# Eiropas Savienības L 61/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 61 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 22. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 61

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 22. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/270 (2021. gada 25. janvāris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/271 (2021. gada 17. februāris) par pastiprinātās uzraudzības pagarināšanu Grieķijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 998) | 3 |
| | * | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes uzraudzības padomes Lēmums (ES) 2021/272 (2020. gada 16. decembris), ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu | 7 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Tirdzniecības komitejas Lēmums Nr. 1/2020 (2020. gada 19. novembris), ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2021/273] | 27 |
| | * | ES un šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2021 (2021. gada 12. februāris), ar ko groza III un IV tabulu 2. protokolā, kas pievienots grozītajam 1972. gada 22. jūlija Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju [2021/274] | 29 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/270 (2021. gada 25. janvāris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses

1

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/271 (2021. gada 17. februāris) par pastiprinātās uzraudzības pagarināšanu Grieķijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 998)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 998)

3

*

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes uzraudzības padomes Lēmums (ES) 2021/272 (2020. gada 16. decembris), ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu

7

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Tirdzniecības komitejas Lēmums Nr. 1/2020 (2020. gada 19. novembris), ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2021/273]

27

*

ES un šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2021 (2021. gada 12. februāris), ar ko groza III un IV tabulu 2. protokolā, kas pievienots grozītajam 1972. gada 22. jūlija Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju [2021/274]

29

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 22.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/270

(2021. gada 25. janvāris)

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu, 218. panta 7. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmumu (ES) 2018/104 (2) Visaptverošs un pastiprināts partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”) tika parakstīts 2017. gada 24. novembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmumu (ES) 2018/104 (2) Visaptverošs un pastiprināts partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”) tika parakstīts 2017. gada 24. novembrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (2) | Nolīgums ir nozīmīgs solis ceļā uz Savienības lielāku politisko un ekonomisko iesaisti Dienvidkaukāzā. Pastiprinot politisko dialogu un uzlabojot sadarbību daudzās jomās, tas būs pamats efektīvākai divpusējai sadarbībai ar Armēnijas Republiku. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums ir nozīmīgs solis ceļā uz Savienības lielāku politisko un ekonomisko iesaisti Dienvidkaukāzā. Pastiprinot politisko dialogu un uzlabojot sadarbību daudzās jomās, tas būs pamats efektīvākai divpusējai sadarbībai ar Armēnijas Republiku.

| (3) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Visaptverošs un pastiprināts partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā deponē apstiprināšanas dokumentu, kas paredzēts nolīguma 385. panta 1. punktā (4).

3. pants

1.   Piemērojot nolīguma 240. pantu, Komisija Savienības vārdā apstiprina nolīguma grozījumus, kas izdarīti ar Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas pieņemtajiem lēmumiem. Ja pēc tam, kad saņemti iebildumi par kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ieinteresētās personas nevar panākt vienošanos, Komisija pieņem šādu nostāju, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1151/2012 (5) 57. pantā noteikto procedūru.

2.   Piemērojot nolīguma 270. panta 2. punkta pirmo teikumu, Komisija ir pilnvarota apstiprināt Savienības nostāju attiecībā uz grozījumiem nolīguma XI pielikumā.

Piemērojot nolīguma 270. panta 2. punkta otro teikumu, Komisija ir pilnvarota izteikt iebildumus attiecībā uz Armēnijas Republikas ierosinātiem grozījumiem vai labojumiem nolīguma XI pielikumā.

4. pants

1.   Nosaukumu, kas aizsargāts saskaņā ar nolīguma V sadaļas 9. nodaļas 3. apakšiedaļu “Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes”, var izmantot jebkurš uzņēmējs, kas tirgo attiecīgajai specifikācijai atbilstīgus lauksaimniecības produktus, pārtikas produktus, vīnus, aromatizētos vīnus vai stipros alkoholiskos dzērienus.

2.   Saskaņā ar nolīguma 301. pantu dalībvalstis un Savienības iestādes nodrošina nolīguma 297. līdz 300. pantā paredzētās aizsardzības izpildi neatkarīgi no tā, vai tām to ir lūgusi kāda ieinteresētā persona.

5. pants

Nolīgumu neinterpretē kā tādu, kas piešķir tiesības vai uzliek saistības, uz kurām var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalstu tiesās.

6. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 25. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2018. gada 4. jūlija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/104 (2017. gada 20. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (OV L 23, 26.1.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Nolīgums publicēts OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp. kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

3

(4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

5

---

LĒMUMI

| 22.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/271

(2021. gada 17. februāris)

par pastiprinātās uzraudzības pagarināšanu Grieķijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 998)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad 2018. gada 20. augustā beidzās Eiropas Stabilitātes mehānisma ietvaros sniegtā palīdzība, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1192 (2) tika aktivizēts Grieķijas pastiprinātas uzraudzības sešu mēnešu laikposms, kas sākās 2018. gada 21. augustā. Pēc tam pastiprināto uzraudzību pagarināja četras reizes (3), katru reizi vēl par sešiem mēnešiem, pēdējo reizi – no 2020. gada 21. augusta. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad 2018. gada 20. augustā beidzās Eiropas Stabilitātes mehānisma ietvaros sniegtā palīdzība, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1192 (2) tika aktivizēts Grieķijas pastiprinātas uzraudzības sešu mēnešu laikposms, kas sākās 2018. gada 21. augustā. Pēc tam pastiprināto uzraudzību pagarināja četras reizes (3), katru reizi vēl par sešiem mēnešiem, pēdējo reizi – no 2020. gada 21. augusta.

| (2) | Grieķija kopš 2010. gada ir saņēmusi ievērojamu finansiālās palīdzības apjomu, kā rezultātā Grieķijas atlikušās saistības pret eurozonas dalībvalstīm, Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu un Eiropas Stabilitātes mehānismu kopumā ir 243 700 miljoni EUR. Grieķija saņēma Eiropas partneru finansiālo atbalstu ar atvieglotiem noteikumiem, un 2012. gadā tika veikti īpaši pasākumi, lai uzlabotu parāda atmaksājamību, un vēlreiz 2017. gadā Eiropas Stabilitātes mehānisma ietvaros. Eurogrupa 2018. gada 22. jūnijā panāca politisku vienošanos īstenot papildu pasākumus nolūkā nodrošināt parāda atmaksājamību. Par dažiem no šiem pasākumiem (tostarp par tādu summu pārvešanu, kas līdzvērtīgas ienākumiem, kurus eurozonas valstu centrālās bankas nopelnījušas no Grieķijas valsts obligācijām, kas tiek turētas saskaņā ar Nolīgumu par neto finanšu aktīviem un Vērtspapīru tirgu programmu) Eurogrupā var vienoties divreiz gadā, pamatojoties uz pozitīviem ziņojumiem par pastiprināto uzraudzību attiecībā uz to, kā Grieķija ievēro savas pēcprogrammas politikas saistības. Pamatojoties uz vienošanos, ko attiecīgi 2019. gada aprīlī, 2019. gada decembrī, 2020. gada jūnijā un 2020. gada novembrī panāca Eurogrupa, tika atļauts izmantot no politikas atkarīgo parāda pasākumu pirmās četras daļas. |
| --- | --- |

(2)

Grieķija kopš 2010. gada ir saņēmusi ievērojamu finansiālās palīdzības apjomu, kā rezultātā Grieķijas atlikušās saistības pret eurozonas dalībvalstīm, Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu un Eiropas Stabilitātes mehānismu kopumā ir 243 700 miljoni EUR. Grieķija saņēma Eiropas partneru finansiālo atbalstu ar atvieglotiem noteikumiem, un 2012. gadā tika veikti īpaši pasākumi, lai uzlabotu parāda atmaksājamību, un vēlreiz 2017. gadā Eiropas Stabilitātes mehānisma ietvaros. Eurogrupa 2018. gada 22. jūnijā panāca politisku vienošanos īstenot papildu pasākumus nolūkā nodrošināt parāda atmaksājamību. Par dažiem no šiem pasākumiem (tostarp par tādu summu pārvešanu, kas līdzvērtīgas ienākumiem, kurus eurozonas valstu centrālās bankas nopelnījušas no Grieķijas valsts obligācijām, kas tiek turētas saskaņā ar Nolīgumu par neto finanšu aktīviem un Vērtspapīru tirgu programmu) Eurogrupā var vienoties divreiz gadā, pamatojoties uz pozitīviem ziņojumiem par pastiprināto uzraudzību attiecībā uz to, kā Grieķija ievēro savas pēcprogrammas politikas saistības. Pamatojoties uz vienošanos, ko attiecīgi 2019. gada aprīlī, 2019. gada decembrī, 2020. gada jūnijā un 2020. gada novembrī panāca Eurogrupa, tika atļauts izmantot no politikas atkarīgo parāda pasākumu pirmās četras daļas.

| (3) | Grieķija ir Eurogrupā apņēmusies turpināt un pabeigt visas galvenās reformas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma stabilitātes atbalsta programmu (“programma”), un nodrošināt to svarīgo reformu mērķu īstenošanu, kuras pieņemtas saskaņā ar minēto programmu un tās priekštečiem. Grieķija ir arī apņēmusies īstenot konkrētas darbības fiskālās un fiskālās jomas strukturālās politikas, sociālās labklājības, finanšu stabilitātes, darba un produktu tirgu, privatizācijas un valsts pārvaldes jomās. Minētās konkrētās darbības, kas izklāstītas Eurogrupas 2018. gada 22. jūnija paziņojuma pielikumā, palīdzēs novērst Grieķijas pārmērīgās makroekonomikas nelīdzsvarotības un ekonomisko grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus. |
| --- | --- |

(3)

Grieķija ir Eurogrupā apņēmusies turpināt un pabeigt visas galvenās reformas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma stabilitātes atbalsta programmu (“programma”), un nodrošināt to svarīgo reformu mērķu īstenošanu, kuras pieņemtas saskaņā ar minēto programmu un tās priekštečiem. Grieķija ir arī apņēmusies īstenot konkrētas darbības fiskālās un fiskālās jomas strukturālās politikas, sociālās labklājības, finanšu stabilitātes, darba un produktu tirgu, privatizācijas un valsts pārvaldes jomās. Minētās konkrētās darbības, kas izklāstītas Eurogrupas 2018. gada 22. jūnija paziņojuma pielikumā, palīdzēs novērst Grieķijas pārmērīgās makroekonomikas nelīdzsvarotības un ekonomisko grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus.

| (4) | Komisija 2020. gada 26. februārī publicēja 2020. gada ziņojumu par Grieķiju (4). Komisija secināja, ka Grieķija saskaras ar pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību (5). Kaut arī vairākās jomās ir vērojams progress, tomēr vāja izaugsmes potenciāla un augsta bezdarba līmeņa kontekstā joprojām pastāv būtiska neaizsargātība un pagātnes problēmas saistībā ar lielo valsts parādu, ieņēmumus nenesošu aizdevumu lielo apmēru banku bilancēs un ārējo sektoru. Tādi paši konstatējumi izdarīti arī brīdināšanas mehānisma ziņojumā, kuru Covid-19 krīzes situācijā Komisija pieņēma 2020. gada 18. novembrī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (6), un kurā Grieķija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām 2021. gadā tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Konkrētāk, brīdināšanas mehānisma ziņojums liecina – lai gan valsts parāds 2019. gadā samazinājās, ir sagaidāms, ka 2020. gadā tas palielināsies virs 200 % no iekšzemes kopprodukta, ņemot vērā ekonomikas sarukumu un pandēmijas ietekmes mazināšanai veikto pasākumu izmaksas. Grieķijas finanšu sektorā problēmas joprojām rada zema rentabilitāte, kas ir zemāka par vidējiem kapitāla rādītājiem, un liels ieņēmumus nenesošu aizdevumu apjoms. Neto starptautisko ieguldījumu pozīcija joprojām ir ievērojami negatīva, lai gan tā ietver lielu ārējo valsts parādu ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem, un tiek prognozēts, ka tā vēl vairāk pasliktināsies sakarā ar mazākiem ieņēmumiem tūrisma nozarē. Bezdarba līmenis joprojām ir ļoti augsts, un krīzes dēļ uz laiku ir apstājusies lēnā samazināšanās tendence. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2020. gada 26. februārī publicēja 2020. gada ziņojumu par Grieķiju (4). Komisija secināja, ka Grieķija saskaras ar pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību (5). Kaut arī vairākās jomās ir vērojams progress, tomēr vāja izaugsmes potenciāla un augsta bezdarba līmeņa kontekstā joprojām pastāv būtiska neaizsargātība un pagātnes problēmas saistībā ar lielo valsts parādu, ieņēmumus nenesošu aizdevumu lielo apmēru banku bilancēs un ārējo sektoru. Tādi paši konstatējumi izdarīti arī brīdināšanas mehānisma ziņojumā, kuru Covid-19 krīzes situācijā Komisija pieņēma 2020. gada 18. novembrī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (6), un kurā Grieķija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām 2021. gadā tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Konkrētāk, brīdināšanas mehānisma ziņojums liecina – lai gan valsts parāds 2019. gadā samazinājās, ir sagaidāms, ka 2020. gadā tas palielināsies virs 200 % no iekšzemes kopprodukta, ņemot vērā ekonomikas sarukumu un pandēmijas ietekmes mazināšanai veikto pasākumu izmaksas. Grieķijas finanšu sektorā problēmas joprojām rada zema rentabilitāte, kas ir zemāka par vidējiem kapitāla rādītājiem, un liels ieņēmumus nenesošu aizdevumu apjoms. Neto starptautisko ieguldījumu pozīcija joprojām ir ievērojami negatīva, lai gan tā ietver lielu ārējo valsts parādu ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem, un tiek prognozēts, ka tā vēl vairāk pasliktināsies sakarā ar mazākiem ieņēmumiem tūrisma nozarē. Bezdarba līmenis joprojām ir ļoti augsts, un krīzes dēļ uz laiku ir apstājusies lēnā samazināšanās tendence.

| (5) | Kopš pandēmijas sākuma Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir veikušas vēl nepieredzētus pasākumus, lai aizsargātu cilvēku dzīvību un viņu iztikas līdzekļus. Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un īstenojot saskaņotu Savienības pieeju, Grieķija ir turpinājusi pieņemt pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, un ir paplašinājusi fiskālo un likviditātes pasākumu kopumu, ar kuriem palīdz vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Eiropas Savienība atbalstīja valstu centienus risināt veselības krīzi un mazināt triecienu ekonomikai. Cīņai pret vīrusu tā novirzīja sava budžeta līdzekļus, iedarbināja Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, pilnībā izmantoja valsts atbalsta noteikumos paredzēto elastību un izveidoja jaunu instrumentu, kas palīdzētu cilvēkiem saglabāt darbu – atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE). Līdztekus Eiropas Centrālās bankas, Eiropas Stabilitātes mehānisma un Eiropas Investīciju bankas veiktajiem pasākumiem ES reakcija nodrošina 750 miljardus EUR no instrumenta Next Generation EU, un šis atbalsts tiks sniegts galvenokārt ar Atveseļošanas un noturības mehānisma starpniecību. Mehānisms sniegs ievērojamu atbalstu reformu un ieguldījumu īstenošanai nolūkā stiprināt dalībvalstu ekonomiku. Grieķijas ekonomikai šis mehānisms sniedz iespēju atgūties no pašreizējās krīzes un risināt problēmas, ar kurām tā joprojām saskaras. Turklāt daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam ES finansējums vairāk nekā 1 000 miljarda EUR apmērā tiks novirzīts jaunām un pastiprinātām prioritātēm visās ES politikas jomās, tostarp zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. |
| --- | --- |

(5)

Kopš pandēmijas sākuma Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir veikušas vēl nepieredzētus pasākumus, lai aizsargātu cilvēku dzīvību un viņu iztikas līdzekļus. Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un īstenojot saskaņotu Savienības pieeju, Grieķija ir turpinājusi pieņemt pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, un ir paplašinājusi fiskālo un likviditātes pasākumu kopumu, ar kuriem palīdz vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Eiropas Savienība atbalstīja valstu centienus risināt veselības krīzi un mazināt triecienu ekonomikai. Cīņai pret vīrusu tā novirzīja sava budžeta līdzekļus, iedarbināja Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, pilnībā izmantoja valsts atbalsta noteikumos paredzēto elastību un izveidoja jaunu instrumentu, kas palīdzētu cilvēkiem saglabāt darbu – atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE). Līdztekus Eiropas Centrālās bankas, Eiropas Stabilitātes mehānisma un Eiropas Investīciju bankas veiktajiem pasākumiem ES reakcija nodrošina 750 miljardus EUR no instrumenta Next Generation EU, un šis atbalsts tiks sniegts galvenokārt ar Atveseļošanas un noturības mehānisma starpniecību. Mehānisms sniegs ievērojamu atbalstu reformu un ieguldījumu īstenošanai nolūkā stiprināt dalībvalstu ekonomiku. Grieķijas ekonomikai šis mehānisms sniedz iespēju atgūties no pašreizējās krīzes un risināt problēmas, ar kurām tā joprojām saskaras. Turklāt daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam ES finansējums vairāk nekā 1 000 miljarda EUR apmērā tiks novirzīts jaunām un pastiprinātām prioritātēm visās ES politikas jomās, tostarp zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā.

