----

----

II Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén 406:e plenarsession, 25 och 26 februari 2004

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna”

(KOM(2003) 510 slutlig – 2003/0198 COD)

(2004/C 110/01)

Den 16 september 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda förslag.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 februari 2004. (Föredragande: Paulo Barros Vale).

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande:

1.   Inledning

2.   Allmänna kommentarer

3.   Andra synpunkter

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiske ekonomiska och sociala kommiténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Statistik tillgänglig på Internetadressen http://europa.eu.int/comm/energy_transport/etif/transport_means_road/...

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Forskare inom det europeiska området för forskningsverksamhet: ett yrke med många karriärmöjligheter”

(KOM(2003) 436 slutlig)

(2004/C 110/02)

Den 18 juli 2003 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 februari 2004. Föredragande var Gerd Wolf.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari) antog kommittén följande yttrande med 103 röster för och 1 nedlagd röst:

1.   Sammanfattning

2.   Inledning

3.   Innehållet i kommissionens meddelande

4.   Allmänna kommentarer

5.   Särskilda kommentarer

5.1   Kapitel 2: Definitionen av forskare

5.1.8   Ytterligare aspekter på forskaryrket

5.2   Kapitel 3: Karriärmöjligheter

5.3   Kapitel 3.2: Den allmänna synen på forskarkarriären

5.4   Kapitel 3.3: Sambandet mellan den akademiska världen och näringslivet

5.5   Kapitel 3.4: Forskarkarriärens europeiska dimension

Kommissionen ger i detta kapitel en välunderbyggd analys av framtidsutsikter, uppgifter och problem när det gäller denna aspekt av forskaryrket.

5.6   Doktorander, disputation och doktorsgrad

Kommissionen tar också upp frågan om doktorander. Bakom denna fråga döljer sig enligt kommittén olika aspekter, nämligen (i) doktorandernas roll och situation och (ii) behovet av disputerade vetenskapsmän/ingenjörer/forskare.

5.7   Vetenskaplig attraktivitet och framgång

5.8   Ett europeiskt forskarår

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(2000) 6 slutlig av den 18 januari 2000.

(2)EGT C 204, 18.7.2000.

(3)EGT C 221, 7.8.2001 och EUT C 95, 23.4.2003.

(4)EGT C 204, 18.7.2000.

(5)  Att vetenskapsmän flyttar växelvis mellan Europa och t.ex. USA är givetvis mycket nyttigt och meningsfullt för erfarenhetsutbytet och för att skapa nätverk för kunskaper och metoder. Detta bör dock inte ge upphov till en ensidig utvandring av just de bästa unga forskarna, vilket sker på grund av det nuvarande arbetsmarknadsläget i EU. Det innebär att det väntade nationalekonomiska mervärdet inte gynnar EU som gjorde de mycket kostsamma investeringarna för utbildningen, utan i stället en delvis konkurrerande ekonomi.

(6)  Se även punkt 4.1.1.3.

(7)  En mycket viktig aspekt vid sådana jämförelser är också de FoU-investeringar (t.ex. från USA:s sida) som via försvarsbudgeten till en del även kommer den allmänna vetenskaplig-tekniska forskningen till godo (”dual-purpose”).

(8)EGT C 260, 17.9.2001.

(9)  Se EGT C 221, 7.8.2001, punkt 3.2.3 och 3.2.4.

(10)  Se t.ex. Jürgen Enders (red.): Academic Staff in Europe. Changing Contexts and Conditions (2001). Westport, CT: Greenwood Press, 2001.

(11)  Se även kommitténs yttrande EUT C 95, 23.4.2003, om kommissionens meddelande: Mer forskning för Europa – Mot 3 % av BNP.

(12)  Kommittén rekommenderar att man även beaktar de erfarenheter som gjorts av institutioner i medlemsstaterna, t.ex. Humboldtstiftelsen.

(13)  EG-domstolens rättsfallssamling 1996, s. II-02041; IA-00553; II-01471.

(14)  Även för detta kommer det ofta att behövas omfattande och kostsam utrustning som kräver tekniska pionjärinsatser.

(15)  EGT C 221,7.8.2001, punkt 3.9.1.

(16)EGT C 221, 7.8.2001, punkt 4.7: ”Genom forskning tar man ett steg in i det okända. De metoder som tillämpas av den enskilde individen eller av gruppen varierar och kompletterar varandra efter behov, talang och temperament. Forskare kan vara chefer, ingenjörer, samlare, hårklyvare eller konstnärer. Forskning är att famla i mörkret, utforska ett okänt landskap, samla och sortera uppgifter, finna nya ledtrådar, leta efter sammanhang och mönster, känna igen nya samband, utveckla matematiska modeller, utarbeta nödvändiga koncept och symboler, utveckla och konstruera ny utrustning och finna enkla lösningar och harmoni. Forskning innebär emellertid också att bekräfta, säkerställa, utvidga, generalisera och reproducera.”

(17)  Inom t.ex. Max Planck-institutet rekryterar man för det mesta inte framstående forskare genom utannonsering av tjänster, utan man försöker locka till sig den mest lämpade kandidaten i den krets av forskare inom den aktuella internationella forskarvärlden som blivit känd för sina vetenskapliga insatser.

(18)EGT C 204, 18.7.2000, punkt 7.1: ”I princip utgör forskning och utveckling en enhet som omfattar olika typer av forskning (och därmed också olika mognadsstadier av kunskap för möjlig ny teknik) som grundforskning, tillämpad forskning, ’encyklopedis’ forskning (för att t.ex. komplettera vår kunskap om olika materials egenskaper, nya material, aktiva substanser), teknisk utveckling samt produkt- och processutveckling. Innovation uppstår genom samverkan och korsbefruktning mellan dessa forskningsområden, mellan vilka gränsdragningarna delvis är konstlade.”

(19)  INT 197, EESK 1588/2003 av den 10 december 2003, punkt 4.5.3 och 4.5.5.

(20)  EUT C 95, 23.4.2003, bilagan punkt 8 ff.

(21)  Intervju i den österrikiska tidningen ”Der Standard”, 26 januari 2004, med Novartis' styrelseordförande Daniel Vasella.

(22)  Även de forskare som lockats till olika forskningsinsitut i EU från exempelvis Ryssland, Indien eller Kina har, om de är framgångsrika, tendens att efter några år i Europa anta anbud från USA.

(23)  Den karriärsprofil som skildras här ser inte likadan ut i alla medlemsstater.

(24)  Vissa anställningsskyddsbestämmelser kan göra att förfarandet bli mer komplicerat.

(25)EGT C 95, 23.4.2003.

(26)  T.ex. Volkswagen-stiftelsens Lichtenberg-program.

(27)  T.ex. ”Juniorprofessur” i Tyskland.

(28)EGT C 204, 18.7.2000, punkt 8.2.2.

(29)EGT C 204, 18.7.2000, punkt 9.6.

(30)  I vissa medlemsstater beskattas till och med den kompensation forskaren får för ökade rörlighetskostnader.

(31)  Med insikt om detta problem genomför t.ex. Deutsche Forschungsgemeinschaft och Stifterverband für die Deutsche Wissenschaft ett gemensamt evenemang på temat dubbel-karriär. Läs mer om detta på webbplatserna www.kowi.de och www.dfg.de/wissenschaftliche_karriere/focus/doppelkarriere_paare/index.html.

(32)  http://europa.eu.int/eracareers/index_en.cfm

(33)  Detta uttryck är visserligen begripligt men inte på något sätt alltid adekvat. Inom ramen för en avhandling kan de mest framstående och nyskapande prestationerna göras. En del upptäckter som belönats med Nobelpriset har gjorts redan inom ramen för ett doktorsarbete (t.ex. Rudolf Mössbauer som fick Nobelpriset 1961 och Russell A Hulse, Nobelpristagare 1993).

(34)  Så länge det rör sig om en yrkesmässig verksamhet som inte är att betrakta som en bisyssla.

(35)  Detta påstående rör den i arbetsdokumentet tidigare behandlade frågan om näringslivets förhållningssätt vad gäller rekrytering. Det omtalade förhållningssättet bör undersökas genomgående och i största möjliga mån förbättras.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonimiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om vissa tredje länders verksamhet på området för sjötransporter av gods (kodifierad version)”

(KOM(2003) 732 slutlig – 2003/0285 COD)

(2004/C 110/03)

Den 9 december 2003 beslutade rådet i enlighet med artikel 71 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska och ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda förslag.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 februari 2004.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster:

1.   Kommissionens förslag och rättslig grund

2.   EESK:s synpunkter och slutsatser

Bryssel den 25 februari 2004

Regionkommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)EGT L 258, 21.9.1978, s. 35–36.

(2)EGT L 97, 11.4.1989, s. 47.

(3)  COM(1987) 868 PV.

(4)  KOM(2001) 645 slutlig.

(5)  Initiativyttrande om transportproblem med anknytning till östländerna (EGT C 59, 8.3.1978, s. 10–13), yttrande om förslag till beslut nr 78/774/EEG (EGT C 269, 13.11.1978, s. 56), yttrande om förslag till ändring av beslut nr 78/774/EEG (EGT C 105, 16.4.1979, s. 20-21) och yttrande om förslag till ändring av beslut nr 78/774/EEG (EGT C 71, 20.3.1989, s. 25).

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften

KOM(2003) 423 slutlig – 2003/0164 COD

(2004/C 110/04)

Den 29 augusti 2003 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 95 och 251 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som förberett ärendet, antog sitt yttrande den 5 februari 2004 Föredragande var Thomas McDonogh.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 101 röster för och 2 nedlagda röster:

1.   Inledning

2.   Sammanfattning av förslaget

3.   Allmänna kommentarer

4.   Särskilda kommentarer

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och social

ordförande

Roger BRIESCH

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel

(KOM(2003) 424 slutlig 2003/0165 COD)

(2004/C 110/05)

Den 29 juli 2003 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 95 och 251 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 februari 2004. Föredragande var Ann Davison.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande:

1.   Inledning

2.   Sammanfattning av förslaget

3.   Allmänna kommentarer

4.   Särskilda kommentarer

5.   Sammanfattning

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Se den undersökning som konsumentföreningen i Storbritannien lät utföra i april 2000.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om fastställande av djurhälsoregler för import till gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur samt om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG”

KOM(2003) 570 slutlig – 2003/0224 CNS

(2004/C 110/06)

Den 16 oktober 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda frörslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som förberett ärendet, antog sitt yttrande den 5 februari 2004. Föredragande var John Donnelly.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari. 2004 (sammanträdet den 25 februari 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 106 röster för och 2 nedlagda röster:

1.   Inledning

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

3.   Allmänna kommentarer

4.   Särskilda kommentarer

5.   Slutsatser

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)EGT L 302, 31.12.1972, s. 28–54.

(2)  EUT L 018, 23.1.2003, s.11–20.

