varainhoidon valvonta eurooppalaisen aatteen palveluksessa”, jonka hän piti Euroopan veronmaksajien liiton palkinnon jakamisen yhteydessä vuonna 2001.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta

KOM(2003) 644 lopullinen — 2003/0256 COD — 2003/0257 COD

(2004/C 112/24)

Neuvosto päätti 8. joulukuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Paolo Braghin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta — 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 129 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

2   Tarkasteltavan ehdotuksen pääsisältö

3   Yleistä

3.2   Euroopan kemikaalivirasto

3.3   Rekisteröintijärjestelmä

3.4   Aineiden arviointi (VI osasto)

3.5   Lupamenettely

3.6   Jatkokäyttäjät

3.7   Tietojen yhteiskäyttö

3.8   Työntekijöiden informointi ja kouluttaminen

3.9   Vaikutustenarviointi

4   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)EYVL 196, 16.8.1967, s. 1.

(2)  Komitean 17. lokakuuta 2001 antama lausunto CES 1327/2001, EYVL C 36, 8.2.2002.

(3)  Kyseessä ovat karsinogeeniset, mutageeniset ja lisääntymiselle myrkylliset aineet (CMR-aineet), hitaasti hajoavat, biokertyvät ja myrkylliset aineet (PBT-aineet) sekä erittäin hitaasti hajoavat ja erittäin voimakkaasti biokertyvät aineet (vPvB-aineet).

(4)  Esim. vesialan puitedirektiivi, IPPC-direktiivi ja vaarallisia jätteitä koskevat direktiivit.

(5)  Vrt. komitean aiemman, valkoista kirjaa koskevan lausunnon kohta 5.1.

----

LIITE

LAUSUNNON LIITE 1

(työjärjestyksen 39 artiklan nojalla)

Seuraavat muutosehdotukset, jotka hylättiin jaoston käsittelyssä, saivat puolelleen yli neljänneksen annetuista äänistä.

Uusi kohta 3.4.4

”ETSK katsoo, että on välttämätöntä luoda asianmukainen laadunvarmistusjärjestelmä rekisteröidyistä kemikaaleista annettujen tietojen luotettavuuden varmistamiseksi. Tällainen laadunvarmistus voitaisiin toteuttaa taloudellisten toimijoiden sisäisillä laadunvarmistustoimilla ulkoisen sertifioinnin avulla tai riippumattomia asiantuntijoita käyttäen. Näin tiedoista ja asiakirjoista tulisi Euroopan laajuisesti vertailu- ja käyttökelpoisia, ja viranomaiset voisivat siirtää osan seurantavelvoitteestaan yrityksille.”

Äänestystulos

Puolesta: 27; Vastaan: 64; Pidättyi äänestämästä: 13

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston direktiivi direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta”

KOM(2004) 71 lopullinen — 2004/0022 CNS

(2004/C 112/25)

Neuvosto päätti 27. helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta pyysi 24. helmikuuta 2004 ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaostoa vastaamaan asian valmistelusta.

Asian kiireellisen luonteen vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi John Donnellyn ja hyväksyi yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1   Johdanto

2   Komission ehdotuksen pääsisältö

3   Yleistä

4   Erityistä

5   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

(2004/C 112/26)

Komissio päätti 18. helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan parlamentin ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus — Neuvoston direktiivi direktiivin 2003/96/EY muuttamisesta ottaen huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden mahdollisuuden soveltaa väliaikaisia verovapautuksia tai veronalennuksia energiatuotteisiin ja sähköön”

KOM(2004) 42 lopullinen — 2004/0016 CNS.

Lisäksi neuvosto päätti 31. maaliskuuta 2004 pyytää Euroopan parlamentin ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus — Neuvoston direktiivi direktiivin 2003/96/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee Kyproksen mahdollisuutta soveltaa väliaikaisia verovapautuksia tai veronalennuksia energiatuotteisiin ja sähköön”

KOM(2004) 185 lopullinen — 2004/0067 CNS.

Asian kiireellisen luonteen vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (maaliskuun 31. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Frank Allenin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 33 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä.