| (6) | Komisija 2020. gada 18. novembrī publicēja savu astoto novērtējumu par Grieķijas pastiprināto uzraudzību (7). Tā secināja, ka, neraugoties uz pandēmijas radītajiem nelabvēlīgajiem apstākļiem, Grieķija ir veikusi nepieciešamās darbības, lai izpildītu savas konkrētās reformu saistības. Ziņojumā tika norādīts, ka pēdējo mēnešu laikā iestādēm ir izdevies atsākt darbu pie reformu saistībām pēc tam, kad bezprecedenta notikumu dēļ 2020. gada pirmajā pusē šis darbs apstājās, un tās ir īstenojušas vairākas fundamentālas reformas. Eiropas iestādes atzinīgi novērtēja ciešo un konstruktīvo iesaisti visās jomās un mudināja iestādes saglabāt dinamiku un nepieciešamības gadījumā pastiprināt centienus, lai ātri pabeigtu nesen pieņemto primāro tiesību aktu īstenošanu. Tas jo īpaši attiecas uz reformām finanšu sektorā, kur īsā laikā jāpabeidz un jāpieņem liels skaits sekundāro tiesību aktu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2020. gada 18. novembrī publicēja savu astoto novērtējumu par Grieķijas pastiprināto uzraudzību (7). Tā secināja, ka, neraugoties uz pandēmijas radītajiem nelabvēlīgajiem apstākļiem, Grieķija ir veikusi nepieciešamās darbības, lai izpildītu savas konkrētās reformu saistības. Ziņojumā tika norādīts, ka pēdējo mēnešu laikā iestādēm ir izdevies atsākt darbu pie reformu saistībām pēc tam, kad bezprecedenta notikumu dēļ 2020. gada pirmajā pusē šis darbs apstājās, un tās ir īstenojušas vairākas fundamentālas reformas. Eiropas iestādes atzinīgi novērtēja ciešo un konstruktīvo iesaisti visās jomās un mudināja iestādes saglabāt dinamiku un nepieciešamības gadījumā pastiprināt centienus, lai ātri pabeigtu nesen pieņemto primāro tiesību aktu īstenošanu. Tas jo īpaši attiecas uz reformām finanšu sektorā, kur īsā laikā jāpabeidz un jāpieņem liels skaits sekundāro tiesību aktu.

| (7) | Padome pārbaudīja 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas 2020. gadā veikto padziļināto pārskatu un pamatojoties uz Komisijas novērtējumu. Padome ņēma vērā to, ka pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais vajadzīgais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. Tā ieteica (8) Grieķijai veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju (tostarp stiprinot veselības aprūpes sistēmas noturību), izstrādātu saīsināta darba laika shēmas un sniegtu efektīvu aktivizācijas atbalstu, kura mērķis ir mazināt krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, izvērstu pasākumus likviditātes nodrošināšanai un veicinātu publiskos un privātos ieguldījumus vairākās prioritārās ieguldījumu jomās, tostarp attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Padome arī aicināja iestādes turpināt un pabeigt reformas saskaņā ar pēcprogrammas saistībām, lai tādējādi atsāktu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu pēc tam, kad pakāpeniski tiks atviegloti Covid-19 uzliesmojuma dēļ uzliktie ierobežojumi. |
| --- | --- |

(7)

Padome pārbaudīja 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas 2020. gadā veikto padziļināto pārskatu un pamatojoties uz Komisijas novērtējumu. Padome ņēma vērā to, ka pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais vajadzīgais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. Tā ieteica (8) Grieķijai veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju (tostarp stiprinot veselības aprūpes sistēmas noturību), izstrādātu saīsināta darba laika shēmas un sniegtu efektīvu aktivizācijas atbalstu, kura mērķis ir mazināt krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, izvērstu pasākumus likviditātes nodrošināšanai un veicinātu publiskos un privātos ieguldījumus vairākās prioritārās ieguldījumu jomās, tostarp attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Padome arī aicināja iestādes turpināt un pabeigt reformas saskaņā ar pēcprogrammas saistībām, lai tādējādi atsāktu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu pēc tam, kad pakāpeniski tiks atviegloti Covid-19 uzliesmojuma dēļ uzliktie ierobežojumi.

| (8) | Kopš Eiropas Stabilitātes mehānisma programmas beigām Grieķijas banku nozare ir kļuvusi stabilāka un noturīgāka pret satricinājumiem, taču joprojām pastāv mantotie riski un ievērojama pamatā esošā neaizsargātība, kuru pastiprina koronavīrusa uzliesmojuma negatīvā ietekme. Bankām joprojām ir pienācīga likviditāte, ko sekmē stimulējošie monetārās politikas nosacījumi, taču ieņēmumus nenesošo aizdevumu līmenis vēl aizvien ir augsts, kas 2020. gada septembrī bija 58,7 miljardi EUR jeb 35,8 % no riska darījumu kopsummas par bruto aizdevumiem klientiem (9). Ieņēmumus nenesošo aizdevumu apjoma samazināšanās no augstākā līmeņa 2016. gada martā, kad tas bija 107,2 miljardu EUR apmērā, 2020. gada pirmajos deviņos mēnešos turpinājās, lai gan lēnākā tempā. Tomēr lielais to aizdevumu īpatsvars, uz kuriem attiecas parāda atmaksas moratoriji, liecina par ievērojamu risku, ka pēc moratoriju beigām palielināsies finansējuma vajadzības un pasliktināsies aktīvu kvalitātes rādītāji. Svarīgs solis banku stratēģijā ieņēmumus nenesošo aizdevumu ierobežošanai joprojām ir turpināt vērtspapīrošanu atbilstoši Hercules shēmai, ko paredzēts noslēgt 2021. gada pirmajā pusē. Grieķijas banku kapitāla pozīcija atbilst kapitāla prasībām, taču uzraudzības prasības kļūst aizvien stingrākas, un pieaug kapitāla vajadzības, lai zemas rentabilitātes apstākļos vidējā termiņā finansētu ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvara samazināšanu, un ir sagaidāms, ka pandēmijas ekonomiskās ietekmes dēļ spiediens uz šo banku kapitāla pozīciju pieaugs vēl vairāk. Tāpēc Grieķijas bankas ir īpaši pakļautas riskam, ka pandēmijas dēļ, iespējams, pieaugs finansēšanas izmaksas un no jauna pasliktināsies aktīvu kvalitāte. Iestādes ir veiksmīgi īstenojušas vai paplašinājušas atbalsta pasākumus nolūkā saglabāt finansējuma pieejamību skartajiem uzņēmumiem; tas papildina iniciatīvas komercbanku un kredītu apkalpotāju līmenī. Pēc kavēšanās Covid-19 uzliesmojuma negatīvās ietekmes dēļ iestādes turpina darbu pie būtiskām finanšu sektora reformām, kuru mērķis ir uzlabot esošos instrumentus ieņēmumus nenesošu aizdevumu noregulējumam. Šīs reformas, jo īpaši nesen pieņemtā sadrumstalotā maksātnespējas režīma pārskatīšana, var palīdzēt vidējā termiņā mazināt krīzes ietekmi uz privātā sektora parādsaistībām. Šo reformu ietekme būs atkarīga no tā, cik savlaicīgi un efektīvi tās tiks īstenotas. |
| --- | --- |

(8)

Kopš Eiropas Stabilitātes mehānisma programmas beigām Grieķijas banku nozare ir kļuvusi stabilāka un noturīgāka pret satricinājumiem, taču joprojām pastāv mantotie riski un ievērojama pamatā esošā neaizsargātība, kuru pastiprina koronavīrusa uzliesmojuma negatīvā ietekme. Bankām joprojām ir pienācīga likviditāte, ko sekmē stimulējošie monetārās politikas nosacījumi, taču ieņēmumus nenesošo aizdevumu līmenis vēl aizvien ir augsts, kas 2020. gada septembrī bija 58,7 miljardi EUR jeb 35,8 % no riska darījumu kopsummas par bruto aizdevumiem klientiem (9). Ieņēmumus nenesošo aizdevumu apjoma samazināšanās no augstākā līmeņa 2016. gada martā, kad tas bija 107,2 miljardu EUR apmērā, 2020. gada pirmajos deviņos mēnešos turpinājās, lai gan lēnākā tempā. Tomēr lielais to aizdevumu īpatsvars, uz kuriem attiecas parāda atmaksas moratoriji, liecina par ievērojamu risku, ka pēc moratoriju beigām palielināsies finansējuma vajadzības un pasliktināsies aktīvu kvalitātes rādītāji. Svarīgs solis banku stratēģijā ieņēmumus nenesošo aizdevumu ierobežošanai joprojām ir turpināt vērtspapīrošanu atbilstoši Hercules shēmai, ko paredzēts noslēgt 2021. gada pirmajā pusē. Grieķijas banku kapitāla pozīcija atbilst kapitāla prasībām, taču uzraudzības prasības kļūst aizvien stingrākas, un pieaug kapitāla vajadzības, lai zemas rentabilitātes apstākļos vidējā termiņā finansētu ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvara samazināšanu, un ir sagaidāms, ka pandēmijas ekonomiskās ietekmes dēļ spiediens uz šo banku kapitāla pozīciju pieaugs vēl vairāk. Tāpēc Grieķijas bankas ir īpaši pakļautas riskam, ka pandēmijas dēļ, iespējams, pieaugs finansēšanas izmaksas un no jauna pasliktināsies aktīvu kvalitāte. Iestādes ir veiksmīgi īstenojušas vai paplašinājušas atbalsta pasākumus nolūkā saglabāt finansējuma pieejamību skartajiem uzņēmumiem; tas papildina iniciatīvas komercbanku un kredītu apkalpotāju līmenī. Pēc kavēšanās Covid-19 uzliesmojuma negatīvās ietekmes dēļ iestādes turpina darbu pie būtiskām finanšu sektora reformām, kuru mērķis ir uzlabot esošos instrumentus ieņēmumus nenesošu aizdevumu noregulējumam. Šīs reformas, jo īpaši nesen pieņemtā sadrumstalotā maksātnespējas režīma pārskatīšana, var palīdzēt vidējā termiņā mazināt krīzes ietekmi uz privātā sektora parādsaistībām. Šo reformu ietekme būs atkarīga no tā, cik savlaicīgi un efektīvi tās tiks īstenotas.

| (9) | Neraugoties uz pēdējos gados panākto progresu tādās jomās kā uzņēmumu reģistrēšanas laika saīsināšana un mazākuma ieguldītāju aizsardzības stiprināšana, Grieķija joprojām saskaras ar būtiskām problēmām attiecībā uz tās uzņēmējdarbības vidi un tiesu sistēmu, par ko liecina sliktie rādītāji vairākās jomās (piemēram, līgumu izpildes panākšana, īpašuma reģistrācija, maksātnespējas noregulēšana utt.). Iestādes turpina darbu pie tā, lai uzlabotu regulatīvo vidi un palielinātu konkurētspēju, neraugoties uz to, ka Covid-19 pandēmijas dēļ ir radušās grūtības. Pastāvīgs progress tiesu sistēmas reformu īstenošanā, tostarp darbības mediācijas atbalstam, un nesen veiktie pasākumi produktu tirgus reformēšanai un tirgus uzraudzības uzlabošanai, var veicināt Grieķijas atveseļošanās perspektīvas, bet ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi. Iestādes arī turpina galvenās reformas, kuru mērķis ir uzlabot Grieķijas digitālo veiktspēju, kas joprojām ir viena no zemākajām ES. Grieķija ir arī apņēmusies līdz 2021. gada sākumam īstenot vērienīgu publiskā iepirkuma reformu, vienlaikus turpinot īstenot papildu darbības, lai vēl vairāk mazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(9)

Neraugoties uz pēdējos gados panākto progresu tādās jomās kā uzņēmumu reģistrēšanas laika saīsināšana un mazākuma ieguldītāju aizsardzības stiprināšana, Grieķija joprojām saskaras ar būtiskām problēmām attiecībā uz tās uzņēmējdarbības vidi un tiesu sistēmu, par ko liecina sliktie rādītāji vairākās jomās (piemēram, līgumu izpildes panākšana, īpašuma reģistrācija, maksātnespējas noregulēšana utt.). Iestādes turpina darbu pie tā, lai uzlabotu regulatīvo vidi un palielinātu konkurētspēju, neraugoties uz to, ka Covid-19 pandēmijas dēļ ir radušās grūtības. Pastāvīgs progress tiesu sistēmas reformu īstenošanā, tostarp darbības mediācijas atbalstam, un nesen veiktie pasākumi produktu tirgus reformēšanai un tirgus uzraudzības uzlabošanai, var veicināt Grieķijas atveseļošanās perspektīvas, bet ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi. Iestādes arī turpina galvenās reformas, kuru mērķis ir uzlabot Grieķijas digitālo veiktspēju, kas joprojām ir viena no zemākajām ES. Grieķija ir arī apņēmusies līdz 2021. gada sākumam īstenot vērienīgu publiskā iepirkuma reformu, vienlaikus turpinot īstenot papildu darbības, lai vēl vairāk mazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem.

| (10) | Pēc tam, kad Grieķijai 2010. gadā nebija iespēja aizņemties finanšu tirgū, no 2017. gada jūlija tā sāka atgūt piekļuvi tirgiem, emitējot valsts obligācijas. Grieķijas valsts obligāciju ienesīgums sāka lēnām samazināties pēc ESM programmas sekmīgas noslēgšanas 2018. gadā, un 2019. gadā tas ievērojami samazinājās. Kopš pandēmijas sākuma Grieķija ir veiksmīgi emitējusi gan valsts parādzīmes, gan ilgtermiņa obligācijas, kas liecina par pastāvīgu piekļuvi tirgus finansējumam. Pašreizējos labvēlīgos finansēšanas nosacījumus atbalsta Eiropas līmenī pieņemti likviditātes pasākumi, tostarp Eiropas Centrālās bankas pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programma. Pamatojoties uz 8. pastiprinātās uzraudzības ziņojumā sniegto parāda atmaksājamības analīzi, sagaidāms, ka valsts bruto finansējuma vajadzības vidējā termiņā būs aptuveni 15 % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

(10)

Pēc tam, kad Grieķijai 2010. gadā nebija iespēja aizņemties finanšu tirgū, no 2017. gada jūlija tā sāka atgūt piekļuvi tirgiem, emitējot valsts obligācijas. Grieķijas valsts obligāciju ienesīgums sāka lēnām samazināties pēc ESM programmas sekmīgas noslēgšanas 2018. gadā, un 2019. gadā tas ievērojami samazinājās. Kopš pandēmijas sākuma Grieķija ir veiksmīgi emitējusi gan valsts parādzīmes, gan ilgtermiņa obligācijas, kas liecina par pastāvīgu piekļuvi tirgus finansējumam. Pašreizējos labvēlīgos finansēšanas nosacījumus atbalsta Eiropas līmenī pieņemti likviditātes pasākumi, tostarp Eiropas Centrālās bankas pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programma. Pamatojoties uz 8. pastiprinātās uzraudzības ziņojumā sniegto parāda atmaksājamības analīzi, sagaidāms, ka valsts bruto finansējuma vajadzības vidējā termiņā būs aptuveni 15 % apmērā no IKP.

| (11) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka apstākļi, kas pamatoja pastiprinātas uzraudzības noteikšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. pantu, joprojām pastāv. Konkrētāk, Grieķija vēl arvien saskaras ar riskiem, kuri saistīti ar tās finanšu stabilitāti, un gadījumā, ja tie īstenotos, tie varētu radīt plašāku negatīvu ietekmi citās eurozonas dalībvalstīs. Ja šāda negatīva ietekme īstenotos, tā varētu rasties netieši, ietekmējot ieguldītāju uzticēšanos un tādējādi palielinot refinansēšanas izmaksas bankām un citām eurozonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka apstākļi, kas pamatoja pastiprinātas uzraudzības noteikšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. pantu, joprojām pastāv. Konkrētāk, Grieķija vēl arvien saskaras ar riskiem, kuri saistīti ar tās finanšu stabilitāti, un gadījumā, ja tie īstenotos, tie varētu radīt plašāku negatīvu ietekmi citās eurozonas dalībvalstīs. Ja šāda negatīva ietekme īstenotos, tā varētu rasties netieši, ietekmējot ieguldītāju uzticēšanos un tādējādi palielinot refinansēšanas izmaksas bankām un citām eurozonas dalībvalstīm.