(3)EGT L 224, 18.8.1990, s. 42–54.

(4)EGT L 268, 14.9.1992, s. 54–72.

(5)EGT L 31, 1.2.2002, s. 1–24.

(6)EGT L 340, 11.12.1991, s. 17–27.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och ändring av förordning (EEG) nr 827/68”

(KOM(2003) 698 slutlig – 2003/0279 CNS)

(2004/C 110/07)

Den 1 december 2003 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 36 och 37.2 tredje stycket i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 februari 2004. (Föredragande: Luísa Santiago

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 103 röster för, 3 emot och 2 nedlagda röster:

1.   Inledning

2.   Allmänna kommentarer

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  NAT/102; EGT C 221, 7.8.2001, s. 68–73.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Lika möjligheter för personer med funktionshinder: En europeisk handlingsplan

(KOM(2003) 650 slutlig)

(2004/C 110/08)

Den 30 oktober 2003 antog Europeiska kommissionen ett meddelande riktat till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som hade svarat för beredningen av ärendet, antog sitt yttrande den 4 februari 2004. Föredragande var Miguel Ángel Cabra de Luna.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för, inga röster emot och en nedlagd röst:

1.   Inledning

2.   Kommentarer och förslag till kommissionens förslag

3.   Ytterligare rekommendationer och åtaganden

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Med tanke på det nya förhållningssätt som främjats under Europeiska handikappåret vore det eventuellt lämpligt att anpassa den terminologi som används för att definiera funktionshindrade och funktionshinder, som i flera länder inte har följt med i utvecklingen och fortfarande återspeglar en något gammalmodig inställning.

(2)EGT C 133, 6.6.2003.

(3)  ”Employment of disabled people in Europe in 2002”, Population and Social Conditions THEME 3 – 26/2003 Population and Living Conditions, Eurostat, 25.11.2003.

(4)  Integration av funktionshindrade i samhället, EGT C 241, 7.10.2002.

(5)  Yttrande om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader, EGT C 193, 10.7.2001.

(6)  ”Integration av funktionshindrade i samhället”, EGT C 241, 7.10.2002, och ”Förslag till rådets beslut om Europeiska handikappåret 2003” (KOM(2001) 271 slutlig – 2001/0116 (CNS), EGT C 36, 8.2.2002.

(7)  Se även EESK:s rapport INT/173 ”För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar”, EGT C 32, 5.2.2004.

(8)  Rådets resolution ”Tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionshinder”, 5-6.V.2003, 8430/03 (Press 114) 23.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater”

KOM(2003) 613 slutlig – 2003/0239 COD

(2004/C 110/09)

Den 28 oktober 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda förslag.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 februari 2004. Föredragande var Guido Ravoet.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 114 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster:

1.   Kommissionens strategi för företagsbeskattning

2.   Riktade åtgärder inom kommissionens strategi på kort sikt

3.   Förslag till uppdatering av direktivet om ”gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier och andelar”

4.   Allmänna kommentarer

5.   Särskilda kommentarer

6.   Slutsatser

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommiténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Meddelande från kommissionen av den 23 oktober 2001, ”Mot en inre marknad utan skattehinder: En strategi för fastställande av en konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU”, KOM(2001) 582 slutlig.

(2)  EGT 241, 7.10.2002.

(3)  Meddelande av den 24 november 2003, ”En inre marknad utan företagsskattemässiga hinder – uppnådda resultat, pågående initiativ och uppgifter som återstår att lösa”, KOM(2003) 726 slutlig.

(4)  Se : www.europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxation/company_tax/conference_rome.htm.

(5)  Rådets direktiv 2003/123/EG av den 22 december 2003 om ändring av direktiv 90/435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater, EUT L 7, 13.1.2004.

(6)  Rådets direktiv 2003/49/EEG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater, EUT L 157, 26.6.2003, s. 49.

(7)  KOM(2003) 841 slutlig.

(8)  Mål nr C 212/97, 9.3.1999.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s allmänna preferenssystem (GSP)

(2004/C 110/10)

I en skrivelse av den 20 januari 2003 från kommissionsledamoten för handel Pascal Lamy ombads kommittén av kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget utarbeta ett yttrande om EU:s allmänna preferenssystem (GSP).

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 6 februari 2004. Föredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari 2004) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 117 röster för, 1 röst emot och inga nedlagda röster:

1.   Inledning

2.   Kommissionens förslag

3.   EESK:s synpunkter

4.   Det civila samhällets uppfattningar

5.   Tredje länders uppfattningar

6.   Särskilda kommentarer

7.   Slutsatser

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Yttrande om ”Förslag till rådets förordning (EG) om tillämpning av en flerårig ordning med allmänna tullförmåner under perioden 1 januari 1999–31 december 2001” (KOM(1998) 521 slutlig – 98/0280 (ACC)), (EGT C 40, 15.02.1999).

(2)  Yttrande om ”Rådets förordning om tillämpning av en ordning med allmänna tullförmåner under tiden 1 januari 2002– 31 december 2004”, (KOM(2001) 293 slutlig – 2001/0131 (ACC)), (EGT C 311, 07.11.2001).

(3)  Yttrande om ”Förslag till rådets förordning om förlängning till och med den 31 december 2005 av tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 2501/2001 om tillämpning av en ordning med allmänna tullförmåner under tiden 1 januari 2002– 31 december 2004 och om ändring av denna förordning”, (KOM(2003) 634 slutlig – 2003/0259 (ACC)).

(4)  Yttrande om ”Rådets förordning om tillämpning av en ordning med allmänna tullförmåner under tiden 1 januari 2002– 31 december 2004”, (KOM(2001) 293 slutlig – 2001/0131 (ACC)), (EGT C 311, 07.11.2001), punkt 3.6.

(5)  Yttrande om ”Rådets förordning om tillämpning av en ordning med allmänna tullförmåner under tiden 1 januari 2002 – 31 december 2004”, (KOM(2001) 293 slutlig – 2001/0131 (ACC)), (EGT C 311, 07.11.2001).

(6)  Se ovan.

(7)  Yttrande om ”Förenklade bestämmelser”, föredragande Kenneth Walker (EGT C 48, 21.02.2002), yttrande om ”Meddelande från kommissionen: En bättre och enklare lagstiftning” (KOM(2001) 726 slutlig) (EGT C 125, 27.05.2002) och yttrande om ”Förenkling”, (EUT C 133, 06.06.2003).

(8)  ILO:s normer nr 29, 87, 98, 100, 111, 138 och nr 182.

(9)  Yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen” (KOM(2003) 452 slutlig – 2003/0167 (COD)).

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén beslutade den 21 januari 2003 att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Återverkan av det amerikanska frihandelsavtalet på förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika/Västindien”.

(2004/C 110/11)

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén beslutade den 21 januari 2003 att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om ovannämnda förslag.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 15 december 2003. Föredragande var Mário Soares.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 109 röster för, 8 röster mot och 15 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av yttrandet

2.   Förslaget till ett amerikanskt frihandelsavtal

2.1   Bakgrunden till planerna på ett amerikanskt frihandelsområde

2.2   Projektets riktlinjer och huvudprinciper

2.3   Förhandlingsstrukturen

2.4   Förhandlingsfaserna

2.4.1   Den första förhandlingsfasen

2.4.2   Den andra förhandlingsfasen

2.4.3   Den tredje förhandlingsfasen

3.   Projektets kännetecken och hinder för att förverkliga det

4.   Det civila samhällets aktörer inför det amerikanska frihandelsavtalet

4.1   Institutionellt deltagande

4.2   Det civila samhällets ståndpunkt vad beträffar förhandlingarna om ett avtal om att upprätta ett amerikanskt frihandelsområde

4.3   Det civila samhällets farhågor och förväntningar

4.4   De politiska beslutsfattarnas ståndpunkt och farhågor

5.   Förbindelserna mellan Europeiska unionen och länderna i Latinamerika och Västindien

5.1   Kort historik beträffande förbindelserna

5.2   Förbindelsernas särdrag

5.3   Förbindelserna i dagsläget

5.4   Det organiserade civila samhällets roll i förbindelserna mellan EU och Latinamerika/Västindien

6.   Det strategiska partnerskapet mellan EU och länderna i Latinamerika och Västindien efter Cancún

6.1   Återverkningarna av misslyckandet i Cancún

6.2   De regionala strategierna i Nord- och Sydamerika

6.3   Det strategiska partnerskapet EU/Latinamerika och Västindien

7.   EESK:s förslag

7.4.1   Att fastställa en klar och tydlig strategi

7.4.2   Att utarbeta en handlingsplan och en tidsplan

7.4.3   Ökad öppenhet och information

7.4.4   Att stödja en förstärkning av det organiserade civila samhällets roll

7.4.5   Att utarbeta konsekvensanalyser och främja strategier för bekämpning av fattigdom och skapande av sysselsättning

7.4.6   Att främja en politik för social sammanhållning

7.4.7   Att stärka EESK:s roll i den transatlantiska civila dialogen

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociale

kommitténs ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Följande länder deltog i projektet: Antigua och Barbuda, Argentina, Bahamas, Barbados, Belize, Bolivia, Brasilien, Kanada, Chile, Colombia, Costa Rica, Dominica, El Salvador, Ecuador, Förenta staterna, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Mexiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Dominikanska republiken, Saint Lucia, Saint Christopher och Nevis, Saint Vincent och Grenadinerna, Surinam, Trinidad och Tobago, Uruguay och Venezuela.

(2)  El Salvador, Guatemala, Honduras och Nicaragua. Costa Rica stod utanför.

(3)  Samtliga uppgifter kommer från Europeiska kommissionens generaldirektorat för handel.

(4)  Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Bolivia, Costa Rica, Dominica, El Salvador, Ecuador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Nicaragua, Panama, Paraguay, Dominikanska republiken, Saint Lucia, Saint Christopher och Nevis, Saint Vincent och Grenadinerna, Surinam, Trinidad och Tobago samt Uruguay.

(5)  Årsrapport från FN:s ekonomiska kommission för Latinamerika och Karibien ”Panorama social de América Latina 2002–2003”.

(6)  Fast track, som nyligen döptes om till Trade Promotion Authority (TPA), innebär att den amerikanska presidenten har fått en snabbspårsbefogenhet av kongressen att framförhandla handelsavtal utan att vid varje etapp behöva förhandla med kongressen. Kongressens uppgift är endast att ratificera eller förkasta det avtal som skall slutas.

(7)  I och med enhetsakten blev Europeiska ekonomiska gemenskapen till Europeiska gemenskapen, som i sin tur senare, genom Maastrichtavtalet 1992, blev Europeiska unionen.