1   Johdanto

2   Ehdotusten pääsisältö

3   Huomiot

4   Päätelmät

Bryssel 31. maaliskuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  Direktiiviehdotus KOM(2004) 185 lopullinen.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Unioniin liittyvien maiden talouden monipuolistaminen — pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten rooli”

(2004/C 112/27)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 17. heinäkuuta 2003 työjärjestyksensä 29 artiklan nojalla laatia lausunnon aiheesta ”Unioniin liittyvien maiden talouden monipuolistaminen — pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten rooli”.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) antoi lausuntonsa 15. maaliskuuta 2004. Esittelijä oli Lucia Fusco ja apulaisesittelijä Jacques Glorieux.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (huhtikuun 1. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1   Johdanto: määritelmät ja tavoitteet

2   Huomioita unioniin liittyvien maiden pk-yritysten, osuus- ja yhteisötalouden yritysten ja talouden muutosten erityispiirteistä

2.1   Talouden muutokset ja talouden monipuolistaminen unioniin liittyvissä maissa

2.2   Muutosten sosiaaliset vaikutukset

2.3   Pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten rooli ja haasteet unioniin liittyvissä maissa

3   Suositus integroidusta ohjelmasta pk-yritysten ja osuus- ja yhteisötalouden yritysten edistämiseksi unioniin liittyvien maiden talouden monipuolistamisen yhteydessä

3.1   Yleistä

Pk-yritysten (mukaan lukien mikroyritykset) ja osuus- ja yhteisötalouden yritysten (ks. kohta 1.6) yhteiset piirteet sekä niiden välinen myönteinen vuorovaikutus (ks. kohdat 1.9 ja 2.3.5) puhuvat vahvasti sen puolesta, että EU:n tasolla tulisi käynnistää uusia yhteistoimia kyseisten yritysten edistämiseksi ja tukemiseksi. Pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten erittäin merkittävät haasteet liittymisen yhteydessä (ks. osio 2) vaikuttavat siten, että on erityisen tärkeää toteuttaa tukitoimia, jotta nämä yritystyypit voisivat osallistua tehokkaasti uusien jäsenvaltioiden kehittämiseen.

ETSK on ottanut huomioon erityisesti pk-yrityksille suunnatut nykyiset tukiohjelmat. Komitea huomauttaa kuitenkin, että osuus- ja yhteisötalouden tukemiseksi sekä pk-yritysten ja osuus- ja yhteisötalouden yritysten yhteisten hankkeiden edistämiseksi tarkoitetut rakenteet ovat riittämättömiä.

ETSK ehdottaakin, että unioniin liittyvien maiden pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten tukemiseksi käynnistettäisiin integroitu ohjelma. Euroopan komission, Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston, kyseisten maiden hallitusten sekä kansallisella ja Euroopan tasolla toimivien pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten edustus- ja tukijärjestöjen tulisi yhdessä edistää tätä ohjelmaa. Rakennerahastoilla, jotka avautuvat unioniin liittyville maille toukokuussa 2004, tulisi olla ensisijainen asema integroituun ohjelmaan kuuluvien toimien rahoittamisessa. Yhteys komission tiedonantoon ”Yrittäjyys Euroopassa” liittyvään toimintasuunnitelmaan tulisi taata.

3.2   10 kohdan ohjelma

3.2.1   Tietojen yhdentäminen

Suurimmassa osassa unioniin liittyviä maita pk-yrityksiä ja osuus- ja yhteisötalouden yrityksiä sekä niiden edustus- ja tukijärjestöjä koskevat tilastot ovat vielä riittämättömiä ja epäyhdenmukaisia (37). Osuus- ja yhteisötalouden yritysten kohdalla on vielä enemmän epätarkkuuksia kuin perinteisten pk-yritysten. Niistä ei toistaiseksi ole tarkkoja tietoja kyseisissä maissa. Ainoat tiedot ovat peräisin kyseisten yritysten liitoista, jos niitä on olemassa. ETSK katsookin, että Euroopan komission esittämä aloite on erittäin tärkeä, jotta voidaan perustaa satelliittitilinpitojärjestelmä kansallisten tilastolaitosten kanssa. Satelliittitilinpitoa on jo kokeiltu tietyissä jäsenvaltioissa. (38) Tietojen keruujärjestelmän tulisi olla riittävän yksinkertainen ja selkeä, jotta pk-yritykset sekä osuus- ja yhteisötalouden yritykset voisivat toimittaa tietonsa vaivatta (39).