| (12) | Tāpēc vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk ir jāveic pasākumi, lai novērstu grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus, un jāīsteno strukturālas reformas, lai atbalstītu noturīgu un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos nolūkā mazināt vairāku faktoru pagātnē izraisītās sekas. Minētie faktori ietver smagu un ieilgušu lejupslīdi krīzes laikā, Grieķijas parāda sloga apmēru, tās finanšu sektora neaizsargātību, joprojām salīdzinoši spēcīgo saikni starp finanšu sektoru un Grieķijas publiskajām finansēm, tajā skaitā valsts īpašumtiesību rezultātā, risku, ka smagā spriedze kādā no minētajiem sektoriem izplatīsies uz citām dalībvalstīm, kā arī eurozonas dalībvalstu riska darījumus ar Grieķijas valsti. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk ir jāveic pasākumi, lai novērstu grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus, un jāīsteno strukturālas reformas, lai atbalstītu noturīgu un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos nolūkā mazināt vairāku faktoru pagātnē izraisītās sekas. Minētie faktori ietver smagu un ieilgušu lejupslīdi krīzes laikā, Grieķijas parāda sloga apmēru, tās finanšu sektora neaizsargātību, joprojām salīdzinoši spēcīgo saikni starp finanšu sektoru un Grieķijas publiskajām finansēm, tajā skaitā valsts īpašumtiesību rezultātā, risku, ka smagā spriedze kādā no minētajiem sektoriem izplatīsies uz citām dalībvalstīm, kā arī eurozonas dalībvalstu riska darījumus ar Grieķijas valsti.

| (13) | Lai novērstu atlikušos riskus un uzraudzītu ar tiem saistīto apņemšanos izpildi, šķiet nepieciešami un pamatoti pagarināt Grieķijas pastiprināto uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(13)

Lai novērstu atlikušos riskus un uzraudzītu ar tiem saistīto apņemšanos izpildi, šķiet nepieciešami un pamatoti pagarināt Grieķijas pastiprināto uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. panta 1. punktu.

| (14) | Grieķijai tika dota iespēja paust savu viedokli par Komisijas novērtējumu, kas tika nosūtīts 2021. gada 14. janvāra vēstulē. Savā 2021. gada 27. janvāra atbildē Grieķija kopumā piekrita Komisijas novērtējumam, ko tā sniedza attiecībā uz ekonomiskajām problēmām, ar ko valsts saskaras, un tas ir pamats pastiprinātās uzraudzības pagarināšanai. |
| --- | --- |

(14)

Grieķijai tika dota iespēja paust savu viedokli par Komisijas novērtējumu, kas tika nosūtīts 2021. gada 14. janvāra vēstulē. Savā 2021. gada 27. janvāra atbildē Grieķija kopumā piekrita Komisijas novērtējumam, ko tā sniedza attiecībā uz ekonomiskajām problēmām, ar ko valsts saskaras, un tas ir pamats pastiprinātās uzraudzības pagarināšanai.

| (15) | Grieķija turpinās gūt labumu no tehniskā atbalsta, ko sniedz saskaņā ar jauno tehniskā atbalsta instrumentu, kura ietvaros dalībvalstis jo īpaši tiks atbalstītas to atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

(15)

Grieķija turpinās gūt labumu no tehniskā atbalsta, ko sniedz saskaņā ar jauno tehniskā atbalsta instrumentu, kura ietvaros dalībvalstis jo īpaši tiks atbalstītas to atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā un īstenošanā.

| (16) | Komisija pastiprinātās uzraudzības īstenošanā plāno cieši sadarboties ar Eiropas Stabilitātes mehānismu agrīnās brīdināšanas sistēmas satvarā, |
| --- | --- |

(16)

Komisija pastiprinātās uzraudzības īstenošanā plāno cieši sadarboties ar Eiropas Stabilitātes mehānismu agrīnās brīdināšanas sistēmas satvarā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grieķijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 2. panta 1. punktu piemērotais pastiprinātās uzraudzības laikposms, ko aktivizēja ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1192, tiek pagarināts par papildu sešu mēnešu laikposmu, kas sākas 2021. gada 21. februārī.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2021. gada 17. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Paolo GENTILONI

---

(1)  
  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1192 (2018. gada 11. jūlijs) par pastiprinātas uzraudzības aktivizēšanu Grieķijā (OV L 211, 22.8.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/338 (OV L 60, 28.2.2019., 17. lpp.); Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1287 (OV L 202, 31.7.2019., 110. lpp.); Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/280 (OV L 59, 28.2.2020., 9. lpp.) un Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/5086 (OV L 248, 31.7.2020., 20. lpp.).

3

(4)  SWD(2020) 507 final.

4

(5)  COM(2020) 150 final.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 ( 2011. gada 16. novembris ) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

6

(7)  
  European Commission:
  Enhanced Surveillance Report – Greece, May 2020, iestāžu dokuments Nr. 127, 2020. gada maijs.

7

European Commission:

Enhanced Surveillance Report – Greece

May 2020

(8)  Padomes 2020. gada 20. jūlija Ieteikums par Grieķijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 46. lpp.).

8

(9)  Avots: Grieķijas Banka, vērtējot individuālā līmenī.

9

---

| 22.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/7

---

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES UZRAUDZĪBAS PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/272

(2020. gada 16. decembris),

ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES UZRAUDZĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā IX pielikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu, 43. panta 1. punktu un 44. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 (2012. gada 14. marts) par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (2), un jo īpaši tās 28. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 918/2012 (2012. gada 5. jūlijs), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem papildina attiecībā uz definīcijām, neto īso pozīciju aprēķināšanu, segtiem valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem, informēšanas sliekšņiem, likviditātes sliekšņiem, ko piemēro ierobežojumu apturēšanai, ievērojamiem finanšu instrumentu vērtības kritumiem un negatīviem notikumiem (3), un jo īpaši tās 24. pantu,

ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes Lēmumu (ES) 2020/525 (2020. gada 16. marts) pieprasīt fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, uz laiku pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu (4),

ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes Lēmumu (ES) Nr. 2020/1123 (2020. gada 10. jūnijs), ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, uz laiku pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu (5), un Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes Lēmumu (ES) 2020/1689 (2020. gada 16. septembris), ar ko atjauno pagaidu prasību fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu (6),

tā kā:

1.   IEVADS

IEVADS

| (1) | Ar Lēmumu (ES) 2020/525 ESMA pieprasīja fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, informēt kompetentās iestādes par visām šādām pozīcijām, kuras sasniedz, pārsniedz vai samazinās zem 0,1 % no emitētā akciju kapitāla saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu (ES) 2020/525 ESMA pieprasīja fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, informēt kompetentās iestādes par visām šādām pozīcijām, kuras sasniedz, pārsniedz vai samazinās zem 0,1 % no emitētā akciju kapitāla saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

ESMA

| (2) | Lēmumā (ES) 2020/525 noteiktais pasākums attiecas uz nepieciešamību valstu kompetentajām iestādēm un ESMA apzināties tās neto īsās pozīcijas, kuras tirgus dalībnieki ir izveidojuši attiecībā uz akcijām, ko atļauts tirgot regulētā tirgū, ņemot vērā nesenos ārkārtas notikumus finanšu tirgos. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā (ES) 2020/525 noteiktais pasākums attiecas uz nepieciešamību valstu kompetentajām iestādēm un ESMA apzināties tās neto īsās pozīcijas, kuras tirgus dalībnieki ir izveidojuši attiecībā uz akcijām, ko atļauts tirgot regulētā tirgū, ņemot vērā nesenos ārkārtas notikumus finanšu tirgos.

ESMA

| (3) | Ar Lēmumu (ES) 2020/1689 un Lēmumu (ES) 2020/1689 ESMA atjaunoja pagaidu prasību, jo, neskatoties uz ES finanšu tirgu daļēju atgūšanos no zaudējumiem, kas reģistrēti kopš pandēmijas uzliesmojuma, nākotnes atveseļošanās perspektīvas joprojām bija neskaidras un joprojām pastāvēja draudi finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, kā arī finanšu sistēmas stabilitātei un tam bija ietekme uz visu ES. |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu (ES) 2020/1689 un Lēmumu (ES) 2020/1689 ESMA atjaunoja pagaidu prasību, jo, neskatoties uz ES finanšu tirgu daļēju atgūšanos no zaudējumiem, kas reģistrēti kopš pandēmijas uzliesmojuma, nākotnes atveseļošanās perspektīvas joprojām bija neskaidras un joprojām pastāvēja draudi finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, kā arī finanšu sistēmas stabilitātei un tam bija ietekme uz visu ES.

ESMA

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. pantu ESMA ir jāpārskata šis pasākums ar atbilstošu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. pantu ESMA ir jāpārskata šis pasākums ar atbilstošu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos.

ESMA

| (5) | ESMA ir veikusi šo izvērtējumu, pamatojoties uz snieguma rādītāju analīzi, tostarp cenu, svārstīguma, kredītriska mijmaiņas darījumu starpību, kā arī neto īso pozīciju attīstību, jo īpaši starp 0,1 un 0,2 %. Saskaņā ar veikto analīzi ESMA ir pieņēmusi lēmumu, ka tai būtu jāatjauno pasākums uz trim papildu mēnešiem. |
| --- | --- |

(5)

ESMA ir veikusi šo izvērtējumu, pamatojoties uz snieguma rādītāju analīzi, tostarp cenu, svārstīguma, kredītriska mijmaiņas darījumu starpību, kā arī neto īso pozīciju attīstību, jo īpaši starp 0,1 un 0,2 %. Saskaņā ar veikto analīzi ESMA ir pieņēmusi lēmumu, ka tai būtu jāatjauno pasākums uz trim papildu mēnešiem.

ESMA

ESMA

2.   PASĀKUMA SPĒJA NOVĒRST ATTIECĪGOS APDRAUDĒJUMUS UN PĀRROBEŽU IETEKMI (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS)

PASĀKUMA SPĒJA NOVĒRST ATTIECĪGOS APDRAUDĒJUMUS UN PĀRROBEŽU IETEKMI (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS)

a)   Finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes apdraudējums

Finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes apdraudējums

| (6) | ESMA uzskata, ka pašreizējā situācijā, kuru būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas norises un ar tām saistītā nenoteiktība, ES finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes risku apzināšana būtu jābalsta uz vispārējās makroekonomiskās vides analīzi apvienojumā ar finanšu tirgu attīstības analīzi. |
| --- | --- |

(6)

ESMA uzskata, ka pašreizējā situācijā, kuru būtiski ietekmē Covid-19 pandēmijas norises un ar tām saistītā nenoteiktība, ES finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes risku apzināšana būtu jābalsta uz vispārējās makroekonomiskās vides analīzi apvienojumā ar finanšu tirgu attīstības analīzi.

ESMA

| (7) | Covid-19 pandēmija joprojām nelabvēlīgi ietekmē reālo ekonomiku, un vispārējās nākotnes atveseļošanās perspektīvas joprojām ir neskaidras, neskatoties uz nesenajām pozitīvajām norisēm ES un ārpus tās robežām saistībā ar vakcīnām. ESMA iepriekšējā lēmumā paustās bažas par iespējamo Covid-19 inficēšanās gadījumu skaita pieaugumu ir īstenojušās ar vēl vienu inficēšanās vilni. Saistītie dati par jauniem gadījumiem, hospitalizāciju, intensīvās aprūpes noslogojuma rādītājiem un nāves gadījumiem ir salīdzināmi ar marta un aprīļa periodu vai ir pat sliktāki par to. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 pandēmija joprojām nelabvēlīgi ietekmē reālo ekonomiku, un vispārējās nākotnes atveseļošanās perspektīvas joprojām ir neskaidras, neskatoties uz nesenajām pozitīvajām norisēm ES un ārpus tās robežām saistībā ar vakcīnām. ESMA iepriekšējā lēmumā paustās bažas par iespējamo Covid-19 inficēšanās gadījumu skaita pieaugumu ir īstenojušās ar vēl vienu inficēšanās vilni. Saistītie dati par jauniem gadījumiem, hospitalizāciju, intensīvās aprūpes noslogojuma rādītājiem un nāves gadījumiem ir salīdzināmi ar marta un aprīļa periodu vai ir pat sliktāki par to.

ESMA

| (8) | Tā rezultātā visā ES tika veikti vairāki ierobežošanas pasākumi, sākot no vietējiem pārvietošanās ierobežojumiem un komandantstundas līdz pārvietošanās ierobežojumiem valsts mērogā. Attiecībā uz pirmo pandēmijas inficēšanās vilni ir sagaidāms, ka šie pasākumi ietekmēs valstu ekonomiku gan īstermiņā, gan ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Tā rezultātā visā ES tika veikti vairāki ierobežošanas pasākumi, sākot no vietējiem pārvietošanās ierobežojumiem un komandantstundas līdz pārvietošanās ierobežojumiem valsts mērogā. Attiecībā uz pirmo pandēmijas inficēšanās vilni ir sagaidāms, ka šie pasākumi ietekmēs valstu ekonomiku gan īstermiņā, gan ilgtermiņā.

| (9) | Šajā sakarā Eiropas Komisijas (EK) Eiropas ekonomikas rudens prognozēs (7) ir norādīts, ka 2020. gadā reālais IKP eurozonā samazināsies par 7,8 % ar ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm. Nav paredzams, ka IKP eurozonā un ES atgūsies līdz 2022. gada beigām (8). |
| --- | --- |

(9)

Šajā sakarā Eiropas Komisijas (EK) Eiropas ekonomikas rudens prognozēs (7) ir norādīts, ka 2020. gadā reālais IKP eurozonā samazināsies par 7,8 % ar ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm. Nav paredzams, ka IKP eurozonā un ES atgūsies līdz 2022. gada beigām (8).

7

8

| (10) | Sagaidāms, ka bezdarba līmenis eurozonā 2020. gadā sasniegs 8,3 % (ES – 7,7%) un 2021. gadā turpinās pieaugt (9). |
| --- | --- |

(10)

Sagaidāms, ka bezdarba līmenis eurozonā 2020. gadā sasniegs 8,3 % (ES – 7,7%) un 2021. gadā turpinās pieaugt (9).

9

| (11) | Attiecībā uz finanšu tirgu attīstību pēdējā laikā ziņotās pozitīvās ziņas par vakcīnu attīstību un efektivitāti ir palīdzējušas ievērojami uzlabot tirgus vērtējumus un citus saistītus parametrus: no 6. novembra – tirdzniecības dienas pirms pirmā pozitīvā paziņojuma par iespējamo vakcīnu (10) – līdz 2020. gada 2. decembrim, STOXX EUROPE 800 ex. Šveici un Eurostoxx 50 indeksi pieauga attiecīgi par 8,7 % un 9,9 %, un šai tendencei sekoja galvenie valstu indeksi, kas vidēji pieauga par 10 %. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz finanšu tirgu attīstību pēdējā laikā ziņotās pozitīvās ziņas par vakcīnu attīstību un efektivitāti ir palīdzējušas ievērojami uzlabot tirgus vērtējumus un citus saistītus parametrus: no 6. novembra – tirdzniecības dienas pirms pirmā pozitīvā paziņojuma par iespējamo vakcīnu (10) – līdz 2020. gada 2. decembrim, STOXX EUROPE 800 ex. Šveici un Eurostoxx 50 indeksi pieauga attiecīgi par 8,7 % un 9,9 %, un šai tendencei sekoja galvenie valstu indeksi, kas vidēji pieauga par 10 %.

10

STOXX EUROPE 800 ex.

Eurostoxx 50

| (12) | Tomēr, izmantojot Eurostoxx 50 indeksu kā atsauci, tā cenu līmeņa izlīdzināšanās (-8 % salīdzinājumā ar februāri) ir ievērojami vājāka salīdzinājumā ar citiem rādītājiem, piemēram, NIKKEI 225 (+ 14,1 % salīdzinājumā ar februāri), S&P 500 (+ 8,6 % salīdzinājumā ar februāri) vai CSI 300 (+ 22,3 % salīdzinājumā ar februāri) (1. attēls ). |
| --- | --- |

(12)

Tomēr, izmantojot Eurostoxx 50 indeksu kā atsauci, tā cenu līmeņa izlīdzināšanās (-8 % salīdzinājumā ar februāri) ir ievērojami vājāka salīdzinājumā ar citiem rādītājiem, piemēram, NIKKEI 225 (+ 14,1 % salīdzinājumā ar februāri), S&P 500 (+ 8,6 % salīdzinājumā ar februāri) vai CSI 300 (+ 22,3 % salīdzinājumā ar februāri) (1. attēls ).