(8)  1. Fördjupa och utöka det nuvarande samarbetet och de nuvarande samråden i internationella forum och utvidga dem till att omfatta alla frågor av gemensamt intresse. 2. Främja och skydda mänskliga rättigheter, särskilt när det gäller de mest utsatta grupperna i samhället, samt förhindra och bekämpa främlingsfientlighet, yttringar av rasism och andra former av intolerans. 3. Kvinnofrågor - anta program och projekt med anknytning till de prioriterade områden som angavs i Beijing-förklaringen. 4. Utöka samarbetsprogrammen när det gäller miljö och naturkatastrofer. 5. Narkotikafrågor - genomföra den övergripande handlingsplanen från Panama, bland annat åtgärder mot olaglig vapenhandel. 6. Utforma förslag till biregionalt samarbete i syfte att inrätta mekanismer för främjande av ett stabilt och dynamiskt globalt ekonomiskt och finansiellt system, stärka de nationella finansiella systemen och inrätta särskilda program för att hjälpa de ekonomiskt sett mindre utvecklade länderna. 7. Främja handel, inbegripet små och medelstora företag och näringslivsforum. 8. Ge stöd till biregionalt samarbete när det gäller utbildning och universitetsstudier samt forskning och ny teknik. 9. Kulturarvet - ett kulturellt forum för EU och Latinamerika respektive Västindien. 10. Genomförande av ett gemensamt initiativ när det gäller särskilda aspekter av informationssamhället. 11. Stödaktiviteter med anknytning till forskning, forskarstudier och forskarutbildning inom området integrationsprocesser. Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Uppföljning av det första toppmötet mellan Latinamerika, Västindien och Europeiska unionen”, Bryssel den 31 oktober 2000, KOM(2000) 670 slutlig.

(9)  Den totala summan på 2 264 miljoner euro avses fördelas som följer: 2000 - 368,37 miljoner euro, 2001 - 336,25 miljoner euro, 2002 - 315 miljoner euro, 2003 - 310 miljoner euro, 2004 - 310 miljoner euro, 2005 - 310 miljoner euro och 2006 - 315 miljoner euro.

(10)  Artikel 24 gör det möjligt för flera kontraktslutande parter att diskriminera andra parter när avtal skall ingås som uppfyller kriterierna för en tullunion eller ett frihandelsområde. Avtalen skall uppfylla följande krav: Tullsatser och övriga bestämmelser skall avskaffas med avseende på de deltagande länderna när det gäller merparten av deras handel tullsatser och bestämmelser avseende tredje land bör inte vara högre eller striktare eller ha större konsekvenser än innan frihandelsområdet eller tullunionen inrättades; varje avtal om ett stegvist inrättande av en tullunion eller ett frihandelsområde bör innehålla en plan och ett tidsschema för genomförande inom en rimlig frist.

(11)EGT C 169, 16.6.1999 (föredragande: Zufiaur). EGT C 260, 17.9.2001 (föredragande: Zufiaur). EGT C 94, 18.4.2002 (föredragande: Gafo Fernández). EESK utarbetar för närvarande ett yttrande om social sammanhållning i Latinamerika och Västindien (föredragande: Zufiaur).

(12)  Europaparlamentet, Informe sobre una Asociación global y una Estrategia Común para las relaciones entre la Unión Europea y América Latina, Comisión de Asuntos Exteriores, Derechos Humanos, Seguridad Común y Política de Defensa (föredragande : José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra), den 11 oktober 2001, A5-0336/2001 slutlig.

(13)  Patten, C., Latin America: what has gone wrong? A EU policy proposal focussed on social cohesion, ett meddelande som lades fram vid ett ministermöte mellan EU och Riogruppen i Vouliagmeni (Grekland) den 28 maj 2003.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Social sammanhållning i Latinamerika och Västindien”

(2004/C 110/12)

Genom ett brev från kommissionsledamot Chris Patten av den 1 juli 2003 uppmanade kommissionen Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget utarbeta ett förberedande yttrande om ”Social sammanhållning i Latinamerika och Västindien”

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 6 februari 2004. Föredragande var José María Zufiaur Narvaiza.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 94 röster för, 5 röster emot och 11 nedlagda röster:

Sammanfattning

1.   Inledning

2.   Begreppet ekonomisk och social sammanhållning

2.2   Den politiska dimensionen

2.3   Den ekonomiska dimensionen

2.4   Den territoriella dimensionen

2.5   Den social dimensionen

3.   Det sociala underskottet i Latinamerika

3.2   Det socioekonomiska området

3.2.2   Fattigdom

3.2.3   Inkomstfördelningen

3.2.4   Svält

3.2.5   Utbildning och tillgång till utbildning

3.2.6   Hälsovård

3.2.7   Sociala utgifter och socialt skydd

3.2.8   Arbetsmarknaden

3.2.9   Utvandring

3.2.10   Tillväxt, utveckling och strukturreformer

3.3   Den politiska miljön: politiska faktorer som definierar kvaliteten i institutionerna och instrumenten för politiskt deltagande

3.4   Indikatorer på socialt missnöje

För att kunna analysera den samhälleliga splittringen i Latinamerika och Västindien måste man, i linje med det som framförts ovan, känna till hur stort missnöjet med samhället är. Man måste även betrakta andra samhälleliga uttryck för avståndstagande: våld i städer, brottslighet samt uppkomsten av ”parallella” samhällen och etablerat maffiavälde.

3.4.1   Missnöje med institutionerna

3.4.2   Likhet inför lagen

3.4.3   Korruption

3.4.4   Våld, brottslighet och otrygghet

4.   Bakgrunden till den sociala obalansen i Latinamerika

5.   De latinamerikanska samhällenas svaga punkter och den sociala sammanhållningens process

6.   Möjliga krafter i Latinamerikas och Västindiens sociala sammanhållning

6.2   Staten, institutionerna och politiken

6.3   Ekonomiska infrastrukturer. Forskning och utveckling

6.4   Utbildning

6.5   Produktionssystemet och dess dynamik

6.6   Ökad sysselsättning och sysselsättningens kvalitet

6.7   Arbetsrätt och social dialog

6.8   Ett utvecklat samhälle. Förstärkningen av det civila samhället

7.   Relationerna mellan Europeiska unionen och länderna i Latinamerika och Västindien. Inverkan på den sociala sammanhållningen

7.2   Utökade och välbalanserade relationer

7.3   Förstärkning av det organiserade medborgarsamhället och dess deltagande

7.4   Produktiva investeringar och företagens sociala ansvar

7.5   Immigration

7.6   Offentligt utvecklingsbistånd

7.7   Att minska den yttre skuldbördan och finansiera utveckling och social sammanhållning

7.8   Förstärkning av lokalnivån

7.9   Förstärkta system för socialskydd

7.10   Förstärkning och balansering av regional utveckling i Latinamerika och Västindien

7.11   Hållbar utveckling

7.12   Försvar av mänskliga rättigheter

7.13   Ett öppet yttrande

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociale

kommitténs ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  I sitt brev till ordförande Roger Briesch av den 1 juli 2003 säger kommissionsledamot Chris Patten att de europeiska företag som gör investeringar i Latinamerika och Karibien kan spela en roll för att visa på att ”socialpolitik” inom företagen kan vara fördelaktigt för konkurrenskraften. Se även EESK:s yttrande av den 20 mars 2002 om ”Grönbok – Främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar” (EGT C 125, 2002), som utvecklar begreppet företagens sociala ansvar.

(2)  ”Panorama social de América Latina”, ECLAC (2003), Santiago de Chile.

(3)  ”Panorama social de América Latina”, ECLAC (2002–2003), Santiago de Chile.

(4)  ”Hacia el objetivo del milenio de reducir la pobreza en América Latina y el Caribe”, ECLAC, Santiago de Chile.

(5)  ”Se buscan nuevos empleos: los mercados laborales en América Latina” (http://www.iadb.org/res/ipes).

(6)  http://www.latinobarometro.org

(7)  http://www.latinobarometro.org

(8)  Pablo Fajnzybler, Daniel Lederman och Norman Loayza: ”Inequality and violent crime”, Världsbanken, Washington (2000).

(9)  13:e toppmötet för ibero-amerikanska stats- och regeringschefer, Santa Cruz de la Sierra, Bolivia, den 14–15 november 2003.

----

----

Ytrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen”

(KOM(2003) 452 slutlig – 2003/0167 COD)

(2004/C 110/13)

Den 4 augusti 2003 beslutade rådet i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 februari 2004. Föredragande var John Simpson.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 67 röster för och en nedlagd röst:

1.   Inledning

2.   Meddelandet om en enkel och papperslös miljö

3.   Kommissionens förslag avseende en enklare och papperslös miljö

4.   Allmänna kommentarer från EESK om meddelandet om en enklare och papperslös miljö för tullen

5.   Meddelandet om tullens roll i den integrerade förvaltningen av de yttre gränserna

6.   Allmänna kommenterar om meddelandet om en integrerad förvaltning av de yttre gränserna

7.   Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen

8.   Sammanfattning

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Kommitténs yttrande om Tull 2007, EGT C 241/8 av den 7.10.2002.

Kommitténs yttrande om datorbehandling av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor, EGT C 221/1 av den 17.9.2002.

(2)  I EESK:s yttrande om driftskompatibla alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar framhåller kommittén fördelarna med ett informationsutbyte mellan myndigheter, företag och medborgare (jfr TEN/154).

(3)EGT C 171, 15.6.2001.

(4)  KOM(2002) 233, 7.5.2002.

(5)  KOM(2003) 452, 24.7.2003, s.37.

(6)  ECOFIN-rådets slutsatser, 5.11.2003.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kärnkraftens betydelse för elproduktionen”

(2004/C 110/14)

Den 23 januari 2003 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Kärnkraftens betydelse för elproduktionen”.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 8 januari 2004. Föredragande var Claude Cambus.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 68 röster för, 33 röster emot och 11 nedlagda röster:

INLEDNING

Detta initiativyttrande läggs fram för att bidra till att klargöra debatten om den kärnkraftsbaserade elproduktionen. Debatten har åter blivit aktuell, dels genom grönboken om en trygg energiförsörjning, dels genom ”kärnkraftspaketet” om de allmänna principerna avseende säkerheten vid kärntekniska anläggningar och hanteringen av utbränt bränsle och radioaktivt avfall.

Kommittén har ställt sig positiv till alla dessa initiativ. I yttrandet om grönboken (CES 705/2001 av den 1 maj 2001) påpekade EESK att ”Kärnkraften är behäftad med problem, men den har även klara fördelar. Det är medlemsstaterna som fattar beslut om kärnkraften. Det är dock svårt att förstå hur EU i framtiden skall kunna anta utmaningarna på energiområdet gällande tillgång, rimligt pris och klimatförändringar utan att bibehålla åtminstone den nuvarande andelen kärnkraft i elproduktionen” (punkt 5.7.8).

I yttrandet om ”kärnkraftspaketet” (CES 411/2003 av den 26 mars 2003) uttryckte kommittén ett starkt stöd för kommissionens initiativ och lade mot bakgrund av sina kunskaper fram ett antal förslag.