3.2.2   Yhteisön säännöstön noudattamisen ja täytäntöönpanon sekä oikeudellisten ja hallinnollisten puitteiden parantaminen

3.2.3   Yrittäjyyden aktiivinen edistäminen tiedotuksen ja koulutuksen avulla

3.2.4   Yritysten perustamiseen, kehittämiseen ja liiketoiminnan siirtoihin keskittyvien tuki- ja neuvontakeskusten edistäminen

3.2.5   Rahoitusedellytysten ja rahoituksen saannin parantaminen

3.2.6   Pk-yritysten ja osuus- ja yhteisötalouden yritysten edistäminen paikalliskehityksen yhteydessä

Pk-yritykset ja osuus- ja yhteisötalouden yritykset ovat osa paikallista rakennetta. Niillä on näin ollen tärkeä rooli paikalliskehityksessä. Paikallisviranomaisten tulisikin luoda niiden kanssa aktiivisia kumppanuuksia. (47) Paikallisviranomaisten sekä osuus- ja yhteisötalouden toimijoiden kumppanuuksia, joita on jo EU-maissa, tulisi edistää aktiivisesti unioniin liittyvissä maissa (48).

3.2.7   Yritysjärjestelmien kehittämisen tukeminen

Pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa korostetaan, että on tärkeää kehittää yritysryhmiä, -ryhmittymiä, -verkostoja ja -ryppäitä. EU-maissa saadut kokemukset erityisesti osuuskuntien ja keskinäisten yhtiöiden ryhmistä ja yhteenliittymistä, jotka ovat usein alueellisia tai alakohtaisia, osoittavat, että yritysjärjestelmien kehittäminen voi olla tärkeää pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten kannalta, jotta ne voivat määritellä yhdessä pitkän aikavälin strategioita, laajentaa toimintaansa samalla alalla tai alueella, kehittää teknologista kapasiteettiaan ja parantaa kilpailukykyään pysyen kuitenkin päätöksenteossaan itsenäisinä. Lisäksi yhtenäismarkkinoiden laajentumisen ja syventymisen takia EU:n nykyisten ja uusien jäsenvaltioiden pk-yritysten ja osuus- ja yhteisötalouden yritysten tulisi käyttää tulevaa euroopanlaajuista välinettä eli eurooppalaisen osuuskunnan perussääntöä. ETSK katsoo, että näiden erilaisten yritysjärjestelmien luomista tulisi edistää aktiivisesti unioniin liittyvissä maissa.

3.2.8   Pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten institutionaalisen edustuksen vahvistaminen

ETSK katsoo, että unioniin liittyvissä maissa tulisi kehittää, vahvistaa ja tehostaa pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten intressien ajamista kyseisten yritysten edustusjärjestöissä, näiden järjestöjen neuvottelukapasiteettia viranomaisten kanssa, niiden strategista toimintaa yritysten tukitoimien edistämiseksi sekä näiden järjestöjen välisiä yhteyksiä kaikilla tasoilla. Kyseisten maiden pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten on saatava äänensä kuuluville sosioekonomisen rakenteen perustoimijoina. Näin ollen onkin tärkeää jatkaa yrityksille myönnettävää tukea koskevan Phare-ohjelman (Phare Business Support Programme) yhteydessä käynnistettyjä merkittäviä toimia, jotta voidaan auttaa pk-yrityksiä sekä osuus- ja yhteisötalouden yrityksiä edustavien järjestöjen vahvistamista Keski- ja Itä-Euroopan unioniin liittyvissä maissa ja jäsenehdokasmaissa (49).