Eurostoxx 50

NIKKEI 225

S&P 500

CSI 300

| (13) | Aplūkojot konkrēti banku nozari, STOXX Europe Total Market Banks (atsauc. Eiropas bankas) zaudējumi 2020. gada 2. decembrī bija 22 % salīdzinājumā ar 20. februāri, kas ir uzlabojums salīdzinājumā ar septembrī reģistrēto 37 % samazinājumu (1. attēls ). Analizējot dažu galveno Eiropas kredītiestāžu (DE, ES, IT, FR) akciju cenas, cenu kritums svārstās no 3,41 % līdz 42,62 %. Neraugoties uz uzlabojumiem salīdzinājumā ar cenu samazinājumu, kas reģistrēts laikposmā no februāra līdz septembrim (no 10 % līdz 59 %), šie dati joprojām liecina par apsīkumu banku nozarē. |
| --- | --- |

(13)

Aplūkojot konkrēti banku nozari, STOXX Europe Total Market Banks (atsauc. Eiropas bankas) zaudējumi 2020. gada 2. decembrī bija 22 % salīdzinājumā ar 20. februāri, kas ir uzlabojums salīdzinājumā ar septembrī reģistrēto 37 % samazinājumu (1. attēls ). Analizējot dažu galveno Eiropas kredītiestāžu (DE, ES, IT, FR) akciju cenas, cenu kritums svārstās no 3,41 % līdz 42,62 %. Neraugoties uz uzlabojumiem salīdzinājumā ar cenu samazinājumu, kas reģistrēts laikposmā no februāra līdz septembrim (no 10 % līdz 59 %), šie dati joprojām liecina par apsīkumu banku nozarē.

STOXX Europe Total Market Banks

| (14) | Turklāt joprojām pastāv risks, ka aktīvu vērtējumi tiks nošķirti no ekonomikas pamatrādītājiem, un tas rada jautājumus par tirgus atgūšanās turpmāku ilgtspēju (11). Kā norādīts ESMA2020. gada 11. novembra riska rādītāju infopanelī (12), tas, cik lielā mērā šie riski turpmāk īstenosies, būs ļoti atkarīgs no trim virzītājspēkiem: pandēmijas ekonomiskā ietekmes, tirgus prognozes par monetārajiem un fiskālajiem atbalsta pasākumiem un jebkādiem ārējiem papildu notikumiem jau tā pietiekami trauslajā globālajā vidē. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt joprojām pastāv risks, ka aktīvu vērtējumi tiks nošķirti no ekonomikas pamatrādītājiem, un tas rada jautājumus par tirgus atgūšanās turpmāku ilgtspēju (11). Kā norādīts ESMA2020. gada 11. novembra riska rādītāju infopanelī (12), tas, cik lielā mērā šie riski turpmāk īstenosies, būs ļoti atkarīgs no trim virzītājspēkiem: pandēmijas ekonomiskā ietekmes, tirgus prognozes par monetārajiem un fiskālajiem atbalsta pasākumiem un jebkādiem ārējiem papildu notikumiem jau tā pietiekami trauslajā globālajā vidē.

11

ESMA

12

| (15) | Vienlaikus finanšu tirgos ir vērojamas arī citas pozitīvas pazīmes. Uzticamība, kas izriet no vakcīnu attīstības, atspoguļojas arī kredītriska mijmaiņas darījumu (CDS) starpības, valsts obligāciju ienesīguma un svārstīguma attīstībā. |
| --- | --- |

(15)

Vienlaikus finanšu tirgos ir vērojamas arī citas pozitīvas pazīmes. Uzticamība, kas izriet no vakcīnu attīstības, atspoguļojas arī kredītriska mijmaiņas darījumu (CDS) starpības, valsts obligāciju ienesīguma un svārstīguma attīstībā.

CDS

| (16) | Eiropas korporatīvo CDS starpības joprojām saglabājas piecus bāzes punktus virs 2020. gada februārī novērotā līmeņa (vērtības, kas ir līdzīgas vērtībām Lēmumam (ES) 2020/1689), savukārt CDS starpības attiecībā uz Eiropas augsta ienesīguma, Eiropas finanšu un Eiropas finanšu pakārtotām saistībām uzrāda samazinājumus attiecīgi par 39, 6 un 25 bāzes punktiem salīdzinājumā ar vērtībām, kas ir Lēmuma (ES) 2020/1689 pamatā (1. attēls ). |
| --- | --- |

(16)

Eiropas korporatīvo CDS starpības joprojām saglabājas piecus bāzes punktus virs 2020. gada februārī novērotā līmeņa (vērtības, kas ir līdzīgas vērtībām Lēmumam (ES) 2020/1689), savukārt CDS starpības attiecībā uz Eiropas augsta ienesīguma, Eiropas finanšu un Eiropas finanšu pakārtotām saistībām uzrāda samazinājumus attiecīgi par 39, 6 un 25 bāzes punktiem salīdzinājumā ar vērtībām, kas ir Lēmuma (ES) 2020/1689 pamatā (1. attēls ).

CDS

CDS

| (17) | Tāpat 10 gadu valdības obligāciju ienesīgums Vācijā, Francijā, Lielbritānijā un Itālijā salīdzinājumā ar 20. februāra līmeni vidēji ir samazinājies par 14 bāzes punktiem (1. attēls ). |
| --- | --- |

(17)

Tāpat 10 gadu valdības obligāciju ienesīgums Vācijā, Francijā, Lielbritānijā un Itālijā salīdzinājumā ar 20. februāra līmeni vidēji ir samazinājies par 14 bāzes punktiem (1. attēls ).

| (18) | Kas attiecas uz implicēto svārstīgumu, tas pastāvīgi samazinās, bet joprojām ir ļoti sensitīvs attiecībā pret ziņām saistībā ar tirgu. VSTOXX (13) izmērītais svārstīgums joprojām ir augsts salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (+ 8 %), līdzīgi VIX (14) mērītais, kas joprojām ir + 5 % 2020. gada 2. decembrī salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (1. attēls ). |
| --- | --- |

(18)

Kas attiecas uz implicēto svārstīgumu, tas pastāvīgi samazinās, bet joprojām ir ļoti sensitīvs attiecībā pret ziņām saistībā ar tirgu. VSTOXX (13) izmērītais svārstīgums joprojām ir augsts salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (+ 8 %), līdzīgi VIX (14) mērītais, kas joprojām ir + 5 % 2020. gada 2. decembrī salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (1. attēls ).

VSTOXX

13

VIX

14

| (19) | Akciju ar neto īso pozīciju īpatsvars, proti, no 0,1 % līdz 0,2 %, kopš 2020. gada marta nav būtiski samazinājies un saglabājas vidēji 12 % apmērā no kopējām neto īsajām pozīcijām, līdzīgi situācijai, kāda bija septembrī (15) (kurā tas bija 13 %) (6. attēls ). |
| --- | --- |

(19)

Akciju ar neto īso pozīciju īpatsvars, proti, no 0,1 % līdz 0,2 %, kopš 2020. gada marta nav būtiski samazinājies un saglabājas vidēji 12 % apmērā no kopējām neto īsajām pozīcijām, līdzīgi situācijai, kāda bija septembrī (15) (kurā tas bija 13 %) (6. attēls ).

15

| (20) | Kā jau norādīts iepriekšējos ESMA lēmumos, zemāks ziņošanas slieksnis ir parādījis, ka dažās valstīs neto īsās pozīcijas, proti, starp 0,1 % un 0,2 %, veido ievērojamu procentuālo daļu no kopējām paziņotajām neto īsajām pozīcijām. Noslēgumā jāsaka, ka neto īso pozīciju starp 0,1 un 0,2 % procentuālā daļa, par ko bija jāpaziņo īslaicīgu zemāku paziņošanas robežvērtību dēļ, joprojām ir būtiska kopējo neto īso pozīciju daļa, un pašreizējā kontekstā regulatoriem tai ir liela informatīvā vērtība. |
| --- | --- |

(20)

Kā jau norādīts iepriekšējos ESMA lēmumos, zemāks ziņošanas slieksnis ir parādījis, ka dažās valstīs neto īsās pozīcijas, proti, starp 0,1 % un 0,2 %, veido ievērojamu procentuālo daļu no kopējām paziņotajām neto īsajām pozīcijām. Noslēgumā jāsaka, ka neto īso pozīciju starp 0,1 un 0,2 % procentuālā daļa, par ko bija jāpaziņo īslaicīgu zemāku paziņošanas robežvērtību dēļ, joprojām ir būtiska kopējo neto īso pozīciju daļa, un pašreizējā kontekstā regulatoriem tai ir liela informatīvā vērtība.

ESMA

| (21) | Kopumā, neraugoties uz neseno cenu pieaugumu galvenajās nozarēs, šī vide joprojām ir nestabila: joprojām pastāv vairākas neskaidrības saistībā ar Covid-19 pandēmijas attīstību un tās ietekmi uz vispārējo makroekonomisko scenāriju. |
| --- | --- |

(21)

Kopumā, neraugoties uz neseno cenu pieaugumu galvenajās nozarēs, šī vide joprojām ir nestabila: joprojām pastāv vairākas neskaidrības saistībā ar Covid-19 pandēmijas attīstību un tās ietekmi uz vispārējo makroekonomisko scenāriju.

| (22) | ESMA norāda, ka aktīvu vērtības un pamatā esošo ekonomikas rādītāju atšķirības risks var rasties ne tikai tad, kad kapitāla vērtspapīru cenas palielinās bez skaidrām pamatā esošām ekonomiskās izaugsmes aplēsēm, bet arī tad, ja tirgi pārmērīgi reaģē uz ziņām, izraisot nepamatotu lejupvērstas spirāles ietekmi. |
| --- | --- |

(22)

ESMA norāda, ka aktīvu vērtības un pamatā esošo ekonomikas rādītāju atšķirības risks var rasties ne tikai tad, kad kapitāla vērtspapīru cenas palielinās bez skaidrām pamatā esošām ekonomiskās izaugsmes aplēsēm, bet arī tad, ja tirgi pārmērīgi reaģē uz ziņām, izraisot nepamatotu lejupvērstas spirāles ietekmi.

ESMA

| (23) | Neraugoties uz nesenajām norisēm, Covid-19 krīzes ilgtermiņa ietekme uz ekonomiku un vispār joprojām turpinās. Konkrēti, EK ekonomikas rudens prognozēs ir izstrādāti divi alternatīvi scenāriji (16) (“augšupējs scenārijs” un “lejupējs scenārijs”), kuru pamatā ir lielā nenoteiktība saistībā ar pandēmijas attīstību un pasākumiem, kas ieviesti, lai ierobežotu tās izplatību. |
| --- | --- |

(23)

Neraugoties uz nesenajām norisēm, Covid-19 krīzes ilgtermiņa ietekme uz ekonomiku un vispār joprojām turpinās. Konkrēti, EK ekonomikas rudens prognozēs ir izstrādāti divi alternatīvi scenāriji (16) (“augšupējs scenārijs” un “lejupējs scenārijs”), kuru pamatā ir lielā nenoteiktība saistībā ar pandēmijas attīstību un pasākumiem, kas ieviesti, lai ierobežotu tās izplatību.

16

| (24) | Kā norādīts iepriekš, neto īsās pozīcijas nav ievērojami samazinājušās, un implicētais svārstīgums, neraugoties uz to, ka tas ir zemāks par Lēmuma (ES) 2020/1689 vajadzībām analizēto, ir izrādījies sensitīvs attiecībā pret jauniem notikumiem. |
| --- | --- |

(24)

Kā norādīts iepriekš, neto īsās pozīcijas nav ievērojami samazinājušās, un implicētais svārstīgums, neraugoties uz to, ka tas ir zemāks par Lēmuma (ES) 2020/1689 vajadzībām analizēto, ir izrādījies sensitīvs attiecībā pret jauniem notikumiem.

| (25) | Konkrētāk, šāda trausla ekonomikas un tirgus vide rada lielāku iespējamību, ka īsās pozīcijas pārdošanas spiediens nākamajos mēnešos varētu izraisīt vai pastiprināt negatīvas pārmaiņas, kas savukārt var negatīvi ietekmēt tirgus uzticamību vai cenu noteikšanas mehānisma integritāti. ESMA uzskata, ka iepriekš aprakstīto apstākļu kombinācija nopietni apdraud finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti. |
| --- | --- |

(25)

Konkrētāk, šāda trausla ekonomikas un tirgus vide rada lielāku iespējamību, ka īsās pozīcijas pārdošanas spiediens nākamajos mēnešos varētu izraisīt vai pastiprināt negatīvas pārmaiņas, kas savukārt var negatīvi ietekmēt tirgus uzticamību vai cenu noteikšanas mehānisma integritāti. ESMA uzskata, ka iepriekš aprakstīto apstākļu kombinācija nopietni apdraud finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti.

ESMA

b)   Visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas apdraudējums

Visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas apdraudējums

| (26) | Kā paskaidrojusi ECB savā Finanšu stabilitātes pārskatā (17), finanšu stabilitāte ir nosacījums, ko ievērojot, finanšu sistēma, kurā ietilpst finanšu starpnieki, tirgi un tirgu infrastruktūra, ir spējīga izturēt satricinājumus un novērst finanšu nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

(26)

Kā paskaidrojusi ECB savā Finanšu stabilitātes pārskatā (17), finanšu stabilitāte ir nosacījums, ko ievērojot, finanšu sistēma, kurā ietilpst finanšu starpnieki, tirgi un tirgu infrastruktūra, ir spējīga izturēt satricinājumus un novērst finanšu nelīdzsvarotību.

17

| (27) | Covid-19 pandēmija turpina būtiski negatīvi ietekmēt reālo ekonomiku Savienībā. Kā minēts iepriekš, ESMA2020. gada 11. novembra riska rādītāju infopanelī norādīja, ka “ES finanšu tirgi 2020. gada 3. ceturksnī turpināja atveseļoties, bet joprojām ir ļoti sensitīvi (..) galvenais risks, ko mēs pašlaik saskatām attiecībā uz ES finanšu tirgiem, ir potenciāls pēkšņi mainīt ieguldītāju riska novērtējumu, un tādējādi savu riska novērtējumu saglabājam”. |
| --- | --- |

(27)

Covid-19 pandēmija turpina būtiski negatīvi ietekmēt reālo ekonomiku Savienībā. Kā minēts iepriekš, ESMA2020. gada 11. novembra riska rādītāju infopanelī norādīja, ka “ES finanšu tirgi 2020. gada 3. ceturksnī turpināja atveseļoties, bet joprojām ir ļoti sensitīvi (..) galvenais risks, ko mēs pašlaik saskatām attiecībā uz ES finanšu tirgiem, ir potenciāls pēkšņi mainīt ieguldītāju riska novērtējumu, un tādējādi savu riska novērtējumu saglabājam”.

ESMA

ES finanšu tirgi 2020. gada 3. ceturksnī turpināja atveseļoties, bet joprojām ir ļoti sensitīvi (..) galvenais risks, ko mēs pašlaik saskatām attiecībā uz ES finanšu tirgiem, ir potenciāls pēkšņi mainīt ieguldītāju riska novērtējumu, un tādējādi savu riska novērtējumu saglabājam

| (28) | Iepriekš 2.a sadaļā sniegta sīkāka informācija par banku un finanšu tirgu darbību. |
| --- | --- |

(28)

Iepriekš 2.a sadaļā sniegta sīkāka informācija par banku un finanšu tirgu darbību.

| (29) | Covid-19 ietekmē ES ekonomika un tās finanšu tirgi ir nonākuši nestabilā situācijā, kurā turpmāka cenu samazināšanās, ko izraisa vai pastiprina īsās pozīcijas pārdošanas stratēģijas, varētu radīt ļoti negatīvas sekas. |
| --- | --- |

(29)

Covid-19 ietekmē ES ekonomika un tās finanšu tirgi ir nonākuši nestabilā situācijā, kurā turpmāka cenu samazināšanās, ko izraisa vai pastiprina īsās pozīcijas pārdošanas stratēģijas, varētu radīt ļoti negatīvas sekas.

| (30) | Joprojām neskaidrajā situācijā ESMA uzskata, ka būtisku pārdošanas piedāvājumu daudzumu un neparastu akciju cenu svārstīgumu var pastiprināt dažādi faktori, tostarp lielāks to tirgus dalībnieku skaits, kuri iesaistās īsās pozīcijas pārdošanā un veido ievērojamas neto īsās pozīcijas. |
| --- | --- |

(30)

Joprojām neskaidrajā situācijā ESMA uzskata, ka būtisku pārdošanas piedāvājumu daudzumu un neparastu akciju cenu svārstīgumu var pastiprināt dažādi faktori, tostarp lielāks to tirgus dalībnieku skaits, kuri iesaistās īsās pozīcijas pārdošanā un veido ievērojamas neto īsās pozīcijas.