I föreliggande yttrande behandlas återstående aspekter och utmaningar i fråga om kärnkraften, bland annat de miljöbetingade, fysiologiska och ekonomiska aspekterna. Vi anser att det är en förutsättning för att ge en fullständig bild av EU:s energiproblematik och få till stånd en så bred och kunskapsbaserad debatt som möjligt.

Analysen grundar sig på tidigare utveckling. För enhetlighetens skulle avser de kvantitativa och kvalitativa uppgifterna i yttrandet därför EU-15. Om anslutningsländerna och kandidatländerna tas med i beräkningen ändras siffrorna något, men problematiken är densamma antingen det rör sig om kärnkraftens positiva eller negativa aspekter.

Det bör nämnas att sedan 1992 är säkerhetsfrågan när det gäller anläggningar för kärnkraftsproducerad el i EU:s nya medlemsstater och i de länder som senare kommer att ansluta sig till unionen föremål för en analys, olika moderniseringsprogram som kan innefatta beslut om att stänga anläggningar, anpassningar av anläggningarna och strukturerna samt skyddsutbildning när så är nödvändigt. Det är fortfarande nödvändigt att de som driver anläggningarna och berörda medlemsstaters säkerhetsorgan iakttar en konstant vaksamhet för att upprätthålla och förbättra denna säkerhetsnivå.

De begränsningar som gäller för detta yttrande framgår av rubriken. Det utgör bara ett inslag i en bredare diskussion om energipolitiken, som redan varit föremål för andra yttranden och som bör fortsätta, bland annat med avseende på utvecklingen av förnybara energikällor och kontrollen av efterfrågan.

1.   DEL I: KÄRNKRAFTENS BETYDELSE FÖR DAGENS ELPRODUKTION

1.1   Den nuvarande andelen kärnkraft i världens elproduktion

1.2   Minskade koldioxidutsläpp i EU till följd av kärnkraften

1.3   Hantering av använt bränsle och radioaktivt avfall

2.   DEL II: LÅNGSIKTIGT ENERGIPERSPEKTIV (2030)

2.4.1   Capros-Mantzos-studien

Fram till 2030 kommer EU:s BNP att ha mer än fördubblats i jämförelse med 1995. Tack vare tekniska framsteg både i energiproduktionsledet och i konsumentledet samt på grund av utvecklingen av de ekonomiska strukturerna, kommer energiförbrukningen att öka med 20 % från 1650 Mtoe till 1968 Mtoe (EU-25), vilket innebär en genomsnittlig minskning av energiintensiteten med 1,7 % per år.

Mot denna bakgrund kommer oljan att bibehålla sin dominerande roll, följd av gas och kol. I förhållande till ett index på 100 för 1990 hade de totala koldioxidutsläppen (4208 miljoner ton 1990) år 1995 sjunkit till 98,7. Dessa utsläpp kommer att öka till 109,5 år 2020 och till 117,2 år 2030. Enligt detta grundscenario kommer åtagandena från Kyoto inte att kunna uppfyllas. När det gäller ökningen av koldioxidutsläppen (som uppskattas till 568 miljoner ton mellan 1995 och 2030) sker det faktiskt en minskning av utsläppen från industrin, tjänstesektorn och de privata hushållen, medan utsläppen från transportsektorn och energiproduktionen däremot ökar med 163 respektive 533 miljoner ton. Avskaffandet av kärnkraften står för huvuddelen av den senare siffran.

2.4.2   WETO-undersökningen

2.4.2.1   Det globala perspektivet fram till 2030

Världens befolkning ökar från 6,1 miljarder människor år 2000 till 8,2 miljarder år 2030, och den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten i världen blir ungefär 3 % (denna tillväxt låg på 3,3 % under de trettio åren mellan 1970 och 2000).

Energiförbrukningen ökar med cirka 70 % mellan 2000 och 2030 (från 9963 Mtoe till omkring 17 Gtoe), dvs. en årlig ökning på endast 1,8 %, vilket skall jämföras med en BNP-tillväxt på 3 %.

När det gäller fossila bränslen kommer konsumtionen av olja att uppgå till 5,9 Gtoe, dvs. 34 % av världskonsumtionen, gas till 4,3 Gtoe, dvs. 25 %, och det kol som har det mest konkurrenskraftiga priset till 4,8 Gtoe, dvs. 28 %.

Kärnkraften ökar med 0,9 % per år under perioden men utgör endast 5 % av den totala konsumtionen 2030, vilket skall jämföras med 6,7 % 2000.

Storskalig vattenkraft och geotermisk energi kommer att stabiliseras på en nivå på 2 % av den totala konsumtionen (2,3 % år 2000). Solkraft, småskalig vattenkraft och vindkraft ökar med c:a 7 % mellan 2000 och 2010 och därefter med 5 %. Dessa kraftkällors andel utgör dock endast 1 % av den totala energikonsumtionen år 2030 (0,5 % år 2000).

Ved och förbränning av hushållsavfall kommer förmodligen att minska och endast utgöra 5 % 2030, vilket skall jämföras med 11 % i dag.

De förnybara energikällorna kommer sammantaget att utgöra omkring 8 % av den totala världskonsumtionen 2030.

Detta innebär att världskonsumtionen ökar med 1,8 % per år, medan befolkningen ökar med 1 % och BNP per capita med 2,1 % per år, vilket förutsätter en minskning av energiintensiteten med 1,2 % per år.

2.4.2.2   Utsikterna för EU fram till 2030

Man beräknar att EU:s befolkning kommer att vara oförändrad. BNP per capita tros öka med 1,9 % och framstegen när det gäller hanteringen av energiefterfrågan möjliggör en minskning av energiintensiteten med 1,4 %. Därför beräknas att efterfrågan på energi kommer att öka med 0,4 % per år.

Den totala efterfrågan ökar från 1,5 Gtoe år 2000 till 1,7 Gtoe år 2030. Denna beräkning tar hänsyn till att de anslutande länderna blir EU-medlemmar. Deras tillväxt är högre men vinsterna när det gäller energiintensitet är också högre (8).

I EU är naturgasens andel 27 %, dvs. mindre än oljans (39 %) men större än sten- och brunkolets (16 %).

2.4.2.3   Utsikter när det gäller elproduktion

Världens elproduktion ökar stadigt med 3 % per år. Mer än hälften av produktionen sker med hjälp av teknik som utvecklats under 1990-talet, t.ex. gasturbinverk med kombicykel, avancerad teknik för kolförbränning och förnybara energikällor.

Gasens andel av elproduktionen ökar i de tre viktigaste gasproducerande regionerna.

Utbyggnaden av kärnkraften är inte tillräckligt stor för att den skall kunna behålla sin andel av världens elproduktion den andelen sjunker till endast 10 %. De förnybara energikällorna täcker 4 % av elbehovet, jämfört med 2 % år 2000, främst tack vare vindkraften.

För EU-25 ökar den totala elproduktionen från 2900 TWh år 2000 till 4500 TWh år 2030. De förnybara energikällornas andel härav ökar från 14,6 % till 17,7 % och kraftvärmens från 12,5 % till 16,1 %, medan kärnkraftens minskar från 31,8 % till 17,1 %.

2.4.2.4   Utsläpp av koldioxid

I huvudscenariot för perioden 1990-2030 kommer de årliga koldioxidutsläppen att mer än fördubblas och ökar från 21 Gt till 45 Gt.

Som exempel kan nämnas att Kina år 2030 kommer att ha de största koldioxidutsläppen, eftersom landet kommer att vara världens största ekonomi (dess BNP kommer att vara 10 gånger större än 1990). Kinas koldioxidutsläpp ökar med 290 % jämfört med 1990.

När det gäller EU kommer kolets andel att minska med 7 % och oljans med 4 %, medan gasens andel kommer att öka med 10 %. Följden blir en blygsam minskning av kolets betydelse för energikonsumtionen, vilket kombinerat med en total ökning av konsumtionen leder till en 18-procentig ökning av koldioxidutsläppen mellan 1990 och 2030.

2.4.2.5   Alternativ till grundscenariot

Vad som sagts ovan bygger på WETO-undersökningens huvudscenario. Man har studerat ytterligare fyra alternativ till detta scenario:

3.   DEL III: FORSKNINGSPERSPEKTIVEN

3.1   Forskning och utveckling på kärnkraftsområdet dagsläget

3.2   Målen för forskningen på kärnkraftsområdet

3.3   Centrala frågor för forskningen på kärnkraftsområdet

4.   DEL IV HÄLSA, SKYDD MOT JONISERANDE STRÅLNING, SÄKERHET

4.1   Strålningens biologiska effekter

4.2   Politik för skydd mot joniserande strålning

4.3   Organisationsprincipen för säkerhet

4.4   Säkerhet ansvar och kontroll

5.   KÄRNKRAFTENS EKONOMISKA BETYDELSE FÖR ELPRODUKTIONEN

6.   SLUTSATSER

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Kommissionen baserar dessa siffror på en motsvarande gasbaserad elproduktion. Om man jämför med förra decenniets energimix har man genom kärnkraften snarare undvikit utsläpp av 500 miljoner ton koldioxid per år.

(2)  Economic Evaluation of Sectoral Emission Reduction Objectives for Climate Change, ”nedifrån-och-upp”-rapport, energi, Europeiska kommissionen (miljö), mars 2001, kapitel 1.3.4.

(3)  Se fotnot 2.

(4)  The Shared Analysis Project, Economic Foundations for Energy Policy – Generaldirektoratet för energi.

(5)  Utdrag ur KOM(2003) 32 slutlig – (CNS) 2003/0022, inledningen, punkt 5.

(6)  The European energy outlook to 2010 and 2030, P. Capros och L. Mantzos, 2000.

(7)  Strategier för energi, teknik och klimat – globala utsikter för 2030 (WETO), Generaldirektoratet för forskning, 2003.

(8)  De senaste uppgifterna från kommissionen är 1650 Mtoe år 2000 och 1968 Mtoe år 2030 för EU-25.

(9)  Följande uppgifter ligger i huvudsak i linje med de forskningsprioriteringar som anges i det särskilda programmet för kärnforskning och som omfattas av 6:e ramprogram för forskning och teknisk utveckling – Euratom.

(10)  FN :s vetenskapliga strålningskommitté UNSCEAR (United Nations Scientific Committee on the Effects of Atomic Radiation).

(11)  Direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning. I detta direktiv fastställs tröskelvärden avseende erhållen effektiv dos för befolkningen och för personer som arbetar inom den nukleära sektorn.