3.2.9   Työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun kehittäminen

Unioniin liittyvien maiden pk-yrityksiä sekä osuus- ja yhteisötalouden yrityksiä tulee tarkastella myös työnantajina, vaikka niissä työskentelee perinteisten palkansaajien ohella myös itsenäisiä ammatinharjoittajia ja osakkaita. Työnantajina niiden on sitouduttava noudattamaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä työelämän normeja. Niiden edustusjärjestöjen on lisäksi osallistuttava työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun itsenäisinä toimijoina yhdessä ammattijärjestöjen ja muiden talous- ja yhteiskuntaelämän kaikkien tasojen toimijoiden kanssa ei vain työelämän suhteista, vaan myös sosiaalipolitiikasta keskusteltaessa. Tällaisia toimia tulisi edistää aktiivisesti tässä ehdotetun ohjelman yhteydessä.

3.2.10   EU:n nykyisten jäsenvaltioiden ja unioniin liittyvien maiden pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten hyvien käytänteiden vaihdon edistäminen ja kehittäminen

Euroopan komission aloitteet (50) osoittavat, että on tärkeää, että unioniin liittyvien maiden pk-yritykset sekä osuus- ja yhteisötalouden yritykset pääsevät systemaattisesti hyötymään EU:n jäsenvaltioiden vastaavien yritysten kokemuksista kohdissa 3.2.1—3.2.9 käsitellyillä aloilla. Erityisesti tulee edistää Euroopan komission toimia pk-yritysten tukipalveluiden laatua koskevan hyvien käytänteiden vaihtoverkoston luomiseksi. Tällainen vaihtotoiminta auttaisi unioniin liittyvien maiden yritystoimijoita parantamaan kehitysstrategioitaan kannustamalla strategiseen pohdintaan ehdotettujen onnistuneiden mallien esittelyn avulla. Samalla ne voisivat myös saavuttaa aseman toimijoina, jotka julkisen vallan on otettava huomioon politiikoissaan.

4   Päätelmät

Bryssel 1. huhtikuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ETSK:ssa pidettiin jo 14.—17. marraskuuta 2000 laajentumiskonferenssi aiheesta ”Kohti talouskasvuun ja sosiaalisiin oikeuksiin johtavaa kumppanuutta”, jossa komitean ja ehdokasvaltioiden neuvoa-antavien sekakomiteoiden jäsenet ottivat esille ehdokasvaltioiden merkittävimmät ongelmat ja viittasivat tarpeeseen käydä vuoropuhelua tietyistä tärkeistä aiheista, kuten pk-yritysten panoksesta eri talouden aloilla, ja yhteiskunnallisen keskustelun puutteesta (ks. ETSK:n lausunto 1365/2002).

(2)  Suosituksen 96/280/EY korvaava suositus 2003/361/EY (EUVL, 20.5.2003, s. 36) tulee voimaan 1. tammikuuta 2005. Voimassaolevan suosituksen ja uuden suositukset määritelmät ovat samat. Ainoastaan liikevaihdossa ja taseen loppusummassa on eroa.

(3)  B. Roelants (toim.): Keski- ja Itä-Euroopan maiden ensimmäisen osuus- ja yhteisötalouden konferenssin valmisteluasiakirja, 2002, s. 34. Yhteiset nimittäjät perustuvat Euroopan komission, alueiden komitean, CEP-CMAF:n (Conférence européenne des Coopératives, Mutualités, Associations et Fondations) ja FONDAn (sidoksissa organisaatioihin, jotka ovat osuus- ja yhteisötalouden käsitteen lähteenä) laatimiin määritelmiin.

(4)  Lissabonin Eurooppa-neuvosto 23.—24. maaliskuuta 2000, puheenjohtajan päätelmät, kohta 14.

(5)  Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 2002. Komission mukaan peruskirja tunnustettiin 23. huhtikuuta 2002 Mariborissa (ks. http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/sme-package/index.htm).

Komitea ja Euroopan parlamentti vaativat peruskirjalle edelleenkin tiukasti oikeudellista arvoa. Peruskirja tulisi myös kirjata Euroopan perustuslakisopimuksen teollisuutta käsittelevään lukuun.

(6)  Täystyöllisyyteen ja parempiin työpaikkoihin tähtäävä strategia, KOM(2003) 6 lopullinen.