ESMA

| (31) | Kā norādīts iepriekš, akciju ar neto īsajām pozīcijām procentuālā daļa, proti, no 0,1 % līdz 0,2 %, nav būtiski samazinājusies kopš 2020. gada marta (6. attēls ). |
| --- | --- |

(31)

Kā norādīts iepriekš, akciju ar neto īsajām pozīcijām procentuālā daļa, proti, no 0,1 % līdz 0,2 %, nav būtiski samazinājusies kopš 2020. gada marta (6. attēls ).

| (32) | Plaši izplatītie cenu zaudējumi kredītiestādēm, kas bija viens no parametriem, lai pieņemtu lēmumu par atjaunošanu jūnijā un septembrī, salīdzinājumā ar septembri uzlabojās, bet joprojām ir –2 % salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (1. attēls). Tas norāda, ka kredītiestādes, kuras noteiktos gadījumos ir sistēmiski svarīgas, joprojām ir potenciāli neaizsargātas pret īsās pozīcijas pārdošanas stratēģijām un ievērojamu neto īso pozīciju veidošanos, neatkarīgi no tā, vai šīs stratēģijas un pozīcijas atbalsta pamatinformācija. |
| --- | --- |

(32)

Plaši izplatītie cenu zaudējumi kredītiestādēm, kas bija viens no parametriem, lai pieņemtu lēmumu par atjaunošanu jūnijā un septembrī, salīdzinājumā ar septembri uzlabojās, bet joprojām ir –2 % salīdzinājumā ar 2020. gada februāri (1. attēls). Tas norāda, ka kredītiestādes, kuras noteiktos gadījumos ir sistēmiski svarīgas, joprojām ir potenciāli neaizsargātas pret īsās pozīcijas pārdošanas stratēģijām un ievērojamu neto īso pozīciju veidošanos, neatkarīgi no tā, vai šīs stratēģijas un pozīcijas atbalsta pamatinformācija.

| (33) | Saglabājas risks, ka īsās pozīcijas pārdošanas stratēģiju uzkrāšana un ievērojama neto īso pozīciju veidošana var attiecīgi novest pie neorganizētas cenu samazināšanās spirāles noteiktiem emitentiem ar iespējamām negatīvām sekām attiecīgās dalībvalsts ietvaros vai visā ES, kas savukārt ar laiku varētu apdraudēt vienas vai vairāku dalībvalstu finanšu sistēmu. |
| --- | --- |

(33)

Saglabājas risks, ka īsās pozīcijas pārdošanas stratēģiju uzkrāšana un ievērojama neto īso pozīciju veidošana var attiecīgi novest pie neorganizētas cenu samazināšanās spirāles noteiktiem emitentiem ar iespējamām negatīvām sekām attiecīgās dalībvalsts ietvaros vai visā ES, kas savukārt ar laiku varētu apdraudēt vienas vai vairāku dalībvalstu finanšu sistēmu.

| (34) | Neraugoties uz dažu ES dalībvalstu finanšu tirgos novēroto daļējo atveseļošanos, iepriekš minētās neskaidrības par Covid-19 krīzes attīstību un tās ietekmi uz ES ekonomiku joprojām ir aktuālas un padara ticamākas iepriekš minētās bažas par iespējamo atsaisti starp aktīvu novērtēšanu un ekonomikas pamatprincipiem un par ilgtspēju nesenajai finanšu tirgu atveļošanās tendencei. |
| --- | --- |

(34)

Neraugoties uz dažu ES dalībvalstu finanšu tirgos novēroto daļējo atveseļošanos, iepriekš minētās neskaidrības par Covid-19 krīzes attīstību un tās ietekmi uz ES ekonomiku joprojām ir aktuālas un padara ticamākas iepriekš minētās bažas par iespējamo atsaisti starp aktīvu novērtēšanu un ekonomikas pamatprincipiem un par ilgtspēju nesenajai finanšu tirgu atveļošanās tendencei.

| (35) | Tādēļ ESMA uzskata, ka pašreizējie tirgus apstākļi turpina būtiski apdraudēt finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā. |
| --- | --- |

(35)

Tādēļ ESMA uzskata, ka pašreizējie tirgus apstākļi turpina būtiski apdraudēt finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā.

ESMA

c)   Pārrobežu ietekme

Pārrobežu ietekme

| (36) | Vēl viens nosacījums, lai ESMA varētu īstenot šo pasākumu, ir tas, ka identificētajiem apdraudējumiem ir pārrobežu ietekme. |
| --- | --- |

(36)

Vēl viens nosacījums, lai ESMA varētu īstenot šo pasākumu, ir tas, ka identificētajiem apdraudējumiem ir pārrobežu ietekme.

ESMA

| (37) | Kā aprakstīts iepriekš, akciju tirgi visā ES, ņemot vērā gan valstu, gan Eiropas mēroga indeksus, nav pilnībā atguvušies no martā novērotā būtiskā cenu samazinājuma. |
| --- | --- |

(37)

Kā aprakstīts iepriekš, akciju tirgi visā ES, ņemot vērā gan valstu, gan Eiropas mēroga indeksus, nav pilnībā atguvušies no martā novērotā būtiskā cenu samazinājuma.

| (38) | Ņemot vērā to, ka šie apdraudējumi ietekmē lielākās daļas ES dalībvalstu finanšu tirgus, gan atšķirīgā mērogā, pārrobežu ietekme joprojām ir sevišķi nopietna, jo ES finanšu tirgu savstarpējā saistība palielina pieplūduma vai kaitīgās ietekmes iespējamību visos tirgos īsās pārdošanas spiediena gadījumā. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā to, ka šie apdraudējumi ietekmē lielākās daļas ES dalībvalstu finanšu tirgus, gan atšķirīgā mērogā, pārrobežu ietekme joprojām ir sevišķi nopietna, jo ES finanšu tirgu savstarpējā saistība palielina pieplūduma vai kaitīgās ietekmes iespējamību visos tirgos īsās pārdošanas spiediena gadījumā.

| (39) | ESMA līdz ar to uzskata, ka iepriekš aprakstītajiem apdraudējumiem tirgus integritātei, pienācīgai darbībai un finanšu stabilitātei ir pārrobežu ietekme. Covid-19 krīzes būtības dēļ tiem faktiski ir ES un globāls mēroga raksturs. |
| --- | --- |

(39)

ESMA līdz ar to uzskata, ka iepriekš aprakstītajiem apdraudējumiem tirgus integritātei, pienācīgai darbībai un finanšu stabilitātei ir pārrobežu ietekme. Covid-19 krīzes būtības dēļ tiem faktiski ir ES un globāls mēroga raksturs.

ESMA

3.   NEVIENA KOMPETENTĀ IESTĀDE NAV VEIKUSI PASĀKUMUS APDRAUDĒJUMA NOVĒRŠANAI VAI VIENA VAI VAIRĀKAS KOMPETENTĀS IESTĀDES IR VEIKUŠAS PASĀKUMUS, KAS NAV PIENĀCĪGI NOVĒRSUŠI APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

NEVIENA KOMPETENTĀ IESTĀDE NAV VEIKUSI PASĀKUMUS APDRAUDĒJUMA NOVĒRŠANAI VAI VIENA VAI VAIRĀKAS KOMPETENTĀS IESTĀDES IR VEIKUŠAS PASĀKUMUS, KAS NAV PIENĀCĪGI NOVĒRSUŠI APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

| (40) | Vēl viens iemesls, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu. |
| --- | --- |

(40)

Vēl viens iemesls, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu.

ESMA

| (41) | Bažas par tirgus integritāti, pienācīgu darbību un finanšu stabilitāti, kas aprakstītas Lēmumā 2020/525, ir likušas vairākām valstu kompetentajām iestādēm veikt valsts līmeņa pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot akciju īsās pozīcijas pārdošanu, Spānijā, Francijā, Austrijā, Beļģijā un Itālijā (18), kuru termiņš beidzās 18. maijā. |
| --- | --- |

(41)

Bažas par tirgus integritāti, pienācīgu darbību un finanšu stabilitāti, kas aprakstītas Lēmumā 2020/525, ir likušas vairākām valstu kompetentajām iestādēm veikt valsts līmeņa pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot akciju īsās pozīcijas pārdošanu, Spānijā, Francijā, Austrijā, Beļģijā un Itālijā (18), kuru termiņš beidzās 18. maijā.

18

| (42) | Pēc šo pagaidu pasākumu beigām vai to atcelšanas ES vairs nav veikti turpmāki pasākumi, pamatojoties uz Regulu (ES) 236/2012, un no šā lēmuma pieņemšanas datuma šādi pasākumi nav spēkā. |
| --- | --- |

(42)

Pēc šo pagaidu pasākumu beigām vai to atcelšanas ES vairs nav veikti turpmāki pasākumi, pamatojoties uz Regulu (ES) 236/2012, un no šā lēmuma pieņemšanas datuma šādi pasākumi nav spēkā.

| (43) | Šā lēmuma pieņemšanas laikā neviena kompetentā iestāde nav pieņēmusi pasākumus, lai palielinātu savu atpazīstamību attiecībā uz rīcības attīstību saistībā ar neto īsajām pozīcijām, nosakot zemākas paziņošanas robežvērtības, jo tās var paļauties uz Lēmumu (ES) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

Šā lēmuma pieņemšanas laikā neviena kompetentā iestāde nav pieņēmusi pasākumus, lai palielinātu savu atpazīstamību attiecībā uz rīcības attīstību saistībā ar neto īsajām pozīcijām, nosakot zemākas paziņošanas robežvērtības, jo tās var paļauties uz Lēmumu (ES) 2020/1123.

| (44) | Nepieciešamība palielināt neto īso pozīciju par redzamību arvien ir aktuāla situācijā, kurā iepriekšminētie ierobežojumi, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 20. pantu, vairs nav spēkā, un joprojām pastāv neskaidrība par Covid-19 ilgstošo ietekmi. Tā kā uz īsās pozīcijas pārdošanu un darījumiem ar līdzvērtīgu ietekmi vairs neattiecas citi ārēji ierobežojumi, valstu kompetentajām iestādēm visā ES ir jāspēj iepriekš noteikt, vai neto īsās pozīcijas tiek veidotas tādā mērā, kas var radīt apdraudējumu iepriekš aprakstītajiem finanšu tirgiem un finanšu stabilitātei, kas izpaužas un ko pastiprina īsās pozīcijas pārdošanas spiediens. |
| --- | --- |

(44)

Nepieciešamība palielināt neto īso pozīciju par redzamību arvien ir aktuāla situācijā, kurā iepriekšminētie ierobežojumi, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 20. pantu, vairs nav spēkā, un joprojām pastāv neskaidrība par Covid-19 ilgstošo ietekmi. Tā kā uz īsās pozīcijas pārdošanu un darījumiem ar līdzvērtīgu ietekmi vairs neattiecas citi ārēji ierobežojumi, valstu kompetentajām iestādēm visā ES ir jāspēj iepriekš noteikt, vai neto īsās pozīcijas tiek veidotas tādā mērā, kas var radīt apdraudējumu iepriekš aprakstītajiem finanšu tirgiem un finanšu stabilitātei, kas izpaužas un ko pastiprina īsās pozīcijas pārdošanas spiediens.

| (45) | Ņemot vērā iepriekšminētos apdraudējumus visā ES, joprojām skaidri redzams, ka informācija, ko saņem nacionālās kompetentās iestādes saskaņā ar standarta paziņošanas robežvērtību, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 236/2012 5. panta 2. punktā, nav pietiekams šī brīža saspringtajos tirgus apstākļos. ESMA uzskata, ka ar zemākas paziņošanas robežvērtības uzturēšanai vajadzētu nodrošināt, ka visu valstu kompetento iestāžu visā ES un ESMA rīcībā ir vislabākais iespējamais pieejamais datu kopums, lai pārraudzītu tirgus tendences un nepieciešamības gadījumā sagatavotu sevi un ESMA veikt papildu pasākumus. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā iepriekšminētos apdraudējumus visā ES, joprojām skaidri redzams, ka informācija, ko saņem nacionālās kompetentās iestādes saskaņā ar standarta paziņošanas robežvērtību, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 236/2012 5. panta 2. punktā, nav pietiekams šī brīža saspringtajos tirgus apstākļos. ESMA uzskata, ka ar zemākas paziņošanas robežvērtības uzturēšanai vajadzētu nodrošināt, ka visu valstu kompetento iestāžu visā ES un ESMA rīcībā ir vislabākais iespējamais pieejamais datu kopums, lai pārraudzītu tirgus tendences un nepieciešamības gadījumā sagatavotu sevi un ESMA veikt papildu pasākumus.

ESMA

ESMA

ESMA

4.   PASĀKUMS BŪTISKI NOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU VAI UZLABO VALSTS KOMPETENTO IESTĀŽU SPĒJU UZRAUDZĪT APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 3. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS)

PASĀKUMS BŪTISKI NOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU VAI UZLABO VALSTS KOMPETENTO IESTĀŽU SPĒJU UZRAUDZĪT APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 3. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS)

| (46) | ESMA ir arī jāņem vērā, cik lielā mērā pasākums ievērojami novērš identificētos apdraudējumus. |
| --- | --- |

(46)

ESMA ir arī jāņem vērā, cik lielā mērā pasākums ievērojami novērš identificētos apdraudējumus.

ESMA

| (47) | Konkrētāk, ESMA zemāk ir analizējusi, vai atjaunotais pasākums varētu būtiski novērst apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, finanšu stabilitātei Savienībā un vai tas varētu uzlabot kompetento iestāžu spēju uzraudzīt šādu apdraudējumu. |
| --- | --- |

(47)

Konkrētāk, ESMA zemāk ir analizējusi, vai atjaunotais pasākums varētu būtiski novērst apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, finanšu stabilitātei Savienībā un vai tas varētu uzlabot kompetento iestāžu spēju uzraudzīt šādu apdraudējumu.

ESMA

a)   Pasākums ievērojami novērš finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes apdraudējumu

Pasākums ievērojami novērš finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes apdraudējumu

| (48) | Iepriekš aprakstītajos tirgus apstākļos jebkāds pēkšņs pārdošanas piedāvājumu daudzuma un tirgus svārstīguma pieaugums īsās pārdošanas un īso pozīciju veidošanas dēļ var pastiprināt lejupslīdes tendences finanšu tirgos. Lai arī īsā pārdošana, nosakot pareizu emitentu vērtējumu, citā laikā var kalpot pozitīvām funkcijām, pašreizējos tirgus apstākļos tā var radīt papildu apdraudējumu pienācīgai tirgu darbībai un integritātei, |
| --- | --- |

(48)

Iepriekš aprakstītajos tirgus apstākļos jebkāds pēkšņs pārdošanas piedāvājumu daudzuma un tirgus svārstīguma pieaugums īsās pārdošanas un īso pozīciju veidošanas dēļ var pastiprināt lejupslīdes tendences finanšu tirgos. Lai arī īsā pārdošana, nosakot pareizu emitentu vērtējumu, citā laikā var kalpot pozitīvām funkcijām, pašreizējos tirgus apstākļos tā var radīt papildu apdraudējumu pienācīgai tirgu darbībai un integritātei,

| (49) | Jo īpaši, ņemot vērā joprojām pastāvošās ārkārtas situācijas horizontālo ietekmi, kas skar plašu akciju kopumu visā Savienībā, jebkāds pēkšņs akciju cenu kritums var būt saistīts ar papildu pārdošanas piedāvājumu daudzumu, ko izraisa īsās pozīcijas pārdošanas darbības un lielāks neto īso pozīciju skaits, kurš bez atjaunotā pasākuma attiecīgi netiktu atklāts, ja tas nepārsniedz pašreizējās paziņošanas robežvērtības valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 236/2012 5. pantā. |
| --- | --- |

(49)

Jo īpaši, ņemot vērā joprojām pastāvošās ārkārtas situācijas horizontālo ietekmi, kas skar plašu akciju kopumu visā Savienībā, jebkāds pēkšņs akciju cenu kritums var būt saistīts ar papildu pārdošanas piedāvājumu daudzumu, ko izraisa īsās pozīcijas pārdošanas darbības un lielāks neto īso pozīciju skaits, kurš bez atjaunotā pasākuma attiecīgi netiktu atklāts, ja tas nepārsniedz pašreizējās paziņošanas robežvērtības valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 236/2012 5. pantā.

| (50) | Iepriekšminēto iemeslu dēļ valstu kompetentajām iestādēm un ESMA pēc iespējas drīzāk jāuzzina par tirgus dalībniekiem, kas nodarbojas ar īso pārdošanu un veido ievērojamas neto īsās pozīcijas, lai vajadzības gadījumā novērstu to, ka šīs pozīcijas kļūst par signālu pārdošanas piedāvājumu daudzuma pārmērīgai plūsmai un tādējādi radītu ievērojamu cenu samazinājumu. |
| --- | --- |

(50)

Iepriekšminēto iemeslu dēļ valstu kompetentajām iestādēm un ESMA pēc iespējas drīzāk jāuzzina par tirgus dalībniekiem, kas nodarbojas ar īso pārdošanu un veido ievērojamas neto īsās pozīcijas, lai vajadzības gadījumā novērstu to, ka šīs pozīcijas kļūst par signālu pārdošanas piedāvājumu daudzuma pārmērīgai plūsmai un tādējādi radītu ievērojamu cenu samazinājumu.

