# Euroopa Liidu L 77/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 77 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik5. märts 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 77

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik5. märts 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (Euratom) 2021/390, 20. veebruar 2020, millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/391, 4. märts 2021, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/392, 4. märts 2021, milles käsitletakse sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite andmete seiret ja esitamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärused (EL) nr 1014/2010, (EL) nr 293/2012, (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 (
  1
  ) | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/393, 1. märts 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga loodud EMP ühiskomitees seoses kõnealuse lepingu kaubaveoga seotud kontrollimiste ja formaalsuste lihtsustamist käsitleva protokolli nr 10 IIa peatüki ning I ja II lisa muutmisega | 27 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/394, 4. märts 2021, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/395, 4. märts 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/668 harmoneeritud standardite osas, mis käsitlevad kaitseriietuse elektrostaatilisi omadusi, tuletõrjujate ja mootorratturite kaitserõivaid, lumelauaga sõitmiseks kasutatavat kaitseriietust, pestitsiidide käitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietust, parema nähtavusega varustust keskmise riskiga olukordades, mägironimisvarustust ja elektrikaare termilise ohu kaitseriietust | 35 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (Euratom) 2021/390, 20. veebruar 2020, millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/391, 4. märts 2021, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/392, 4. märts 2021, milles käsitletakse sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite andmete seiret ja esitamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärused (EL) nr 1014/2010, (EL) nr 293/2012, (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 (
  1
  )

2

1

8

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/393, 1. märts 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga loodud EMP ühiskomitees seoses kõnealuse lepingu kaubaveoga seotud kontrollimiste ja formaalsuste lihtsustamist käsitleva protokolli nr 10 IIa peatüki ning I ja II lisa muutmisega

27

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/394, 4. märts 2021, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

29

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/395, 4. märts 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/668 harmoneeritud standardite osas, mis käsitlevad kaitseriietuse elektrostaatilisi omadusi, tuletõrjujate ja mootorratturite kaitserõivaid, lumelauaga sõitmiseks kasutatavat kaitseriietust, pestitsiidide käitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietust, parema nähtavusega varustust keskmise riskiga olukordades, mägironimisvarustust ja elektrikaare termilise ohu kaitseriietust

35

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 17. detsembri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/2151 (millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuete kohta) parandus ( ELT L 428, 18.12.2020 ) | 40 |

Parandused

*

Komisjoni 17. detsembri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/2151 (millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuete kohta) parandus ( ELT L 428, 18.12.2020 )

( ELT L 428, 18.12.2020 )

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 5.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/1

---

NÕUKOGU OTSUS (Euratom) 2021/390,

20. veebruar 2020,

millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Komisjon on nõukogu 3. juuli 2009. aasta juhiste kohaselt pidanud läbirääkimisi Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon on nõukogu 3. juuli 2009. aasta juhiste kohaselt pidanud läbirääkimisi Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimise üle.

| (2) | Need läbirääkimised on nüüd edukalt lõpule viidud. |
| --- | --- |

(2)

Need läbirääkimised on nüüd edukalt lõpule viidud.

| (3) | Lepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Lepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Aatomienergiaühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt kiidetakse heaks (*1).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. veebruar 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

B. DIVJAK

---

(*1)  Leping avaldati väljaandes ELT L 440, 30.12.2020, lk 1.

*1

---

MÄÄRUSED

| 5.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/2

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/391,

4. märts 2021,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 208/2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 208/2014.

| (2) | Nõukogus toimunud läbivaatamise tulemusel tuleks kahe isiku kohta tehtud kanded välja jätta ning määruse (EL) nr 208/2014 I lisas tuleks ajakohastada teavet, mis käsitleb kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogus toimunud läbivaatamise tulemusel tuleks kahe isiku kohta tehtud kanded välja jätta ning määruse (EL) nr 208/2014 I lisas tuleks ajakohastada teavet, mis käsitleb kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele.

| (3) | Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Jaost A (Artiklis 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu) jäetakse välja järgmiste isikute kohta tehtud kanded:






  13. | Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk; |
| --- | --- | --- |

1)

Jaost A (Artiklis 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu) jäetakse välja järgmiste isikute kohta tehtud kanded:

13.

Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk;

| 15. | Serhiy Hennadiyovych Arbuzov. |
| --- | --- |

15.