(7)  Talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Osuus- ja yhteisötalous ja yhtenäismarkkinat”, CES 242/2000, 3. maaliskuuta 2000.

(8)  OECD täsmentää tuoreessa tutkimuksessaan, että osuus- ja yhteisötalous on käsitteenä laajempi kuin voittoa tavoittelematon sektori, sillä se ei niin sidoksissa voitonjakoa koskeviin velvoitteisiin, joiden mukaan organisaatiot eivät voi lain perusteella jakaa ylijäämää omistajille (OECD 2003, ”The non-profit sector in a changing economy”, Paris, s. 299).

(9)  McIntyre et al: ”Small and medium enterprises in transitional economies”, Houndmills: Macmillan, s. 10.

(10)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa, KOM(2002) 714 lopullinen.

(11)  CIRIEC 2000: ”The enterprises and organisations of the third system: strategic challenge for employment”, Université de Liège.

(12)  Laskelmat on tehty Euroopan komission rahoittaman, kansainvälisen osuustoimintaliiton (International Co-operative Alliance) toteuttaman tutkimuksen pohjalta.

(13)  Ks. CEP-CMAF:n (European Standing Conference of Co-operatives, Mutual Societies, Associations and Foundations) peruskirja.

(14)  Kohta 2.1.1.

(15)  Ibid.

(16)  Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kuinka hallita muutosta — Teollisuuden muutosten taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia käsittelevä korkean tason työryhmä — Loppukertomus”, CES 698/99.

(17)  ETSK:n lausunto, 7. heinäkuuta 1999, EYVL C 258, 10.9.1999, kohdat 3.7.2 ja 3.7.3.

(18)  Poikkeuksena ovat Puola ja Unkari. Ks. Euroopan komission työasiakirja ”Impact of enlargement on industry”, SEC(2003) 234, 24.2.2003, s. 7.

(19)  Erityisesti elintarvike-, juoma-, puu- ja tekstiiliteollisuus sekä metallialan perusteollisuus.

(20)  Katso alaviite 18, s. 8.

(21)  Erityisesti Tšekin tasavallassa, Sloveniassa, Unkarissa ja hieman vähemmässä määrin Puolassa. Tämäntyyppistä kauppaa käydään mm. tekstiili-, sähkö- ja optiikkateollisuudessa sekä liikennelaitteistoalalla.

(22)  Katso alaviite 18, s. 1 ja 4—5.

(23)  Erityisesti Bulgariassa, Unkarissa ja Puolassa.

(24)  Vidovic, H. ”The service sectors in Central and Eastern Europe”, Research Report, syyskuu 2002 N.289, s. 16.

(25)  Kuten Puolassa ja Tšekin tasavallassa.

(26)  Nettomenetystä on ollut mm. Liettuassa ja Slovakiassa.

(27)  Tang et al, 2002: ”Winners and losers of EU integration”, Washington: World Bank, s. 8. Ikä on merkittävin syrjintään liittyvä tekijä. Muita heikossa asemassa olevia ovat vammaiset ja sellaiset vähemmistökansat kuin romanit.

(28)  Naisia poistuu lopullisesti työmarkkinoilta yleensä enemmän kuin miehiä. Tietyissä unioniin liittyvissä maissa naisten tullessa työmarkkinoille he ovat yleensä useammin olleet työttöminä kuin miehet. Tieto perustuu Unicen tutkimukseen ”Economic Survey of Europe”, 1999-1, taulukko 41, ”Gender differences in employment in 1997”.

(29)  AIM:n (Association Internationale de la Mutualité) mukaan. Pääasiallisista ongelmista voidaan mainita menojen nopea kasvu, pitkät odotuslistat, tietojen puute palveluiden arvioimiseksi ja organisoinniksi, hoitopalvelumaksujen suorittaminen pimeänä jne.

(30)  Kumar et al, 2002: ”Transitional impacts and the EU enlargement complexity”, Ljubljana: University of Ljubljana, s. 25-36.

(31)  Tang et al, 2002, s. 44.