ESMA

| (51) | Pasākuma atjaunošana risina šo vajadzību, nosakot, ka fiziskām un juridiskām personām, kurām ir neto īsā pozīcija akcijās, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, informēt valstu kompetentās iestādes, sasniedzot zemākas robežvērtības, nekā noteikts Regulas (ES) 236/2012 5. pantā. |
| --- | --- |

(51)

Pasākuma atjaunošana risina šo vajadzību, nosakot, ka fiziskām un juridiskām personām, kurām ir neto īsā pozīcija akcijās, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, informēt valstu kompetentās iestādes, sasniedzot zemākas robežvērtības, nekā noteikts Regulas (ES) 236/2012 5. pantā.

| (52) | Tādējādi valsts kompetento iestāžu un ESMA spēs atbilstoši izvērtēt mainīgo situāciju, nošķirt tirgus svārstības, kuru pamatā ir pamatinformācija, no tām, kuras var ierosināt vai pastiprināt akciju īsās pozīcijas pārdošanas un reaģēt, ja tirgus integritātei un pienācīgai darbībai nepieciešama stingrāka rīcība. |
| --- | --- |

(52)

Tādējādi valsts kompetento iestāžu un ESMA spēs atbilstoši izvērtēt mainīgo situāciju, nošķirt tirgus svārstības, kuru pamatā ir pamatinformācija, no tām, kuras var ierosināt vai pastiprināt akciju īsās pozīcijas pārdošanas un reaģēt, ja tirgus integritātei un pienācīgai darbībai nepieciešama stingrāka rīcība.

ESMA

| (53) | ESMA uzskata, ka bez šā pasākuma atjaunošanas uz papildu trim mēnešiem valstu kompetentās iestādes un ESMA būtu nepietiekamas spējas pienācīgi uzraudzīt tirgu pašreizējā neskaidrajā un trauslajā vidē. To izceļ acīmredzamā finanšu tirgus darbības un pamatā esošās saimnieciskās darbības nodalīšana apvienojumā ar Covid-19 pandēmijas mainīgo raksturu. Šādi faktori varētu izraisīt pēkšņu un ievērojamu pārdošanas spiedienu un nestandarta Savienības akciju cenas papildu svārstīgumu, ko savukārt vēl vairāk varētu pastiprināt īso pozīciju uzkrāšana. |
| --- | --- |

(53)

ESMA uzskata, ka bez šā pasākuma atjaunošanas uz papildu trim mēnešiem valstu kompetentās iestādes un ESMA būtu nepietiekamas spējas pienācīgi uzraudzīt tirgu pašreizējā neskaidrajā un trauslajā vidē. To izceļ acīmredzamā finanšu tirgus darbības un pamatā esošās saimnieciskās darbības nodalīšana apvienojumā ar Covid-19 pandēmijas mainīgo raksturu. Šādi faktori varētu izraisīt pēkšņu un ievērojamu pārdošanas spiedienu un nestandarta Savienības akciju cenas papildu svārstīgumu, ko savukārt vēl vairāk varētu pastiprināt īso pozīciju uzkrāšana.

ESMA

ESMA

| (54) | Tajā pašā laikā ESMA uzskata par piemērotu saglabāt Regulas (ES) Nr. 236/2012 6. pantā noteikto publicēšanas slieksni, kas ir vienāds ar 0,5 % no sabiedrības emitētā akciju kapitāla, jo šī sliekšņa pazemināšana nešķiet vajadzīga no kārtības tirgū uzturēšanas un finanšu stabilitātes risku novēršanas viedokļa. Valsts kompetentās iestādes un ESMA turpina pastāvīgi uzraudzīt tirgus apstākļus un nepieciešamības gadījumā veiks turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

(54)

Tajā pašā laikā ESMA uzskata par piemērotu saglabāt Regulas (ES) Nr. 236/2012 6. pantā noteikto publicēšanas slieksni, kas ir vienāds ar 0,5 % no sabiedrības emitētā akciju kapitāla, jo šī sliekšņa pazemināšana nešķiet vajadzīga no kārtības tirgū uzturēšanas un finanšu stabilitātes risku novēršanas viedokļa. Valsts kompetentās iestādes un ESMA turpina pastāvīgi uzraudzīt tirgus apstākļus un nepieciešamības gadījumā veiks turpmākus pasākumus.

ESMA

ESMA

b)   Pasākums ievērojami novērš visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējumu

Pasākums ievērojami novērš visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējumu

| (55) | Kā aprakstīts iepriekš, neraugoties uz iepriecinošajām ziņām par vakcīnu attīstību, kas pēdējā laikā uzlabo tirgus darbību, dažās valstīs kritums biržu indeksos kopš 2020. gada 20. februāra joprojām ir līdzīgs 2020. gada jūnijā vai septembrī reģistrētajam līmenim. Turklāt ES cenu līmeņa izlīdzināšanās ir ievērojami vājāka salīdzinājumā ar citām pasaules ekonomikām, piemēram, NIKKEI 225, S&P 500 vai CSI 300. Dažādi riska faktori joprojām ietekmē daudzas nozares, piemēram, finanšu nozares emitēto akciju darbības rezultāti joprojām ir vāji un ļoti izkliedēti lielāko ES kredītiestāžu starpā. Šajā vidē iesaistīšanās īsās pozīcijas pārdošanā un būtisku neto īso pozīciju radīšana var palielināt pārdošanas piedāvājumu daudzumu un lejupslīdes tendences, kas savukārt var pastiprināt apdraudējumu, kurš var ļoti negatīvi ietekmēt finanšu iestāžu un citu nozaru uzņēmumu finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(55)

Kā aprakstīts iepriekš, neraugoties uz iepriecinošajām ziņām par vakcīnu attīstību, kas pēdējā laikā uzlabo tirgus darbību, dažās valstīs kritums biržu indeksos kopš 2020. gada 20. februāra joprojām ir līdzīgs 2020. gada jūnijā vai septembrī reģistrētajam līmenim. Turklāt ES cenu līmeņa izlīdzināšanās ir ievērojami vājāka salīdzinājumā ar citām pasaules ekonomikām, piemēram, NIKKEI 225, S&P 500 vai CSI 300. Dažādi riska faktori joprojām ietekmē daudzas nozares, piemēram, finanšu nozares emitēto akciju darbības rezultāti joprojām ir vāji un ļoti izkliedēti lielāko ES kredītiestāžu starpā. Šajā vidē iesaistīšanās īsās pozīcijas pārdošanā un būtisku neto īso pozīciju radīšana var palielināt pārdošanas piedāvājumu daudzumu un lejupslīdes tendences, kas savukārt var pastiprināt apdraudējumu, kurš var ļoti negatīvi ietekmēt finanšu iestāžu un citu nozaru uzņēmumu finanšu stabilitāti.

NIKKEI 225

S&P 500

CSI 300

| (56) | Šajā kontekstā, neatjaunojot šo pasākumu vēl uz trim mēnešiem, valstu kompetentajām iestādēm un ESMA tiktu ierobežotas iespējas novērst jebkādu iespējamo negatīvo ietekmi uz ekonomiku un galu galā uz visas Savienības finanšu stabilitāti kopumā. |
| --- | --- |

(56)

Šajā kontekstā, neatjaunojot šo pasākumu vēl uz trim mēnešiem, valstu kompetentajām iestādēm un ESMA tiktu ierobežotas iespējas novērst jebkādu iespējamo negatīvo ietekmi uz ekonomiku un galu galā uz visas Savienības finanšu stabilitāti kopumā.

ESMA

| (57) | Līdz ar to ESMA atjaunotais pasākums īslaicīgi pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības valstiskajām kompetentajām iestādēm efektīvi novērš šo stabilitātes apdraudējumu daļai vai pat visai Savienības finanšu sistēmai, samazinot datu ierobežojumus un palielinot valsts kompetento iestāžu iespējas novērst tuvojošos apdraudējumu jau sākotnējā stadijā. |
| --- | --- |

(57)

Līdz ar to ESMA atjaunotais pasākums īslaicīgi pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības valstiskajām kompetentajām iestādēm efektīvi novērš šo stabilitātes apdraudējumu daļai vai pat visai Savienības finanšu sistēmai, samazinot datu ierobežojumus un palielinot valsts kompetento iestāžu iespējas novērst tuvojošos apdraudējumu jau sākotnējā stadijā.

ESMA

c)   Kompetento iestāžu spējas pārraudzīt šo apdraudējumu uzlabošana

Kompetento iestāžu spējas pārraudzīt šo apdraudējumu uzlabošana

| (58) | Parastos tirgus apstākļos valstu kompetentās iestādes pārrauga visus apdraudējumus, ko var radīt īso pozīciju pārdošana un neto īso pozīciju veidošana, izmantojot pārraudzības instrumentus, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, jo īpaši paziņošanas pienākumus par neto īsajām pozīcijām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 236/2012 (19). |
| --- | --- |

(58)

Parastos tirgus apstākļos valstu kompetentās iestādes pārrauga visus apdraudējumus, ko var radīt īso pozīciju pārdošana un neto īso pozīciju veidošana, izmantojot pārraudzības instrumentus, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, jo īpaši paziņošanas pienākumus par neto īsajām pozīcijām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 236/2012 (19).

19

| (59) | Tomēr pašreizējie tirgus apstākļi liek pastiprināt valstu kompetento iestāžu un ESMA veikto pārraudzību attiecībā uz apkopotām neto īsajām pozīcijām akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos. Šā iemesla dēļ un ņemot vērā nepārtraukto neskaidrību saistībā ar Covid-19 pandēmiju, joprojām ir svarīgi, lai valsts kompetentās iestādes turpinātu saņemt informāciju par neto īso pozīciju veidošanu iespējami agrākā posmā, pirms tās sasniedz 0,2 % līmeni no emitētā akciju kapitāla, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 236/2012 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(59)

Tomēr pašreizējie tirgus apstākļi liek pastiprināt valstu kompetento iestāžu un ESMA veikto pārraudzību attiecībā uz apkopotām neto īsajām pozīcijām akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos. Šā iemesla dēļ un ņemot vērā nepārtraukto neskaidrību saistībā ar Covid-19 pandēmiju, joprojām ir svarīgi, lai valsts kompetentās iestādes turpinātu saņemt informāciju par neto īso pozīciju veidošanu iespējami agrākā posmā, pirms tās sasniedz 0,2 % līmeni no emitētā akciju kapitāla, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 236/2012 5. panta 2. punktā.

ESMA

| (60) | Par to liecina fakts, ka, neraugoties uz cenu pieaugumu kopš 2020. gada novembra, to akciju procentuālā daļa, kuru neto īsā pozīcija ir no 0,1 % līdz 0,2 %, kopš 2020. gada marta nav būtiski samazinājusies (20) un saglabājas vidēji 12 % apmērā no kopējām neto īsajām pozīcijām, līdzīgi kā tas bija septembrī. Tāpēc var secināt, ka neto īso pozīciju starp 0,1 un 0,2 % procentuālā daļa, par kuru bija jāpaziņo ESMA noteikto zemāko paziņošanas robežvērtību dēļ, joprojām ir būtiska kopējā neto īso pozīciju daļa. |
| --- | --- |

(60)

Par to liecina fakts, ka, neraugoties uz cenu pieaugumu kopš 2020. gada novembra, to akciju procentuālā daļa, kuru neto īsā pozīcija ir no 0,1 % līdz 0,2 %, kopš 2020. gada marta nav būtiski samazinājusies (20) un saglabājas vidēji 12 % apmērā no kopējām neto īsajām pozīcijām, līdzīgi kā tas bija septembrī. Tāpēc var secināt, ka neto īso pozīciju starp 0,1 un 0,2 % procentuālā daļa, par kuru bija jāpaziņo ESMA noteikto zemāko paziņošanas robežvērtību dēļ, joprojām ir būtiska kopējā neto īso pozīciju daļa.

20

ESMA

| (61) | Līdz ar to ESMA atjaunotais pasākums saglabās valsts kompetento iestāžu uzlaboto spēju risināt identificētos apdraudējumus agrīnā posmā, sniedzot tiem un ESMA iespēju laicīgi pārvaldīt apdraudējumu pienācīgai tirgu darbībai un finanšu stabilitātei, ja parādītos jebkādas tirgus krīzes pazīmes. |
| --- | --- |

(61)

Līdz ar to ESMA atjaunotais pasākums saglabās valsts kompetento iestāžu uzlaboto spēju risināt identificētos apdraudējumus agrīnā posmā, sniedzot tiem un ESMA iespēju laicīgi pārvaldīt apdraudējumu pienācīgai tirgu darbībai un finanšu stabilitātei, ja parādītos jebkādas tirgus krīzes pazīmes.

ESMA

ESMA

5.   PASĀKUMI NERADA REGULATĪVĀS PATVAĻAS RISKU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

PASĀKUMI NERADA REGULATĪVĀS PATVAĻAS RISKU (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

| (62) | Lai pieņemtu vai atjaunotu pasākumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. pantu, ESMA būtu jāņem vērā, vai pasākums rada regulatīvās patvaļas risku. |
| --- | --- |

(62)

Lai pieņemtu vai atjaunotu pasākumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. pantu, ESMA būtu jāņem vērā, vai pasākums rada regulatīvās patvaļas risku.

ESMA

| (63) | Tā kā atjaunotais ESMA pasākums attiecas uz tirgus dalībnieku paziņošanas pienākumiem attiecībā uz visām akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos Savienībā, tas nodrošinās vienotu paziņošanas robežvērtību visām valstu kompetentajām iestādēm, nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem gan Savienībā, gan ārpus tās attiecībā uz tādu akciju tirdzniecību, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos Savienībā. |
| --- | --- |

(63)

Tā kā atjaunotais ESMA pasākums attiecas uz tirgus dalībnieku paziņošanas pienākumiem attiecībā uz visām akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos Savienībā, tas nodrošinās vienotu paziņošanas robežvērtību visām valstu kompetentajām iestādēm, nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem gan Savienībā, gan ārpus tās attiecībā uz tādu akciju tirdzniecību, kuru tirdzniecība atļauta regulētos tirgos Savienībā.

ESMA

6.   
  ESMA PASĀKUMS NERADA NEGATĪVU IETEKMI UZ FINANŠU TIRGU EFEKTIVITĀTI, TOSTARP SAMAZINOT LIKVIDITĀTI ŠAJOS TIRGOS VAI RADOT NESKAIDRĪBAS TIRGUS DALĪBNIEKIEM TĀDĀ VEIDĀ, KAS NAV SAMĒROJAMS AR PASĀKUMA LABVĒLĪGO IETEKMI (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS)

ESMA

| (64) | ESMA ir jānovērtē, vai pasākumam ir negatīva ietekme, ko varētu uzskatīt par nesamērīgu salīdzinājumā ar pasākuma labvēlīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(64)

ESMA ir jānovērtē, vai pasākumam ir negatīva ietekme, ko varētu uzskatīt par nesamērīgu salīdzinājumā ar pasākuma labvēlīgo ietekmi.

ESMA

| (65) | ESMA uzskata par piemērotu to, ka valstu kompetentās iestādes pirms jebkādu vairāk ierobežojošu pasākumu pieņemšanas stingri pārrauga neto īsās pozīcijas. ESMA norāda, ka parastās paziņošanas robežvērtības (0,2 % no emitētā akciju kapitāla) joprojām esošajos ārkārtas tirgus apstākļos var nebūt piemērotas, lai laikus noteiktu tendences un nākotnes apdraudējumu. |
| --- | --- |

(65)

ESMA uzskata par piemērotu to, ka valstu kompetentās iestādes pirms jebkādu vairāk ierobežojošu pasākumu pieņemšanas stingri pārrauga neto īsās pozīcijas. ESMA norāda, ka parastās paziņošanas robežvērtības (0,2 % no emitētā akciju kapitāla) joprojām esošajos ārkārtas tirgus apstākļos var nebūt piemērotas, lai laikus noteiktu tendences un nākotnes apdraudējumu.