----

BILAGA I

till Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag avslogs men fick minst en fjärdedel av rösterna:

Inledning

Ändra sjätte stycket enligt följande:

”Det bör nämnas att sedan 1992 är säkerhetsfrågan när det gäller anläggningar för kärnkraftsproducerad el i EU:s nya medlemsstater och i de länder som senare kommer att ansluta sig till unionen föremål för en analys, olika moderniseringsprogram som kan innefatta beslut om att stänga anläggningar, anpassningar av anläggningarna och strukturerna samt skyddsutbildning när så är nödvändigt. Det är fortfarande nödvändigt att de som driver anläggningarna och berörda medlemsstaters säkerhetsorgan iakttar en konstant vaksamhet för att fortlöpande upprätthålla och förbättra vidareutveckla denna säkerhetsnivå en säkerhetsstandard på högsta nivå. Efter terrordåden den 11 september 2001 har frågan om säkerheten vid kärnkraftsverken utan tvekan fått en ny dimension.”

Motivering

Säkerheten vid kärnkraftsverken bör inte endast upprätthållas på nuvarande nivå, utan vid behov också förbättras. Kraftverken bör t.ex. skyddas mot störtande flygplan.

Röstningsresultat

Röster för: 34, Röster emot: 60, Nedlagda röster: 8

Punkt 1.1.3

Ändra texten enligt följande:

”Kärnkraft används i elproduktionen i 33 av 192 länder i världen. I 18 av dessa länder byggs inga fler kärnkraftverk. Andelen kärnkraft i den totala elproduktionen uppgick år 2002 till 80 % i Litauen, 77 % i Frankrike och 1,4 % i Kina. 32 nya reaktorer planeras eller håller på att byggas, vilket visar att kärnkraften utanför EU trots stora ekonomiska, säkerhetsmässiga och politiska risker fortfarande är en industrisektor i utveckling, till viss del i länder där militär användning av klyvbart material inte kan uteslutas. Det senaste byggentreprenadkontraktet inom EU för ett kärnkraftverk undertecknades 1985, men i januari 2002 erhöll företaget TVO den finska regeringens ’principgodkännande’ för att bygga ett femte kärnkraftverk, ett beslut som bekräftades vid parlamentets omröstning i maj 2002. Ingen officiell ansökan om byggnadstillstånd har dock inlämnats.”

Motivering

Texten ger intryck av att den överallt i världen (även i Europa) skulle finnas en stor efterfrågan på nya kärnkraftverk. Så är inte fallet. Byggnationen av en del av de anläggningar som räknas in bland dem som ”håller på att byggas” ligger nere sedan flera år. I Europa är det cirka 20 år sedan det senaste byggentreprenadkontraktet för en ny anläggning skrevs under.

Röstningsresultat

Röster för: 30, Röster emot: 58, Nedlagda röster: 9

Punkt 1.1.4

Lägg till en ny punkt 1.1.4 efter punkt 1.1.3 enligt följande:

”Inom EU-15 producerar för närvarande 145 reaktorer elenergi i 8 medlemsländer. Portugal, Grekland, Italien (sedan 1987), Österrike (folkomröstning 1978), Luxemburg och Irland avstår helt från kärnkraft. I Nederländerna är ännu 1 reaktor i drift medan den andra är avstängd sedan 1997. Spanien (9 reaktorer) har, i likhet med Belgien (se punkt 1.1.5), beslutat om ett moratorium. I Storbritannien har kärnkraftsindustrin stora ekonomiska svårigheter och överlever endast genom subventioner i form av avgifter på andra energislag.”

Motivering

Om situationen i EU skall beskrivas bör beskrivningen vara fullständig.

Röstningsresultat

Röster för: 36, Röster emot: 55, Nedlagda röster: 8

Punkt 1.1.11

Ändra enligt följande:

”EU-15 producerade 855,6 TWh kärnkraftsbaserad el år 2002, dvs. 35 % av den totala elproduktionen. Denna andel kommer inte att ändras märkbart när de tio nya medlemsstaterna ansluter sig till EU 2004. Kärnkraften är alltså för närvarande en viktig energikälla när det gäller elproduktion, och eftersom den svarar för 15 % av EU:s primärenergiförbrukning är den en viktig faktor för energiförsörjningen i EU. Detta gäller dock endast så länge de nuvarande reaktorerna är i drift – och deras livstid närmar sig redan sitt slut. Vill man upprätthålla denna andel på medellång eller lång sikt t.ex. för att man inte tror att kärnkraften går att ersätta med ökad energieffektivitet, förnybar energi osv., måste man bygga tillräckligt många nya kärnkraftverk. I vilken utsträckning nybyggnation av uppskattningsvis 100 nya kärnkraftverk är politiskt genomförbart är mycket oklart.”

Motivering

Med 35 % är kärnkraften en viktig energikälla för närvarande, men inte den viktigaste. Yttrandet skall inte vara ett energipolitiskt debattinlägg, men det bör åtminstone stå klart att det finns en viktig fråga som vi inom EU måste svara på: Är det över huvud taget möjligt att bygga (många) nya kärnkraftverk? Denna fråga får EESK inte sopa under mattan.

Röstningsresultat

Röster för: 36, Röster emot: 65, Nedlagda röster: 8

Punkt 1.2.9

Ändra sista meningen enligt följande:

”Att avstå från kärnkraftsbaserad elproduktion skulle innebära ytterligare 300 Mt koldioxidutsläpp från energisektorn varje år. Denna siffra skulle dock minska om kärnkraften avvecklades under en längre tidsperiod, om ny produktionskapacitet grundad på förnybar energi utvecklades och om energieffektiviteten kunde ökas.”

Motivering

Den angivna utsläppsmängden gäller just nu, men innebär inte att man entydigt kan uttala sig om kommande utsläppsnivåer, eftersom dessa är beroende av utvecklingen av energibehovet, energiintensiteten och produktionskapaciteten.

Röstningsresultat

Röster för: 32, Röster emot: 66, Nedlagda röster: 9

Punkt 1.3.3

Ändra punkten enligt följande:

”På grund av problemen med farliga restprodukter söker man fortfarande slutgiltiga tekniska lösningar avseende hantering, lagring och slutförvaring av kärnavfall. För lågaktivt avfall med kort livslängd kan en lösning vara ytförvaring, och vissa medlemsstater har redan officiellt fattat beslut om och genomfört denna lösning. Detta innebär dock inte att det redan finns säkra lösningar. För högaktivt avfall med lång livslängd betraktar internationell expertis geologisk djupförvaring som den bästa tekniska lösningen, men förvaring ovan jord är en övergångslösning i väntan på att de berörda medlemsstaterna beslutar demokratiskt om vilket hanteringsalternativ de skall välja. Inom EU finns varken slutförvaringsanläggningar eller den nödvändiga långsiktiga erfarenheten. Det bör påpekas att konditionering och lagring ovan jord måste motsvara de legitima säkerhetskrav som ställs i väntan på definitiva lösningar. Det ’kärnkraftspaket’ som kommissionen har föreslagit inom ramen för Euratomfördraget syftar till att påskynda beslutsförfarandet när det gäller geologisk lagring. Det står klart att de säkerhetskriterier som slutförvaringen måste uppfylla, nämligen att vara säker under en miljon år, är extremt höga. Kostnaderna för slutförvaring skall läggas på elproduktions-kostnaderna.”

Motivering

Det är helt enkelt inte sant att det redan finns genomförbara lösningar på alla problem rörande (slut)förvaring av kärnavfall.

Röstningsresultat

Röster för: 34, Röster emot: 68, Nedlagda röster: 7

Punkt 2.1

Lägg till följande i slutet:

”Slutligen måste vi vara medvetna om energikonsumtionens effekter på miljön och klimatet. Genom scenarier och studier försöker man ge en bild av de olika tänkbara utvecklingsvägarna för energiförsörjningen i framtiden.

De skall återspegla de möjliga alternativen, och dessa skall sedan prövas i samhällsdebatten i syfte att uppnå enighet om hur energiförsörjningen skall se ut. Därigenom kommer också det nödvändiga underlaget för ett sådant energikoncept att klargöras.”

Motivering

Självförklarande. Det är lämpligt att här kunna hänvisa till värdet i den studie som diskuteras därefter i yttrandet.

Röstningsresultat

Röster för: 32, Röster emot: 60, Nedlagda röster: 15

Punkt 2.3

Ändra enligt följande:

”Gemensamt för dem båda är att de använder extrapoleringsmodeller som bygger på en utsträckning av tidigare trender, bland annat när det gäller förbättrade anläggningar och tekniska framsteg. Det framgår av dessa båda studier att det inte inom den tidsperiod som de avser kommer att ske några grundläggande förändringar av investeringsbesluten på energiområdet, till exempel att man på grund av politiska beslut åstadkommer en tydlig ökning av andelen investeringar i förnybar energi eller en ökning av energieffektiviteten utöver den aktuella tendensen. De beaktar dock inte nya politiska åtgärder som innebär ett brott med det förflutna. Detta är emellertid bara ett mindre problem, eftersom ingen på allvar kan förutse några trendbrott. Vi betraktar dessa studier som underlag för en bedömning av vilka svårigheter som måste lösas och inte som några prognoser.”

Motivering

I de båda studier som diskuteras handlar det i huvudsak om så kallade referensscenarier som inte tar hänsyn till sådana (tekniskt eller ekonomiskt försvarbara) ändringar i investeringsflödet. Om sådana beslut skulle fattas, vilket inte går att utesluta, skulle det till exempel kunna leda till en klart accelererad minskning av energiintensiteten på grund av den befintliga potentialen. Detta är ingen utopisk tanke – den ligger i linje med EU:s politik. Kommissionen har i sitt förslag till riktlinjer för energieffektivitet (KOM (2003) 739 slutlig av den 10 december 2003) föreslagit att man genom politiska åtgärder skall höja ökningstakten för energieffektiviteten, som enligt dagens marknadstrend i genomsnitt redan uppgår till 1,5 % per år, med minst 1 % kumulativt under nästa år. Detta skulle innebära en klar minskning av energiförbrukningen.

Röstningsresultat

Röster för: 33, Röster emot: 64, Nedlagda röster: 10

Punkt 2.5

Ändra enligt följande:

”Av det som sägs ovan kan man dra slutsatsen att det kommer att bli mycket svårt att stabilisera utsläppen av växthusgaser både på global nivå och i EU efter utvidgningen, om teknologin och reglerna från år 2000 (de båda studiernas referensår) inte förändras.

Vid en fortsatt drift av kärnkraftverk kan deras bidrag till att komma till rätta med klimatförändringarna under de kommande åren och inom ramen för dagens teknik ha samma betydelse som de förnybara energikällorna.

På lång sikt kommer det i vilket fall som helst bara att vara möjligt att lösa klimatproblemen med hjälp av förnybar energi och energieffektivitet, eftersom uran, som är utgångsmaterial för atomenergi, är en ändlig resurs.”