(32)  Erityisesti Italian sosiaaliosuuskuntien järjestelmä. Ks. myös ”2001 Best procedure report”, SEC(2001) 1704, 29.10.2001. Edellä mainitussa kertomuksessa kuvaillut toimet ovat tärkeä tietolähde yrittäjyysympäristön parantamiseksi unioniin liittyvissä maissa.

(33)  Maribor 2003.

(34)  Euroopan komission vihreä kirja ”Yrittäjyys Euroopassa”, KOM(2003) 27 lopullinen, kohta III C ii.

(35)  McIntyre, R: ”The complex ecology of small enterprises”, luku 3 teoksessa McIntyre and Dallago (toim.), 2003, ”Small and Medium Enterprises in Transitional Economies”, Palgrave, Macmillan, yhteistyössä United Nations Universityn ja WIDER-instituutin (World Institute for Development Economics Research) kanssa, s. 49—50.

Keski- ja Itä-Euroopan maiden ensimmäisen osuus- ja yhteisötalouden konferenssin päätelmät ovat samansuuntaisia, ks. http://www.cecop.org/praha.

(36)  Glinkina, S. ”Small businesses, survival strategies and the shadow economy”, luku 4 teoksessa McIntyre and Dallago (toim.), 2003, ”Small and Medium Enterprises in Transitional Economies”, Palgrave, Macmillan, yhteistyössä United Nations Universityn ja WIDER-instituutin (World Institute for Development Economics Research) kanssa.

(37)  PK-yritykset olisi kiireesti luokiteltava Euroopan yhteisön toimialaluokituksen (NACE) mukaisesti.

(38)  Euroopan komission keskusteluasiakirja ”Co-operatives in Enterprise Europe”, 7.12.2001, s. 34.

(39)  Euroopan komission keskusteluasiakirja ”Co-operatives in enterprise Europe”, 7.12.2001, s. 34.

(40)  On aiheellista ottaa huomioon myös Kansainvälisen työjärjestön (ILO) suositus nro 193/2002, joka hyväksyttiin lähes yksimielisesti (kaksi pidättyi äänestämästä). Hyväksyjien joukossa olivat EU:n 15 jäsenvaltion hallitukset ja 10 unioniin liittyvän maan hallitukset. Erityisesti tulisi ottaa huomioon suosituksen 7 artikla, jossa käsitellään verotusta ja julkisia markkinoita, sekä 4 ja 6 artikla, jonka mukaan osuuskunnat ovat osa laajempaa alaa, johon kuuluvat myös keskinäiset yhtiöt ja yhdistykset.

(41)  Toimet liittyvät yritysten sosiaalisen vastuun käsitteeseen. Arviointitoimien (reporting) kehittäminen mahdollistaisi sen, että voitaisiin ottaa huomioon nämä kestävän kehityksen kannalta hyödylliset prosessit.

(42)  Lisäksi on voitu todeta, että liiketoiminnan siirron yhteydessä yrityksen selviämismahdollisuudet ovat keskimäärin paremmat kuin uusilla yrityksillä. Ks. Euroopan komission julkaisu ”Liiketoiminnan siirtojen avuksi”, Yritystoimintajulkaisut, 2003.

(43)  Useat eurooppalaiset rahoituslaitokset (Crédit Coopératif, Crédit Mutuel, ESFIN Ranskasta, Coopfond (Legacoop) Italiasta ja SOFICATRA Belgiasta) ovat jo nyt yhdessä Euroopan komission kanssa perustamassa Coop-Est-hanketta, johon sisältyy erilaisia rahoitusvälineitä, jotka vastaavat osuus- ja yhteisötalouden yritysten rahoitusrakennetarpeisiin.

(44)  Julkisista mekanismeista voidaan mainita mm. Italiassa ja Espanjassa käytössä olevat kiinteämääräiset työttömyyskorvaukset. Kannustinmekanismien kohdalla osuus- ja yhteisötalouden yritysten ryhmät ovat useissa EU:ssa toteutetuissa onnistuneissa tapauksissa perustaneet solidaarisuus- ja riskipääomarahastoja kehityksensä rahoittamiseksi. Näillä rahastoilla on yleensä kerrannaisvaikutuksia muuhun rahoitukseen, kuten kaupallisten pankkien myöntämiin lainoihin, ja ne ovat osoittaneet pystyvänsä luomaan yrityksiä ja työpaikkoja. Eräissä unioniin liittyvien maiden osuuskuntien liitoissa on jo tällaisia rahastoja, mutta vastaavia toimia tulisi tukea voimakkaasti rakennerahastojen yhteydessä.