ESMA

ESMA

| (66) | Lai gan pastiprinātas ziņošanas pienākuma ieviešana varētu būt radījusi papildu slogu pārskatus sniedzošām vienībām, pašreiz tās jau ir pielāgojušas savas iekšējās sistēmas saistībā ar Lēmumiem (ES) 2020/525, (ES) 2020/1123 un (ES) 2020/1689, un tādēļ netiek sagaidīts, ka šis atjaunotais pasākums papildus ietekmēs pārskatus sniedzošo vienību atbilstības nodrošināšanas izmaksas.. Turklāt, tas neierobežos tirgus dalībnieku iespējas slēgt vai palielināt savas akciju īsās pozīcijas. Rezultātā netiks ietekmēta tirgus efektivitāte. |
| --- | --- |

(66)

Lai gan pastiprinātas ziņošanas pienākuma ieviešana varētu būt radījusi papildu slogu pārskatus sniedzošām vienībām, pašreiz tās jau ir pielāgojušas savas iekšējās sistēmas saistībā ar Lēmumiem (ES) 2020/525, (ES) 2020/1123 un (ES) 2020/1689, un tādēļ netiek sagaidīts, ka šis atjaunotais pasākums papildus ietekmēs pārskatus sniedzošo vienību atbilstības nodrošināšanas izmaksas.. Turklāt, tas neierobežos tirgus dalībnieku iespējas slēgt vai palielināt savas akciju īsās pozīcijas. Rezultātā netiks ietekmēta tirgus efektivitāte.

| (67) | Salīdzinot ar citiem iespējamiem un stingrāk ierobežojošiem pasākumiem, šim atjaunotajam pasākumam nevajadzētu ietekmēt tirgus likviditāti, jo pastiprinātam paziņošanas pienākumam, kas skar ierobežotu tirgus dalībnieku skaitu, nevajadzētu mainīt viņu tirdzniecības stratēģiju un līdz ar to viņu līdzdalību tirgū. Turklāt saglabātais izņēmums, kas paredzēts attiecībā uz tirgus veidošanas darbībām un stabilizācijas programmām, ir noteikts, lai nepalielinātu slogu uzņēmumiem, kuri piedāvā svarīgus pakalpojumus, nodrošinot likviditāti un samazinot svārstīgumu, kas ir īpaši svarīgi pašreizējā situācijā. |
| --- | --- |

(67)

Salīdzinot ar citiem iespējamiem un stingrāk ierobežojošiem pasākumiem, šim atjaunotajam pasākumam nevajadzētu ietekmēt tirgus likviditāti, jo pastiprinātam paziņošanas pienākumam, kas skar ierobežotu tirgus dalībnieku skaitu, nevajadzētu mainīt viņu tirdzniecības stratēģiju un līdz ar to viņu līdzdalību tirgū. Turklāt saglabātais izņēmums, kas paredzēts attiecībā uz tirgus veidošanas darbībām un stabilizācijas programmām, ir noteikts, lai nepalielinātu slogu uzņēmumiem, kuri piedāvā svarīgus pakalpojumus, nodrošinot likviditāti un samazinot svārstīgumu, kas ir īpaši svarīgi pašreizējā situācijā.

| (68) | Attiecībā uz atjaunotā pasākuma apmēru ESMA uzskata, ka, ierobežojot to uz vienu vai dažām nozarēm, vai uz kādu emitentu daļu, netiktu sasniegts vēlamais iznākums. Reģistrētais lielais cenu samazinājuma apmērs pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma, plašais skarto akciju (un nozaru) diapazons un ES tautsaimniecību un tirdzniecības vietu savstarpējas savienojamības pakāpe liecina, ka ES mēroga pasākums, visticamāk, būs efektīvāks nekā valstu pasākumi nozaru mērogā, sniedzot agrīnu informāciju par tirgiem valstu kompetentām iestādēm. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz atjaunotā pasākuma apmēru ESMA uzskata, ka, ierobežojot to uz vienu vai dažām nozarēm, vai uz kādu emitentu daļu, netiktu sasniegts vēlamais iznākums. Reģistrētais lielais cenu samazinājuma apmērs pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma, plašais skarto akciju (un nozaru) diapazons un ES tautsaimniecību un tirdzniecības vietu savstarpējas savienojamības pakāpe liecina, ka ES mēroga pasākums, visticamāk, būs efektīvāks nekā valstu pasākumi nozaru mērogā, sniedzot agrīnu informāciju par tirgiem valstu kompetentām iestādēm.

ESMA

| (69) | Runājot par neskaidrību radīšanu tirgus dalībniekiem, ar šo pasākumu nav ieviesti jauni reglamentējoši pienākumi, jo, pazeminot attiecīgo robežvērtību, ar to tikai groza parasto paziņošanas pienākumu, kas ir spēkā kopš 2012. gada. ESMA arī uzsver, ka atjaunotais pasākums joprojām aprobežojas ar paziņošanu par akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētā tirgū Savienībā, lai aptvertu tās pozīcijas, kurās papildu ziņojumi šķiet visbūtiskākie. |
| --- | --- |

(69)

Runājot par neskaidrību radīšanu tirgus dalībniekiem, ar šo pasākumu nav ieviesti jauni reglamentējoši pienākumi, jo, pazeminot attiecīgo robežvērtību, ar to tikai groza parasto paziņošanas pienākumu, kas ir spēkā kopš 2012. gada. ESMA arī uzsver, ka atjaunotais pasākums joprojām aprobežojas ar paziņošanu par akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētā tirgū Savienībā, lai aptvertu tās pozīcijas, kurās papildu ziņojumi šķiet visbūtiskākie.

ESMA

| (70) | Tādēļ ESMA uzskata, ka šādam pastiprinātas pārredzamības pienākumam nevajadzētu radīt negatīvu ietekmi uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas nebūtu samērīga ar pasākuma labvēlīgo ietekmi, un tam nevajadzētu radīt nekādu neskaidrību finanšu tirgos. |
| --- | --- |

(70)

Tādēļ ESMA uzskata, ka šādam pastiprinātas pārredzamības pienākumam nevajadzētu radīt negatīvu ietekmi uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas nebūtu samērīga ar pasākuma labvēlīgo ietekmi, un tam nevajadzētu radīt nekādu neskaidrību finanšu tirgos.

ESMA

| (71) | Pasākuma ilguma ziņā ESMA uzskata, ka pasākuma atjaunošana uz trim mēnešiem ir pamatota, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju un joprojām valdošo vispārējo neskaidrību saistībā ar Covid-19 pandēmiju. ESMA plāno atgriezties pie ierastā paziņošanas pienākuma, tiklīdz situācija uzlabosies, taču tai pat laikā nevar noliegt pasākuma pagarināšanas iespēju, ja situācija pasliktināsies vai tirgi paliks trauslā stāvoklī. |
| --- | --- |

(71)

Pasākuma ilguma ziņā ESMA uzskata, ka pasākuma atjaunošana uz trim mēnešiem ir pamatota, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju un joprojām valdošo vispārējo neskaidrību saistībā ar Covid-19 pandēmiju. ESMA plāno atgriezties pie ierastā paziņošanas pienākuma, tiklīdz situācija uzlabosies, taču tai pat laikā nevar noliegt pasākuma pagarināšanas iespēju, ja situācija pasliktināsies vai tirgi paliks trauslā stāvoklī.

ESMA

ESMA

| (72) | Pamatojoties uz iepriekšminēto un sākot ar šo dienu, ESMA uzskata šo lēmumu atjaunot pagaidu pastiprinātas pārredzamības pasākumu attiecībā uz neto īsajām pozīcijām par atbilstošu joprojām pastāvošajiem nelabvēlīgajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(72)

Pamatojoties uz iepriekšminēto un sākot ar šo dienu, ESMA uzskata šo lēmumu atjaunot pagaidu pastiprinātas pārredzamības pasākumu attiecībā uz neto īsajām pozīcijām par atbilstošu joprojām pastāvošajiem nelabvēlīgajiem apstākļiem.

ESMA

7.   APSPRIEŠANĀS UN PAZIŅOŠANA (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 4. UN 5. PUNKTS)

APSPRIEŠANĀS UN PAZIŅOŠANA (REGULAS (ES) Nr. 236/2012 28. PANTA 4. UN 5. PUNKTS)

| (73) | ESMA konsultējās ar ESRK. ESRK nepauda nekādus iebildumus pret ierosinātā lēmuma pieņemšanu. |
| --- | --- |

(73)

ESMA konsultējās ar ESRK. ESRK nepauda nekādus iebildumus pret ierosinātā lēmuma pieņemšanu.

ESMA

| (74) | ESMA ir informējusi valstu kompetentās iestādes par paredzēto lēmumu. |
| --- | --- |

(74)

ESMA ir informējusi valstu kompetentās iestādes par paredzēto lēmumu.

ESMA

| (75) | ESMA atjaunotais pasākums tiks piemērots, sākot ar 2020. gada 19. decembri, |
| --- | --- |

(75)

ESMA atjaunotais pasākums tiks piemērots, sākot ar 2020. gada 19. decembri,

ESMA

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcija

Šajā lēmumā “regulēts tirgus” ir regulēts tirgus, kā norādīts 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (21).

21

2. pants

Pagaidu pienākumi attiecībā uz papildu pārskatāmību

1.   Fiziska vai juridiska persona, kam ir neto īsa pozīcija attiecībā uz emitēto akciju kapitālu uzņēmumam, kura akciju tirdzniecība atļauta regulētā tirgū, par to paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 236/2012 5. un 9. pantu, ja pozīcija sasniedz vai nokrītas zem attiecīgās paziņošanas robežvērtības, kas minēta šā panta 2. punktā.

2.   Attiecīgā paziņošanas robežvērtība ir procentuālais apjoms, kas vienāds ar 0,1 % no attiecīgā uzņēmuma emitētā akciju kapitāla un katrs 0,1 % virs šīs robežvērtības.

3. pants

Atbrīvojumi

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 16. pantu 2. pantā minētie pagaidu pienākumi attiecībā uz papildu pārskatāmību neattiecas uz akcijām, kuru tirdzniecība atļauta regulētajā tirgū, ja šo akciju galvenā tirdzniecības vieta atrodas trešā valstī.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 236/2012 17. pantu pagaidu pienākumi attiecībā uz papildu pārskatāmību, kas minēti 2. pantā, neattiecas uz darījumiem, kas tiek veikti saistībā ar tirgus veidošanas darbībām.

3.   Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (22) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu 5. pantu pagaidu pienākumi attiecībā uz papildu pārskatāmību, kas minēti 2. pantā, neattiecas uz neto īso pozīciju saistībā ar stabilizācijas veikšanu.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šis lēmums stājas spēkā 2020. gada 19. decembrī.

To piemēro trīs mēnešus no tā spēkā stāšanās dienas.

Parīzē, 2020. gada 16. decembrī

Uzraudzības padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Steven MAIJOOR

---

(1)  
  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

1

(2)  
  OV L 86, 24.3.2012., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 274, 9.10.2012., 1. lpp.

3

(4)  
  OV L 116, 15.4.2020., 5. lpp.

4

(5)  
  OV L 245, 30.7.2020., 17. lpp.

5

(6)  
  OV L 379, 13.11.2020., 60. lpp.

6

(7)  Sk. šajā saitē:https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

7

(8)  Eiropas ekonomikas prognoze, 40. lpp.

8

(9)  Eiropas ekonomikas prognoze, 49. lpp.

9

(10)  Sk. šajā saitē:https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

10

(11)  Sk. šajā saitē:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

11

(12)  Sk. šajā saitē:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

12

(13)  
  VSTOXX nosaka netiešo svārstīgumu, pamatojoties uz Eurostoxx 50 cenām.

13

VSTOXX

Eurostoxx 50

(14)  
  VIX indekss tiek aprēķināts, izmantojot reāllaika S&P 500 indeksa (SPX) opcijas pirkšanas/pārdošanas cenu viduspunktu.

14

VIX

S&P 500

SPX

(15)  Sk. arī 4. panta c) punktu.

15

(16)  Eiropas ekonomikas prognozes, 61. lpp.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html

17

(18)  Itālijā pasākums tika atcelts 18. maijā.

18

(19)  Sal. Regulas (ES) Nr. 236/2012, 5. pants.

19

(20)  Laikposmā no 31. augusta līdz 4. septembrim tehnisku problēmu dēļ trūkst pārskatu par ikdienas neto īsajām pozīcijām Dānijā.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

21

(22)  Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

22

---

PIELIKUMS

Šajā pielikumā “
  ESMA lēmums” nozīmē ESMA
  2020. gada 16. marta lēmumu pieprasīt fiziskām vai juridiskām personām, kam ir neto īsās pozīcijas, uz laiku pazemināt neto īso pozīciju paziņošanas robežvērtības attiecībā uz to uzņēmumu emitēto akciju kapitālu, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, virs noteiktas robežvērtības, informēt kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

1. attēls

Finanšu rādītāji

| Kapitāla tirgus darbība | Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim | Indeksa līmenis 2020. gada 2. decembrī | Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim | Indeksa līmenis 2020. gada 3. septembrī | Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam | Indeksa līmenis 2020. gada 4. jūnijā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ex. Šveici | – 10 % | 125 | – 17 % | 116 | – 16 % | 117 |
| EURO STOXX INDEX | – 6 % | 392 | – 13 % | 362 | – 13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | – 8 % | 3 521 | – 14 % | 3 304 | – 13 % | 3 323 |
| US, S&P500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | – 8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | – 4 % | 3 982 |
| JP, Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | – 3 % | 22 864 |
| Globāli | 8 % | 248 | – 1 % | 228 | – 9 % | 211 |
| Eiropas bankas | – 22 % | 115 | – 37 % | 93 | – 30 % | 104 |
| IT, finanšu dati | – 24 % | 29 | – 30 % | 27 | – 29 % | 28 |
| ES, finanšu dati | – 24 % | 50 | – 48 % | 34 | – 35 % | 42 |
| DE, finanšu dati | – 7 % | 132 | – 13 % | 123 | – 11 % | 126 |
| FR, finanšu dati | – 21 % | 141 | – 34 % | 118 | – 28 % | 130 |
| Svārstīgums | Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim | Indeksa līmenis
  2020. gada 2. decembrī | Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim | Indeksa līmenis
  2020. gada 3. septembrī | Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam | Indeksa līmenis
  2020. gada 4. jūnijā |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Kredītriska mijmaiņas darījumi | Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim | CDS likmju starpības bāzes punktos 2020. gada 2. decembrī | Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim | CDS likmju starpības bāzes punktos 3. septembrī | Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam | CDS likmju starpības bāzes punktos 4. jūnijā |
| Eiropa, korporatīvie darījumi | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Eiropa, augsts ienesīgums | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Eiropa, finanšu dati | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Eiropa, finanšu dati, pakārtoti | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| 10 gadu valdības obligācijas | Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim | Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 2. decembrī | Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim | Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 3. septembrī | Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam | Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 4. jūnijā |
| DE10G | – 8 | – 0,52 | – 5 | – 0,49 | 15 | – 0,29 |
| ES10G | – 13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| FR10G | – 7 | – 0,29 | 2 | – 0,19 | 23 | 0,01 |
| IT10G | – 31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| US10G | – 57 | 0,95 | – 90 | 0,62 | – 67 | 0,86 |
| GB10G | – 22 | 0,36 | – 34 | 0,24 | – 24 | 0,34 |
| JP10G | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Piezīme: akciju tirgus izmaiņas ir izteiktas relatīvā izteiksmē, pārējās izmaiņas – absolūtos skaitļos.
  Avoti: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Kapitāla tirgus darbība

Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

Indeksa līmenis 2020. gada 2. decembrī

Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

Indeksa līmenis 2020. gada 3. septembrī

Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

Indeksa līmenis 2020. gada 4. jūnijā

STOXX EUROPE 800 ex. Šveici

– 10 %

125

– 17 %

116

– 16 %

117

EURO STOXX INDEX

– 6 %

392

– 13 %

362

– 13 %

364

EURO STOXX 50

– 8 %

3 521

– 14 %

3 304

– 13 %

3 323

US, S&P500

9 %

3 663

2 %

3 451

– 8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

– 4 %

3 982

JP, Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

– 3 %

22 864

Globāli

8 %

248

– 1 %

228

– 9 %

211

Eiropas bankas

– 22 %

115

– 37 %

93

– 30 %

104

IT, finanšu dati

– 24 %

29

– 30 %

27

– 29 %

28

ES, finanšu dati

– 24 %

50

– 48 %

34

– 35 %

42

DE, finanšu dati

– 7 %

132

– 13 %

123

– 11 %

126

FR, finanšu dati

– 21 %

141

– 34 %

118

– 28 %

130

Svārstīgums

Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

Indeksa līmenis

2020. gada 2. decembrī

Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

Indeksa līmenis

2020. gada 3. septembrī

Izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

Indeksa līmenis

2020. gada 4. jūnijā

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Kredītriska mijmaiņas darījumi

Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

CDS likmju starpības bāzes punktos 2020. gada 2. decembrī

Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

CDS likmju starpības bāzes punktos 3. septembrī

Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

CDS likmju starpības bāzes punktos 4. jūnijā

Eiropa, korporatīvie darījumi

5

45

5

45

22

62

Eiropa, augsts ienesīgums

53

251

92

290

157

355

Eiropa, finanšu dati

9

53

15

59

29

73

Eiropa, finanšu dati, pakārtoti

13

100

38

124

62

149

10 gadu valdības obligācijas

Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 2. decembrī

Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 3. septembrī

Izmaiņas bāzes punktos laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

Obligāciju ienesīgums, %, 2020. gada 4. jūnijā

DE10G

– 8

– 0,52

– 5

– 0,49

15

– 0,29

ES10G

– 13

0,11

9

0,33

32

0,55

FR10G

– 7

– 0,29

2

– 0,19

23

0,01

IT10G

– 31

0,60

15

1,06

51

1,42

US10G

– 57

0,95

– 90

0,62

– 67

0,86

GB10G

– 22

0,36

– 34

0,24

– 24

0,34

JP10G

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Piezīme: akciju tirgus izmaiņas ir izteiktas relatīvā izteiksmē, pārējās izmaiņas – absolūtos skaitļos.