Motivering

Begränsningen (”Vid en fortsatt drift ...”) tar hänsyn till det faktum att ett av de båda scenarierna innebär att man avstår från kärnkraft och att bara det andra scenariot innebär en fortsatt drift. Därför kan bara ett scenario (med kärnkraft) ligga till grund för det som påstås i meningen, inte två olika scenarier, vilket antyds. Den ökade mängden utsläpp som hotar att uppstå vid en avveckling av kärnkraften kan vid en fortsatt drift av kärnkraftverken (om man avstår från en avveckling) också undvikas genom större ansträngningar för att införa förnybara energikällor och genom energieffektivitet eller genom andra typer av åtgärder. Detta omnämns emellertid inte alls.

Röstningsresultat

Röster för: 29, Röster emot: 62, Nedlagda röster: 9

Punkt 3.3.2

Ändra enligt följande:

”Forskningen om hantering av radioaktivt avfall måste syftar till att utforma en helt perfekt fungerande hantering av radioaktivt avfall. I dag finns ännu inga helt säkra industriella lösningar för slutförvaring av lågaktivt kärnavfall och för inkapsling (s.k. förglasning eller vitrifiering) och mellanlagring av högaktivt eller långlivat kärnavfall. EESK frågar sig emellertid hur länge forskningen inom denna industrisektor skall betraktas som något som staten skall ställa sig bakom och finansiera.”

Motivering

Redan i punkt 3.1.1 gör föredraganden klart att kärnkraften förmodligen är det energislag ”där de mest intensiva satsningarna görs på forskning och teknisk utveckling”. Man måste fråga sig hur länge allmänheten skall bidra till forskningsverksamheten inom denna sektor, i synnerhet om man betänker att uran är en ändlig resurs och att även kärnkraften på lång sikt måste avvecklas.

Röstningsresultat

Röster för: 29, Röster emot: 72, Nedlagda röster: 7

Punkt 4.1.6

Stryk punkten.

Motivering

Meningen är alltför generell till sitt innehåll.

Röstningsresultat

Röster för: 43, Röster emot: 58, Nedlagda röster: 9

Ny punkt 4.3.1

Lägg till följande som ny punkt:

Motivering

Obehövlig.

Röstningsresultat

Röster för: 32, Röster emot: 63, Nedlagda röster: 8

Ny punkt 4.3.2

Lägg till följande som ny punkt:

Motivering

Onödig.

Röstningsresultat

Röster för: 32, Röster emot: 63, Nedlagda röster: 8

Punkt 5.1

Ändra enligt följande:

”Kärnkraftsproducerad el kännetecknas av mycket höga kapitalkostnader och av kostnader som i proportion till funktionen är mycket låga och stabila. Detta beror bland annat på stora stödinsatser och subventioner, på avskriven teknik, på skattefria reserver, på att totalkostnaderna för slutförvaring inte beaktas, på otillräckliga riskgarantier samt på ett starkt stöd på forskningsområdet. Allt detta leder till att det i OECD-länderna produceras el vid 362 kärnkraftsanläggningar och att dessa anläggningar under gällande ramvillkor i dag generellt sett är konkurrenskraftiga inom sin egen marknad, antingen den är avreglerad eller inte. Man kan emellertid konstatera att alla försök att privatisera kärnkraftsproduktionen, exempelvis i Storbritannien, har misslyckats. Detta är det säkraste tecknet på att det även finns en stor ekonomisk osäkerhet.”

Motivering

Självförklarande.

Röstningsresultat

Röster för: 26, Röster emot: 69, Nedlagda röster: 6

Punkt 5.2

Förklarande text:

”På lång sikt beror kärnkraftens konkurrenskraft i hög grad på hur förutsättningarna för konkurrerande energiformer ser ut, och särskilt för gas, som i dag tycks vara en referens med hänsyn till kraven på att minska koldioxidutsläppen. Kärnkraftens konkurrenskraft varierar med priset på gas. Kärnkraften kan också bidra till prisstabilitet på inre marknaden för el genom att minska effekten av att balansen mellan tillgång och efterfrågan rubbas, vilket ofta är fallet på inre marknaden, och därigenom förhindra oskäliga prisfluktuationer. (Det skandinaviska Nordelnätet utgjorde ett exempel på detta under vintern 2002–2003).”

Motivering

Mening ett utgör ett förtydligande av den första meningen i punkt 5.2, i vilken det med rätta framhålls att kärnkraftens konkurrenskraft för närvarande främst avgörs av priset på gas. Den tidigare meningen (”Med kärnproducerad el ...”) strider i sin oemotsägliga form direkt mot innehållet i den första meningen och måste därför strykas. Mening två förklarar prisstabilitetens mekanismer.

Röstningsresultat

Röster för: 27, Röster emot: 65, Nedlagda röster: 9

Punkt 5.3

Ändra enligt följande:

”Kärnkraftens konkurrenskraft beror på investeringskostnaderna, bidrag och andra energipolitiska ramvillkor. Med ett kapitalavkastningskrav på 5 % är kärnkraften klart konkurrenskraftig i mer än en fjärdedel av de OECD-länder som 1998 lämnade uppgifter om undersökningar som de genomfört om beräknade investeringar i elproduktionen 2005. Med avkastningskrav på 10 % är kärnkraften inte längre konkurrenskraftig.”

Motivering

Självförklarande.

Röstningsresultat

Röster för: 38, Röster emot: 63, Nedlagda röster: 6

Punkt 5.10

Ändra enligt följande:

”Inom ramen för de faktorer som är avgörande för val och beslut bör det också nämnas att den civila kärnindustrisektorn i dagens EU har 400 000 anställda på, i de flesta fall, högkvalificerade poster. I och med en intensiv utökning och vidareutveckling av de förnybara energikällorna och av effektiv teknik skapas ytterligare arbetstillfällen inom EU. Antalet nya arbetstillfällen kommer att vara minst lika stort.”

Motivering

Med hänsyn till den osäkra situationen på arbetsmarknaden bör särskild uppmärksamhet riktas på de marknader där nya arbetstillfällen kan uppstå. Den kvantitativa uppskattningen förefaller konservativ med hänsyn till att man enbart för Tyskland räknar med cirka 200 000 ytterligare arbetstillfällen på byggisoleringsområdet (industrifackförbundet Bau) och att Eurosolar uppskattar antalet möjliga nya arbetstillfällen inom EU på området förnybara energikällor till 500 000.

Röstningsresultat

Röster för: 28, Röster emot: 61, Nedlagda röster: 18

Punkt 5.11

Ändra enligt följande:

”Även om det i sig inte rör sig om en ekonomiskt betydelsefull fråga, bör man överväga vilka effekter en kostnadssänkning, som i allmänhet åtföljs av en liberaliserad och konkurrenskraftig marknad, skulle ha på de bestämmelser som fastställts för att förbättra säkerheten vid anläggningar och för arbetstagarnas och befolkningens säkerhet. I stora företag har avsevärda nedskärningar redan gjorts på personalområdet. Kommittén anser att det är kommissionens uppgift att, inom ramen för de bestämmelser som den föreslår på säkerhetsområdet, särskilt övervaka denna fråga.”

Motivering

Självförklarande.

Röstningsresultat

Röster för: 28, Röster emot: 63, Nedlagda röster: 18

Punkt 6.3

Ändra enligt följande:

”Med kärnkraften undviker man årligen ett koldioxidutsläpp på 300 Mt. Kärnkraftsbaserad energiproduktion utgör alltså ett mycket användbart bidrag bland de olika lösningsalternativ som finns för att göra det möjligt att respektera Kyoto-åtagandena.”

Motivering

Anpassning till den ändrade punkt 1.2.9.

Röstningsresultat

Röster för: 27, Röster emot: 67, Nedlagda röster: 12

Punkt 6.4

Ändra enligt följande:

”Med kärnkraften säkerställer man ett stabilt produktionspris och därmed bidrar den till prisstabilitet inom unionen och eliminerar, för de ekonomiska aktörerna, osäkerhetsfaktorn med avseende på utvecklingsperspektiven. Långsiktiga ekonomiska och säkerhetstekniska analyser leder emellertid till en annan kostnadsberäkning.”

Motivering

Självförklarande.

Röstningsresultat

Röster för: 31, Röster emot: 65, Nedlagda röster: 6

Punkt 6.5

Ändra enligt följande:

”Förnybara energikällor, som unionen eftersträvar och uppmuntrar, är i nuläget ännu inte tillräckliga för att man skall klara av en ersättning av de befintliga kärnkraftsanläggningarna och dessutom tillgodose den fortfarande delvis ökande efterfrågan på el. Strukturella problem talar också mot detta. I dag finns vindkraftsbaserad energi till exempel, endast att tillgå under relativt kort del av året och ger, vilket är svårt att kalkylera på förhand, cirka 2 000 – 2 500 timmar per år. Allt detta kan dock ändras avsevärt, bl.a. genom åtgärder för effektivare energi och vidareutveckling av tillgängliga hållbara energikällor som t.ex. biomassa.”

Motivering

De förnybara energikällorna befinner sig fortfarande på marknadsinförandestadiet. Särskilt de kontinuerligt tillgängliga förnybara energikällorna, biomassa och geotermisk energi, som skulle kunna ersätta kärnenergin också på dess viktigaste insatsområden, befinner sig fortfarande i ett inledningsstadium. Detta gäller också för lagringssystem som kan göra sporadiskt tillgängliga energikällor som vindkraft och solenergi kontinuerligt tillgängliga. Av denna anledning skall man se den situation som beskrivs som en återspegling av det nuvarande läget.

Röstningsresultat

Röster för: 27, Röster emot: 54, Nedlagda röster: 16

Punkt 6.6

Ny punkt:

Motivering

Vi lever på fossila bränslen, till största del på lagrad solenergi (i form av kol, olja och gas) och på uran som vi också har begränsad tillgång till. Det är bara en fråga om när vi skall gå in i en ny tidsålder vad gäller energianvändningen. EESK kan inte fuska bort denna fråga.

Röstningsresultat

Röster för: 32, Röster emot: 58, Nedlagda röster: 15

Punkt 6.6

Ändra enligt följande:

”En kontrollerad energiefterfråga måste bidra till en minskning av energiintensiteten i den mänskliga verksamheten (både ekonomisk och privat). På elområdet finns det fortfarande stora outnyttjade resurser som det gäller att uttömma. Enbart en uttömning av dessa resurser är emellertid inte tillräckligt för att kompensera en eventuell avveckling av kärnkraften. Större möjligheter att minska energiintensiteten finns på områdena värmeförsörjning och trafik. Man behöver särskilt beakta trafiksektorn för att också där kunna uppnå en effektiv minskning av koldioxidutsläppen och samtidigt säkerställa hållbar rörlighet.”

Motivering

Dessa slutsatser är logiska med tanke på de möjliga händelseutvecklingar som beskrivs i yttrandets andra del.