(45)  On perustettu eettisten ja vaihtoehtoisten pankkien eurooppalainen liitto Febea sekä eettisen ja vaihtoehtoisen rahoituksen eurooppalainen yhtiö Sefea.

(46)  Ks. André Douette (2003): ”La garantie des prêts aux petites et moyennes entreprises — Les systèmes de garantie membres de l'Association européenne du Cautionnement Mutuel”, Association européenne du Cautionnement Mutuel.

(47)  Esimerkiksi Euroopan kaupunkien osuus- ja yhteisötalouden verkostoon (Reves) kuuluvat kumppanuusmuodot, jotka voidaan luokitella kolmeen ryhmään:

(48)  Ibid. Ks. myös alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten ja osuus- ja yhteisötalouden organisaatioiden välinen kumppanuus: merkitys työllisyyden, paikalliskehityksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta”, CdR 384/2001.

(49)  Asiaa käsitellään erikseen pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan kohdassa 10.

(50)  Erityisesti Phare Business Support Programme sekä UAPME:n BSP1 ja BSP2 pk-yrityksille ja CECOP:n Scope 1 ja 2 osuus- ja yhteisötalouden yrityksille, kuten todetaan Euroopan komission keskusteluasiakirjassa ”Co-operatives in Enterprise Europe”, 7.12.2001, s. 29, alaviite 27.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston direktiivi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä annetun direktiivin 2003/49/EY muuttamisesta”

KOM(2003) 841 lopullinen — 2003/0331 CNS

(2004/C 112/28)

Komissio päätti 2. helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa asian valmistelun ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa yleisesittelijäksi Umberto Buranin ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1   Johdanto

2   Huomiot

3   Päätelmät

Bryssel 1. huhtikuuta 2004

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  ETSK:n lausunto: EUVL C 32, 5.2.2004, s. 118.

(2)  ETSK:n lausunto CESE 312/2004, 25.2.2004.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus mehiläishoitoalalla toteutettavista toimista”

KOM(2004) 30 lopullinen — 2004/0003 CNS

(2004/C 112/29)

Neuvosto päätti 30. tammikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta antoi 24. helmikuuta 2004 asian valmistelun ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 31. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2004 pitämässään 407. täysistunnossa (huhtikuun 1. päivän kokouksessa) lausunnon yleisesittelijäksi Joan Caball i Subiranan ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1   Johdanto

2   Ehdotuksen pääsisältö

3   Yleistä

4   Erityistä

Bryssel 1. huhtikuuta 2004

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(94) 256 lopullinen.

(2)EYVL L 173, 1.7.1997, s. 1. Asetusta on muutettu asetuksella (EY) N:o 2070/98 (EYVL L 265, 30.9.1998, s. 1).

(3)EYVL L 319, 21.11.1997.

(4)EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1783/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 70).

(5)  Tiedot ovat peräisin Juan B. Rallo Garcían teoksesta Frutales y abejas. Espanjan maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriön julkaisusarja ”Extensión Agraria”, virallisten julkaisujen numero 253-86-034-2, ISBN 84-341-0529-2, s. 13.

(6)  Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi yhteisössä tarkoitettujen toimien soveltamista koskevista yleisistä säännöistä”, EYVL C 206, 7.7.1997, s. 60.

(7)  Neuvoston direktiivi 2001/110/EY, annettu 20. joulukuuta 2001, hunajasta, EYVL L 10, 12.1.2002, s. 47—52.

(8)  Maatalousneuvoston 2410. kokous Brysselissä 18.2.2004

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, tehty 28.tammikuuta 2002, EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1—24.

(10)  Päätöslauselma aiheesta ”Mehiläistarhauksen ongelmat Euroopassa”, 2003/2569.

----