Avoti: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 1

  2. attēls Svārstīguma rādītāji

Piezīme: EURO STOXX 50 (VSTOXX) un S&P 500 (VIX) ietvertais svārstīgums, %.

Avoti: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 2

  3. attēls ES nozaru biržu indeksi

Piezīme: pašu kapitāla cenas. 20.2.2020. = 100.

Avoti: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 3

Piezīme: pašu kapitāla cenas. 20.2.2020 = 100.

Avoti: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 4

Piezīme: pašu kapitāla cenas. 20.2.2020. = 100.

Avoti: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 5

  4. attēls ES CDS likmju starpības rādītāji CDS

Piezīme. CDS likmju starpība Eiropas IG korporatīvajos (iTraxx Europe, European HY corporates (iTraxx Europe Crossover) un Eiropas finanšu datos, bāzes punktos.

Avoti: Refinitiv EIKON, ESMA.

5. attēls

Eiropas biržu indeksi pa valstīm

| | Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 6. novembra līdz 2. decembrim | Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim | Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim | Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ex. Šveici | 8,67 % | – 9,74 % | – 16,67 % | – 15,78 % |
| EURO STOXX INDEX | 9,41 % | – 6,06 % | – 13,22 % | – 12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | – 7,89 % | – 13,57 % | – 13,07 % |
| AT | 21,10 % | – 17,84 % | – 30,21 % | – 23,30 % |
| BE | 16,24 % | – 9,94 % | – 19,22 % | – 14,86 % |
| BG | 0,55 % | – 22,03 % | – 20,67 % | – 15,69 % |
| CY | 25,10 % | – 27,80 % | – 39,52 % | – 34,73 % |
| CZ | 11,15 % | – 12,35 % | – 17,81 % | – 13,94 % |
| DE | 6,68 % | – 2,57 % | – 4,44 % | – 7,32 % |
| DK | – 1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | – 2,48 % |
| EE | 11,25 % | – 4,72 % | – 13,55 % | – 13,16 % |
| ES | 19,66 % | – 17,22 % | – 29,45 % | – 21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | – 5,35 % | – 8,66 % |
| FR | 12,54 % | – 7,91 % | – 17,37 % | – 15,91 % |
| GB | 9,36 % | – 13,09 % | – 21,32 % | – 13,93 % |
| GR | 29,14 % | – 16,82 % | – 29,24 % | – 26,64 % |
| HR | 10,22 % | – 13,43 % | – 19,61 % | – 17,16 % |
| HU | 10,74 % | – 14,42 % | – 24,05 % | – 17,83 % |
| IE | 5,56 % | – 0,58 % | – 13,00 % | – 12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | – 1,50 % | – 4,44 % |
| IT | 11,64 % | – 12,39 % | – 22,04 % | – 20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | – 1,98 % |
| LU | 14,85 % | – 7,78 % | – 25,92 % | – 21,60 % |
| LV | – 0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | – 1,81 % |
| MT | 15,14 % | – 13,86 % | – 20,80 % | – 12,92 % |
| NL | 6,64 % | – 1,80 % | – 11,66 % | – 9,17 % |
| NO | 11,02 % | – 3,37 % | – 11,80 % | – 10,22 % |
| PL | 11,81 % | – 9,62 % | – 15,75 % | – 13,47 % |
| PT | 14,45 % | – 14,54 % | – 20,09 % | – 13,64 % |
| RO | 6,43 % | – 7,58 % | – 10,73 % | – 11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | – 7,28 % | – 9,47 % |
| SI | 8,13 % | – 9,57 % | – 13,01 % | – 10,83 % |
| SK | – 0,99 % | – 3,02 % | – 7,05 % | 0,07 % |
| Avoti: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 6. novembra līdz 2. decembrim

Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 2. decembrim

Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 3. septembrim

Procentuālās daļas izmaiņas laikposmā no 2020. gada 20. februāra līdz 4. jūnijam

STOXX EUROPE 800 ex. Šveici

8,67 %

– 9,74 %

– 16,67 %

– 15,78 %

EURO STOXX INDEX

9,41 %

– 6,06 %

– 13,22 %

– 12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

– 7,89 %

– 13,57 %

– 13,07 %

AT

21,10 %

– 17,84 %

– 30,21 %

– 23,30 %

BE

16,24 %

– 9,94 %

– 19,22 %

– 14,86 %

BG

0,55 %

– 22,03 %

– 20,67 %

– 15,69 %

CY

25,10 %

– 27,80 %

– 39,52 %

– 34,73 %

CZ

11,15 %

– 12,35 %

– 17,81 %

– 13,94 %

DE

6,68 %

– 2,57 %

– 4,44 %

– 7,32 %

DK

– 1,90 %

10,16 %

4,24 %

– 2,48 %

EE

11,25 %

– 4,72 %

– 13,55 %

– 13,16 %

ES

19,66 %

– 17,22 %

– 29,45 %

– 21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

– 5,35 %

– 8,66 %

FR

12,54 %

– 7,91 %

– 17,37 %

– 15,91 %

GB

9,36 %

– 13,09 %

– 21,32 %

– 13,93 %

GR

29,14 %

– 16,82 %

– 29,24 %

– 26,64 %

HR

10,22 %

– 13,43 %

– 19,61 %

– 17,16 %

HU

10,74 %

– 14,42 %

– 24,05 %

– 17,83 %

IE

5,56 %

– 0,58 %

– 13,00 %

– 12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

– 1,50 %

– 4,44 %

IT

11,64 %

– 12,39 %

– 22,04 %

– 20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

– 1,98 %

LU

14,85 %

– 7,78 %

– 25,92 %

– 21,60 %

LV

– 0,47 %

6,81 %

5,53 %

– 1,81 %

MT

15,14 %

– 13,86 %

– 20,80 %

– 12,92 %

NL

6,64 %

– 1,80 %

– 11,66 %

– 9,17 %

NO

11,02 %

– 3,37 %

– 11,80 %

– 10,22 %

PL

11,81 %

– 9,62 %

– 15,75 %

– 13,47 %

PT

14,45 %

– 14,54 %

– 20,09 %

– 13,64 %

RO

6,43 %

– 7,58 %

– 10,73 %

– 11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

– 7,28 %

– 9,47 %

SI

8,13 %

– 9,57 %

– 13,01 %

– 10,83 %

SK

– 0,99 %

– 3,02 %

– 7,05 %

0,07 %

Avoti: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 6

  6. attēls Neto īsās pozīcijas starp 0,1 % un 0,2 % no 2020. gada 16. marta līdz 30. Novembrim

Avoti: ESMA.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 22.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/27

---

TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2020

(2020. gada 19. novembris),

ar ko groza XIII pielikuma 1. papildinājumu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses [2021/273]

TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses, un jo īpaši tā 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | 2016. gada 16. decembrī Kolumbija saskaņā ar nolīguma 209. pantu iesniedza Savienībai pieprasījumu nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā pievienot jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un divu jaunu Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izskatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 16. decembrī Kolumbija saskaņā ar nolīguma 209. pantu iesniedza Savienībai pieprasījumu nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumā pievienot jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Savienība ir pabeigusi iebildumu procedūru un divu jaunu Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izskatīšanu.

| (2) | 2020. gada 28. jūlijā saskaņā ar nolīguma 257. panta 2. punktu Intelektuālā īpašuma apakškomiteja ES Puses un Kolumbijas sēdes gaitā novērtēja informāciju attiecībā uz divām jaunajām Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un ierosināja Tirdzniecības komitejai attiecīgi grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada 28. jūlijā saskaņā ar nolīguma 257. panta 2. punktu Intelektuālā īpašuma apakškomiteja ES Puses un Kolumbijas sēdes gaitā novērtēja informāciju attiecībā uz divām jaunajām Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un ierosināja Tirdzniecības komitejai attiecīgi grozīt nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājumu.

| (3) | Tāpēc nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājums būtu jāgroza.

| (4) | Saskaņā ar tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktu lēmumu par nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājuma grozīšanu drīkst pieņemt Tirdzniecības komitejas līmeņa sarunās starp ES Pusi un Kolumbiju, jo attiecīgais lēmums skar tikai un vienīgi attiecīgo Pušu divpusējās attiecības un neietekmē citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar tirdzniecības nolīguma 14. panta 3. punktu lēmumu par nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājuma grozīšanu drīkst pieņemt Tirdzniecības komitejas līmeņa sarunās starp ES Pusi un Kolumbiju, jo attiecīgais lēmums skar tikai un vienīgi attiecīgo Pušu divpusējās attiecības un neietekmē citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Nolīguma XIII pielikuma 1. papildinājuma saraksta a) punktā “Kolumbijas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības un pārtikas produktiem, vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem vīniem” iekļauj šā lēmuma pielikumā minētos ierakstus.

2. pants

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Tirdzniecības komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā nolīgumu grozīt. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 19. novembrī

Tirdzniecības komitejas vārdā –

ES delegācijas vadītājs

Paolo GARZOTTI

Kolumbijas delegācijas vadītājs

Juan Carlos CADENA

---

PIELIKUMS

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Rīsi |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Kafija |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Rīsi

CAFÉ DE SANTANDER

Kafija

---

| 22.2.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/29

---

ES UN ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2021

(2021. gada 12. februāris),

ar ko groza III un IV tabulu 2. protokolā, kas pievienots grozītajam 1972. gada 22. jūlija Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju [2021/274]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā 1972. gada 22. jūlija Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju (1), kas grozīts ar 2004. gada 26. oktobra Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru groza 1972. gada 22. jūlija Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem (2) (“Nolīgums”), un jo īpaši tā 2. protokola 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Savienība un Šveices Konfederācija saskaņā ar Nolīguma 2. protokola 5. panta 2. punktu kā Līgumslēdzējas puses iesniedza Apvienotajai komitejai 2019. gada vietējā tirgus salīdzināmās cenas visām tām izejvielām, kam piemēro cenu kompensācijas pasākumus. No šīm cenām izriet, ka minēto izejvielu faktiskā cena Līgumslēdzēju pušu teritorijā ir mainījusies. |
| --- | --- |

(1)

Savienība un Šveices Konfederācija saskaņā ar Nolīguma 2. protokola 5. panta 2. punktu kā Līgumslēdzējas puses iesniedza Apvienotajai komitejai 2019. gada vietējā tirgus salīdzināmās cenas visām tām izejvielām, kam piemēro cenu kompensācijas pasākumus. No šīm cenām izriet, ka minēto izejvielu faktiskā cena Līgumslēdzēju pušu teritorijā ir mainījusies.

| (2) | Tāpēc ir nepieciešams atjaunināt vietējā tirgus salīdzināmās cenas un cenu starpības Nolīguma 2. protokola III tabulā uzskaitītajām lauksaimniecības izejvielām, kā arī pielāgot minētā protokola IV tabulā uzskaitīto lauksaimniecības izejvielu pamatsummas, |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc ir nepieciešams atjaunināt vietējā tirgus salīdzināmās cenas un cenu starpības Nolīguma 2. protokola III tabulā uzskaitītajām lauksaimniecības izejvielām, kā arī pielāgot minētā protokola IV tabulā uzskaitīto lauksaimniecības izejvielu pamatsummas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma 2. protokolu groza šādi:

| a) | protokola III tabulu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumā iekļauto tekstu; |
| --- | --- |

a)

protokola III tabulu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumā iekļauto tekstu;

| b) | protokola IV tabulas b) punktu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumā iekļauto tekstu. |
| --- | --- |

b)

protokola IV tabulas b) punktu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumā iekļauto tekstu.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2021. gada 1. martā.

Briselē, 2021. gada 12. februārī

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Marco DUEERKOP

---

(1)  
  OV L 300, 31.12.1972., 189. lpp.

1

(2)  
  OV L 23, 26.1.2005., 19. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

“III tabula

ES un Šveices vietējā tirgus salīdzināmās cenas

| Lauksaimniecības izejviela | Šveices vietējā tirgus salīdzināmā cena
  CHF par 100 kg neto | ES vietējā tirgus salīdzināmā cena
  CHF par 100 kg neto | 4. panta 1. punkts
  Piemēro Šveicē Šveices un ES salīdzināmo cenu starpība
  CHF par 100 kg neto | 3. panta 3. punkts
  Piemēro ES Šveices un ES salīdzināmo cenu starpība
  EUR par 100 kg neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastie kvieši | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Cietie kvieši | - | - | 1,20 | 0,00 |
| Rudzi | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Mieži | - | - | - | - |
| Kukurūza | - | - | - | - |
| Parasto kviešu milti | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Sausais pilnpiens | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Vājpiena pulveris | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Sviests | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Baltais cukurs | - | - | - | - |
| Olas | - | - | 38,00 | 0,00 |
| Svaigi kartupeļi | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Augu tauki | - | - | 170,00 | 0,00”. |

Lauksaimniecības izejviela

Šveices vietējā tirgus salīdzināmā cena

CHF par 100 kg neto

ES vietējā tirgus salīdzināmā cena

CHF par 100 kg neto

4. panta 1. punkts

Piemēro Šveicē Šveices un ES salīdzināmo cenu starpība

CHF par 100 kg neto

3. panta 3. punkts

Piemēro ES Šveices un ES salīdzināmo cenu starpība

EUR par 100 kg neto

Parastie kvieši

50,60

20,46

30,15

0,00

Cietie kvieši

-

-

1,20

0,00

Rudzi

40,45

18,74

21,70

0,00

Mieži

-

-

-

-

Kukurūza

-

-

-

-

Parasto kviešu milti

91,10

42,42

48,70

0,00

Sausais pilnpiens

601,45

321,47

280,00

0,00

Vājpiena pulveris

402,60

200,98

201,60

0,00

Sviests

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Baltais cukurs

-

-

-

-

Olas

-

-

38,00

0,00

Svaigi kartupeļi

40,95

27,61

13,35

0,00

Augu tauki

-

-

170,00

0,00”.

---

II PIELIKUMS

| “b) | Lauksaimniecības izejvielu pamatsummas, ko ņem vērā agrokomponentu aprēķinā:







  Lauksaimniecības izejviela | Šveicē piemērotā pamatsumma
  3. panta 2. punkts | ES piemērotā pamatsumma
  4. panta 2. punkts |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF par 100 kg neto | EUR par 100 kg neto |
| Parastie kvieši | 24,55 | 0,00 |
| Cietie kvieši | 1,00 | 0,00 |
| Rudzi | 17,70 | 0,00 |
| Mieži | - | - |
| Kukurūza | - | - |
| Parasto kviešu milti | 39,70 | 0,00 |
| Sausais pilnpiens | 227,80 | 0,00 |
| Vājpiena pulveris | 164,30 | 0,00 |
| Sviests | 452,10 | 0,00 |
| Baltais cukurs | - | - |
| Olas | 30,95 | 0,00 |
| Svaigi kartupeļi | 10,90 | 0,00 |
| Augu tauki | 138,55 | 0,00”. |

“b)

Lauksaimniecības izejvielu pamatsummas, ko ņem vērā agrokomponentu aprēķinā:

Lauksaimniecības izejviela

Šveicē piemērotā pamatsumma

3. panta 2. punkts

ES piemērotā pamatsumma

4. panta 2. punkts

CHF par 100 kg neto

EUR par 100 kg neto

Parastie kvieši

24,55

0,00

Cietie kvieši

1,00

0,00

Rudzi

17,70

0,00

Mieži

-

-

Kukurūza

-

-

Parasto kviešu milti

39,70

0,00

Sausais pilnpiens

227,80

0,00

Vājpiena pulveris

164,30

0,00

Sviests

452,10

0,00

Baltais cukurs

-

-

Olas

30,95

0,00

Svaigi kartupeļi

10,90

0,00

Augu tauki

138,55

0,00”.

---