Röstningsresultat

Röster för: 34, Röster emot: 59, Nedlagda röster: 13

Punkt 6.9

Stryk punkten och ersätt med följande:

”Trots den kontroversiella samhällsdebatten om kärnenergi i EU:s medlemsstater konstaterar EESK avslutningsvis, på grundval av subsidiaritetsprincipen, att fastställandet av den för framtiden möjliga energimixen förblir en prioriterad uppgift för nuvarande nationella beslutsfattare. Därvid måste man ta hänsyn till nationella särdrag, särskilt till huruvida och i vilken utsträckning det finns tillgång till inhemska energikällor. Dessa skall i första hand utnyttjas för att minska EU:s stora importberoende på energiområdet, vilket man redan erkänt som en prioriterad fråga i Europeiska kommissionens grönbok om trygg energiförsörjning. Det är obestridligt att de förnybara energikällorna och en ökning av energiintensiteten är av största betydelse, eftersom detta samtidigt minskar importberoendet och inte skadar miljön med växthusgaser. Utvecklingen av de förnybara energikällorna och av effektiv teknik är avgörande byggstenar på Europas väg mot att bli en kunskapsbaserad, högutvecklad, konkurrenskraftig och exportorienterad region – och därmed mot att uppfylla Lissabonåtagandena på energiområdet. Därigenom kan dessutom fler arbetstillfällen skapas.”

Motivering

Texten är innehållsmässigt självförklarande, med tanke på kontinuiteten i EU:s utsagor om energipolitiken. Detta stycke bidrar dessutom till det nödvändiga införandet av kärnenergifrågan i den allmänna debatten om en hållbar energimix.

Röstningsresultat

Röster för: 33, Röster emot: 61, Nedlagda röster: 13

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden”

(KOM(2003) 806 slutlig – 2003/0312 CNS)

(2004/C 110/15)

Den 16 januari 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Den 27 januari 2004 gav kommitténs presidium facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari 2004) att utse John Donnelly till huvudföredragande för yttrandet. Yttrandet antogs med 60 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

1.   Inledning

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

3.   Allmänna kommentarer

Kommittén ställer sig helt bakom kommissionens uppfattning att man måste prioritera åtgärder för att påskynda de nya medlemsstaternas uppfyllande av gemenskapens standarder, i synnerhet på miljöområdet. Kommittén stöder därför kommissionens förslag att låta de tio anslutande länderna utnyttja anslag inom ramen för garantifonden till åtgärder för att förbättra och skydda miljön.

4.   Särskilda kommentarer

5.   Slutsatser

Bryssel den 25 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Rådets förordning (EG) nr 1783/2003 av den 29 september 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd till landsbygdsutveckling från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden, kapitel Va–EUT L 270, 21.10.2003.

(2)  KOM(2003) 643: Förslag till rådets beslut om anpassning av akten om Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen – Europa och grundforskningen”

(KOM(2004) 9 slutlig)

(2004/C 110/16)

Den 14 januari 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen – Europa och grundforskningen”.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén beslöt att ge sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion i uppdrag att bereda ärendet.

Eftersom det var ett brådskande ärende utsåg EESK under sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari) Gerd Wolf till huvudföredragande och antog följande yttrande enhälligt:

1.   Inledning och innehåll i kommissionens meddelande

2.   Allmänna kommentarer

3.   Särskilda kommentarer

4.   Slutsats

Kommittén stöder uttryckligen kommissionens målsättning att på lämpligt och systematiskt sätt främja grundforskning även på EU-nivå och att avsätta tillräckliga medel samt inrätta en väl fungerande och smidig förvaltning för denna. Kommissionen bör påbörja nästa steg i det planerade arbetet och beakta ovanstående kommentarer och utförliga rekommendationer.

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  I utkastet till unionsförfattning från den 18 juli 2003 till stora delar flyttad till artikel III – 146.

(2)  KOM(2000) 6 slutlig.

(3)  Europeiska rådets möte i Lissabon 23 och 24 mars 2000.

(4)EGT C 204, 18.7.2000.

(5)EGT C 204, 18.7.2000.

(6)  CERN (Centre Européen pour la Recherche Nucléaire) = Europeiska forskningslaboratoriet för partikelfysik, ESO (European Southern Observatory) = Europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen, EMBO (European Molecular Biology Organisation) = Europeiska molekylärbiologiorganisationen, EMBL (European Molecular Biology Laboratory) = Europeiska laboratoriet för molekylärbiologi.

(7)  Institute Laue-Langevin i Grenoble.

(8)  ESRF = (European Synchrotron Radiation Facility) = Europeiska anläggningen för synkrotronstrålning, ligger också i Grenoble.

(9)  T.ex. DESY (Deutsches Elektronen Synchrotron) i Hamburg.

(10)  Det omvälvande kommunikationssystemet ”World Wide Web” – utgångspunkten för Internet – utvecklades ursprungligen i CERN och var från början tänkt som en lösning för att överföra information mellan forskningslaboratorier.

(11)  Se rapporten ”America's Basic Research: Prosperity Through Discovery” (”Amerikas grundforskning – välstånd gernom upptäckter”) från Committee for Economic Development (kommittén för ekonomisk utveckling), som består av företrädare för stora industrikoncerner. I USA finns emellertid företag, som exempelvis IBM eller Bell Labs, som fortsätter att bedriva en omfattande grundforskning även om den tycks minska.

(12)  EuroHORCS: European Heads of Research Councils, European Research Advisory Board (rådgivande styrelse för europeisk forskning), ERCEG = The European Research Council Expert Group med professor Federico Mayor som ordförande (expertgruppen för ett europeiskt forskningsråd).

(13)  Den 15 december 2003 skickade den danska forskningsministern gruppens slutrapport till sina europeiska kollegor. Gruppen rekommenderar i rapporten att det inrättas en europeisk fond för grundforskning, som till största delen finansieras med nya medel från forskningsprogrammet och som administreras av ett europeiskt forskningsråd.

(14)EGT C 221, 7.8.2001, punkterna 4.4.1, 4.4.2. 4.4.3, 4.4.4 och 4.4.5.

(15)EGT C 260, 17.9.2001, s. 3.

(16)EGT C 221, 7.8.2001, punkt 6.7.2.

(17)  CESE 1588/2003, punkt 4.5.3.

(18)  I den tyska patentlagstiftningen fanns förut begreppet förhandspublicering som inte skadar nyhetskaraktären.

(19)  Se framför allt EUT C 95/48 av den 23.4.2003, punkt 5.2.

(20)  Exempelvis kommer mer än 50 % av de unga forskarna och en fjärdedel av institutcheferna på Max Planck-institutet från utlandet.

(21)  Detta gäller framför allt de program inom områdena klimatologi, oceanografi atmosfärfysik osv. som kommissionen lyfter fram.

(22)  EUT C 95, 23.4.2003.

(23)  Se kommissionens meddelande ”Forskare inom det europeiska området för forskningsverksamhet: ett yrke med många karriärmöjligheter” (KOM(2003) 436, 18.7.2003) och kommitténs yttrande om detta (CESE 305/2004).

(24)  Exempelvis de områden som tyska DFG benämner ”särskilda forskningsområden”.

(25)  CESE 305/2004, punkt 5.1.8.

(26)  CESE 305/2004, punkt 5.1.8.4.

----

BILAGA

till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag lades fram för omröstning vid debatten men avslogs (artikel 54.3 i arbetsordningen):

Punkt 2.6 — Stryk punkten.

Motivering

Grundforskningen finansieras redan inom ramen för det sjätte ramprogrammet för forskning, och det är lämpligt att det är de politiska beslutsfattarna (rådet och Europaparlamentet) som utifrån de aktuella strategiska målen definierar förhållandet mellan grundforskning och tillämpad forskning. Utan en allmänt vedertagen definition på ”grundforskning” skulle man dessutom skapa praktiska problem.

Röstresultat:

För: 18, Emot: 43, Nedlagda röster: 12.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001”

(KOM(2003) 589 slutlig – 2003/0229 CNS)

(2004/C 110/17)

Den 16 december 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Den 27 januari 2004 gav kommitténs presidium facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Gabriel Sarró Iparraguirre till huvudföredragande vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari 2004) och antog följande yttrande med 63 röster för, 2 röster emot och 3 nedlagda röster:

1.   Inledning

2.   Allmänna kommentarer

2.4   Negativa inslag i förslaget till förordning

Av de elva kapitel som förslaget till förordning utgörs av analyserar vi först dem som uppvisar negativa aspekter.

2.5   Positiva inslag – som dock kan förbättras – i förslaget till förordning

3.   Slutsats

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(2003) 589 slutlig.

(2)EGT L 171, 6.7.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 973/2001 (EGT L 137, 19.5.2001).

(3)EGT C 133, 6.6.2003.

(4)EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

(5)EGT L 137, 19.5.2001, s. 1.

(6)EGT C 133, 6.6.2003.

(7)  Se fotnot 3.

(8)  Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet.

(9)  International Standard Classification Fishing Gears.

(10)  ICCAT: Internationella kommissionen för bevarandet av tonfiskbestånden i Atlanten.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs om ”Förslag till rådets beslut om inrättandet av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken”

(KOM(2003) 607 slutlig – 2003/0238 CNS)

(2004/C 110/18)

Den 16 december 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Den 27 januari 2004 uppdrog Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidium åt facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö att svara för kommitténs beredning av ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari) Eduardo Manuel Chagas till huvudföredragande, och följande yttrande antogs med 76 röster för och 2 röster emot:

1.   Kommissionens förslag

2.   Allmänna kommentarer

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Artikel 2 - Inrättandet av regionala rådgivande nämnder

3.2   Artikel 4 - Struktur

3.3   Artikel 5 - Medlemskap

3.4   Artikel 6 - Deltagande

3.5   Artikel 7 – Drift

3.6   Artikel 9 - Finansiering

4.   Slutsatser

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(2001) 135.

(2)  Yttrande, EGT C 36, 8.2.2002.

(3)  Yttrande, EGT C 85, 8.4.2003.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Budgetpolitik och typ av investering”

(2004/C 110/19)

Den 21 januari 2003 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 23.3 i arbetsordningen att utarbeta ett yttrande om Budgetpolitik och typ av investering.

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 februari 2004 (Föredragande: Susanna Florio).

Vid sin 406:e plenarsession den 26 februari 2004 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för, 38 röster mot och 3 nedlagda röster:

1.   Från Maastricht till stabilitetspakten

2.   Stabilitetspakten i det nuvarande ekonomiska klimatet i EU och internationellt

3.   Behöver stabilitetspakten omtolkas?

4.   Stabilitets- och tillväxtpakten: ett instrument för att ta oss ur krisen

5.   Investeringar av europeiskt intresse som syftar till att uppnå Lissabonmålen måste uteslutas från redovisningen av det offentliga underskottet

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Se Marco Buti ”Maastricht's fiscal rules at ten: an assessment” (Vol. 40, nr 5 – december 2002).

(2)EGT C 287, 22.9.1997, s. 74.

(3)  Fitoussi ”La règle et le choix” Seuil 2002.

----

BILAGA

till Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag avvisades (artikel 54.3 i arbetsordningen):

Punkt 5.2

Ersätt punkten med följande text:

”Vid en omprövning av bestämmelserna i pakten, och vid tillämpningen av dessa, bör man beakta kravet på en tillräckligt flexibel budgetpolitik som stöder en gemensam tillväxt- och sammanhållningsstrategi på medellång sikt. De ändrade bestämmelserna bör innehålla en tydlig definition av vad som skall förstås med ett budgetunderskott, så att det blir möjligt att ta lån för att finansiera strategiska investeringar i anslutning till en fakultativ tillämpning av en anticyklisk makroekonomisk politik, och så att den faller utanför de kortsiktiga reglerna beträffande den tillåtna skalan för löpande underskott.”

Resultat av omröstningen:

Röster för: 43, Röster emot: 61, Nedlagda röster: 8

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system med direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare”

(KOM(2003) 698 slutlig – 2003/0278 CNS)

(2004/C 110/20)

Den 1 december 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37.2 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 februari 2004. Föredragande var Fernando Moraleda Quilez, och medföredragande var Christas Fakas, Adalbert Kienle och Luisa Santiago.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 58 röster för, 7 emot och 1 nedlagd röst:

1.   Inledning

2.   Allmänna kommentarer

BOMULL

3.   Sammanfattning av förslaget

4.   Inledning

5.   Allmänna kommentarer

6.   Särskilda kommentarer

7.   Slutsatser

OLIVOLJA

8.   Inledning

9.   Kommissionens förslag

10.   Allmänna kommentarer

11.   Särskilda kommentarer

TOBAK

12.   Sammanfattning av kommissionens förslag till rådet

13.   Inledning

14.   Kommentarer

15.   Slutsatser

HUMLE

16.   Inledning

17.   Sammanfattning av kommissionens förslag

18.   Kommentarer

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken – ordförandeskapets kompromiss (i samförstånd med kommissionen) i dokument nr 10961/03.

(2)EGT C 221, 7.8.2001.

(3)EGT C 125, 27.5.2002.

(4)EUT C 85, 8.4.2003.

(5) EUT C 208, 3.9.2003.

(6)  KOM(2003) 554 slutlig.

(7)  Unitabs vitbok om tobaksodlingen i Europa.

(8)  KOM(96) 554 – Rapport från kommissionen till rådet om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak.

(9)EGT C 94, 18.4.2002, s. 14-17.

(10)  KOM(2001) 264 slutlig.

(11)  Rapport från rådets juridiska avdelning (2002): Kommissionens meddelande om hållbar utveckling och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Göteborg jämförda med skäl 5 och 6 i förslaget till tobaksförordning (fri översättning).

(12)  (footnote to be provided in next version of document)

(13)  Den gemensamma marknadsordningen för tobak: utökad konsekvensanalys (SEK(2003) 1023).

(14)  Se fotnot 9.

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om övergången från analoga till digitala sändningar (från digital ’övergång’ till analog ’nedsläckning’)”

(KOM(2003) 541 slutlig)

(2004/C 110/21)

Den 17 september 2003 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 februari 2004. Föredragande var Bo Green.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande:

1.   Bakgrund

2.   Allmänna kommentarer

3.   Särskilda kommentarer

4.   Slutsatser

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(2002) 263 slutlig, eEurope 2005: Ett informationssamhälle för alla,

http://europa.eu.int/information_society/eeurope/news_library/documents/eeurope2005/eeurope2005_sv.pdf

(2)  Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 26 juni 2000, om kommissionens meddelande om principer och riktlinjer för gemenskapens audiovisuella politik i den digitala eran (EGT C 196, 12.7.2000, s. 1, skäl 13).

----

----

Ytrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Åtgärder till stöd för sysselsättningen”

(2004/C 110/22)

Den 17 juli 2003 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Åtgärder till stöd för sysselsättningen”

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 februari 2004. Föredragande var Renate Hornung-Draus, medföredragande Wolfgang Greif.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för, 10 röster emot och 11 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning och utvärdering

EESK välkomnar arbetsgruppens sysselsättningsrapport som har utarbetats under ledning av gruppens ordförande Wim Kok och som har resulterat i en utförlig och väl avvägd analys av de rådande sysselsättningspolitiska utmaningarna. Medlemsstaterna får ett tydligt budskap om vikten av reformer.

2.   Inledning

Sysselsättningsfrämjande åtgärder

3.   Förbättrad anpassningsförmåga

4.   Att göra arbetsmarknaden attraktivare för fler människor

5.   Investering i humankapital

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  EESK:s yttrande ”Europeisk sysselsättningsstrategi” (EGT C 133 av den 6.6.2003).

(2)  EESK:s yttrande ”Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik” EUT C 208 av den 3.9.2003

(3)  EESK:s yttrande ”Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken för 2003” (EUT C 133 av den 6.6.2003); jfr även EESK:s yttrande ”Ekonomiska styresformer i EU” (EUT C 85 av den 8.4.2003); EESK:s yttrande ECO 110 ”Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken” av den 11.12.2003.

(4)  Jfr bl.a. EESK:s informationsrapport: ”Hantera globaliseringen”; EESK:s yttrande ”Att ge WTO ett mänskligare ansikte” (EUT C 133 av den 6.6.2003); ”Förberedelser inför WTO:s 5:e ministerkonferens” (EUT C 234 av den 30.9.2003)

(5)  EESK:s yttrande ”Den europeiska sysselsättningsstrategin i framtiden” (EUT C 133 av den 6.6.2003), EESK:s yttrande ”Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik” (EUT C 208 av den 3.9.2003)

(6)  EESK:s yttrande ”Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik” (EUT C 208, 3.9.2003).

(7)  Se bl.a. REX/130 – 2003 ”Vocational training and lifelong learning and their impact on employment in Estonia”; REX/148 – 2003 ”Joint declaration”; REX/087 – 2002 ”The situation of the small and medium size enterprises in Hungary compared to the SME policy of the EU”.

(8)  EESK:s yttrande ”Grönbok – Främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar” av den 20 mars 2002 (EGT C 125, 27.5.2002).

(9)  EESK:s yttrande ”Grönbok – Entreprenörskap i Europa”.

(10)  Europeiska stadgan för småföretag, juni 2000; EESK:s yttrande ”En europeisk stadga för småföretag” (EGT C 204, 18.7.2002).

(11)  När det gäller den sociala ekonomin se EESK:s yttrande ”Den sociala ekonomin och inre marknaden” (EGT C 117, 26.4.2000).

(12)  EESK:s yttrande ”Den europeiska sysselsättningsstrategin i framtiden” (EUT C 133, 6.6.2003).

(13)  ”Orientations for reference in managing change and its social consequences”, (Unice, EFS, ECPE och Ueapme, 16.10.2003).

(14)  EESK:s yttrande ”Europeiska kommissionens vitbok: Nya insatser för Europas ungdom” (EGT C 149, 21.6.2002); ”Vitbok om ungdomspolitik” (EGT C 116, 20.4.2001).

(15)  Rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2003/578/EG).

(16)  Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor: ”Bekämpning av åldersgränser på arbetsmarknaden”. Se även EESK:s yttrande ”Äldre arbetstagare” (EGT C 14, 16.1.2001).

(17)  EESK:s yttrande ”Grönbok – Främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar” av den 20 mars 2002 (EGT C 125, 27.5.2002).

(18)  EESK:s yttrande ”Invandring, integration och sysselsättning” av den 10 december 2003 (SOC/138).

(19)  Se bl.a. EESK:s yttrande ”Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter” (EGT C 139, 11.5.2001); EESK:s yttrande ”Memorandum om livslångt lärande” (EGT C 311, 7.11.2001); EESK:s yttrande ”Europeiska riktmärken inom allmän och yrkesinriktad utbildning” (EUT C 133, 6.6.2003);. EESK:s yttrande ”Att planera morgondagens utbildning” (EGT C 36, 8.2.2002), EESK:s yttrande ”Programmet elearning” (EGT C 133, 6.6.2003).

(20)  Se framför allt EESK:s yttrande ”Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter” (EGT C 139, 11.5.2001).

(21)  ”Communiqué of the Conference of Ministers responsible for Higher Education”, av den 19 september 2003.

(22)  EESK:s yttrande ”Memorandum om livslångt lärande” (EGT C 311, 7.11.2001).

(23)  ”Framework of Actions for the Lifelong Development of Competencies and Qualifications” av den 14 mars 2002.

----

BILAGA

till Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Förkastat ändringsförslag

Följande ändringsförslag som fått en fjärdedel av de avgivna rösterna avslogs under debatten.

Punkt 3.5, tredje punktsatsen Stryk de två första meningarna och ändra den sista meningen så att texten lyder som följer

”Nya former av flexibilitet på arbetsmarknaden måste kopplas till nya former av trygghet. De allmänna villkoren för detta bör fastställas i kollektivavtal av arbetsmarknadens parter.”

Motivering

Att främja tillfällig anställning kan inte vara en godtagbar politik. Det finns situationer där sådana anställningsformer är nödvändiga med det som bör främjas är varaktiga arbetstillfällen. Flexibla anställningsformer bör betraktas som ett undantag från regeln. Bestämmelserna om flexibel anställning bör alltid utformas av arbetsmarknadens parter.

Resultat av omröstningen om att stryka text

Röster för: 53, Röster emot: 67, Nedlagda röster: 4

----

----

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiv 64/432/EEG och 93/119/EG”

(KOM(2003) 425 slutlig – 2003/0171 CNS)

(2004/C 110/23)

Den 17 september 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 februari 2004. Föredragande var Seppo Kallio.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 26 februari 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande:

1.   Inledning

2.   Sammanfattning av förslaget

Förslaget innehåller en rad reformer och särskilda bestämmelser:

3.   Allmänna kommentarer

4.   Särskilda kommentarer

5.   Slutsatser

Bryssel den 26 februari 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger BRIESCH

----

(1)  KOM(2000) 809 slutlig, antogs den 6 december 2000.

(2)  Rådets resolution av den 19 juni 2001 om skydd av djur vid transport (EGT C 273, 28.9.2001, s. 1).

(3)  Europaparlamentets resolution av den 13 november 2001 om kommissionens rapport om de erfarenheter medlemsstaterna gjort efter genomförandet av rådets direktiv 95/29/EG om ändring av direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport (KOM(2000) 809 slutlig – C5-0189/2001-2001/2085 (COS)) – A5-0347/2001.

(4)  Detsamma gäller säsongsbete (när boskapen drivs upp i och ner från bergen).

(5)  Se resultaten från forskningsprojektet CATRA om djurtransporter (CAttle TRAnsport) från juni 2003 som finansierades av kommissionen. Jfr kommissionens dokument IP 03/854 av den 17 juni 2003.

----