Serhiy Hennadiyovych Arbuzov.

| 2) | Jagu B (Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele) asendatakse järgmisega:






  „B. | Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele
  Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku kohane kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele
  Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku (edaspidi „kriminaalmenetluse seadustik“) artiklis 42 on sätestatud, et igaüks, kellele esitatakse kriminaalmenetluse käigus kahtlustus või süüdistus, võib kasutada oma kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Need hõlmavad õigust saada teada, millises kuriteos teda kahtlustatakse või süüdistatakse, õigust saada sõnaselget ja viivitamatut teavet oma kriminaalmenetluse seadustiku kohaste õiguste kohta, õigust kaitsja poole pöördumiseks kohe esimesel taotlusel, õigust esitada avaldusi menetlustoimingute kohta ja õigust seada kahtluse alla uurija, prokuröri ja eeluurimiskohtuniku otsused, tegevus ja tegevusetus.
  Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 303 tehakse vahet otsustel ja tegevusetusel, mida saab kohtueelse menetluse käigus vaidlustada (esimene lõik), ning otsustel, tegevusel ja tegevusetusel, mida võib kohtus ettevalmistava menetluse käigus arutada (teine lõik). Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 306 on sätestatud, et uurija ja prokuröri otsuste, tegevuse või tegevusetuse kohta esitatud kaebusi peab kaaluma esimese astme kohtu eeluurimiskohtunik kaebuse esitaja või tema kaitsja või esindaja juuresolekul. Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 308 on sätestatud, et kaebuse selle kohta, et uurija või prokurör ei pidanud kohtueelses menetluses kinni mõistlikust ajast, võib esitada kõrgema astme prokurörile ja see tuleb läbi vaadata kolme päeva jooksul alates selle esitamisest. Lisaks täpsustatakse kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 309, et eeluurimiskohtuniku otsuse võib edasikaebamise teel vaidlustada ning teisi otsuseid võidakse kohtu ettevalmistava menetluse käigus kohtulikult kontrollida. Lisaks on mitmed uurimismenetluse toimingud võimalikud üksnes eeluurimiskohtuniku või kohtu otsuse alusel (näiteks kriminaalmenetluse seadustiku artiklite 167–175 kohane vara arestimine ja artiklite 176–178 kohased kinnipidamismeetmed).
  Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse kohaldamine iga loetellu kantud isiku puhul






  1. | Viktor Fedorovych Yanukovych
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitab eelkõige Ukraina kõrgema korruptsioonivastase kohtu 11. augusti 2020. aasta otsus, milles kohus analüüsis Ukraina riikliku korruptsioonivastase büroo petitsiooni ja andis loa Yanukovychi kinnipidamiseks. Eeluurimiskohtunik kinnitas kohtuotsuses, et esineb põhjendatud kahtlus, et Yanukovych osales omastamisega seotud kuriteos, ning kinnitas, et Yanukovychil on kriminaalmenetluses kahtlustatava isiku staatus.
  Kõrgem korruptsioonivastane kohus tegi samuti kindlaks, et Yanukovych ei viibi alates 2014. aastast Ukrainas. Kohus järeldas, et on piisavalt alust arvata, et Yanukovych varjab end eeluurimisorganite eest.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Yanukovych on uurimisest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Yanukovychit süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Jagu B (Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele) asendatakse järgmisega:

„B.

Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku kohane kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku (edaspidi „kriminaalmenetluse seadustik“) artiklis 42 on sätestatud, et igaüks, kellele esitatakse kriminaalmenetluse käigus kahtlustus või süüdistus, võib kasutada oma kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Need hõlmavad õigust saada teada, millises kuriteos teda kahtlustatakse või süüdistatakse, õigust saada sõnaselget ja viivitamatut teavet oma kriminaalmenetluse seadustiku kohaste õiguste kohta, õigust kaitsja poole pöördumiseks kohe esimesel taotlusel, õigust esitada avaldusi menetlustoimingute kohta ja õigust seada kahtluse alla uurija, prokuröri ja eeluurimiskohtuniku otsused, tegevus ja tegevusetus.

Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 303 tehakse vahet otsustel ja tegevusetusel, mida saab kohtueelse menetluse käigus vaidlustada (esimene lõik), ning otsustel, tegevusel ja tegevusetusel, mida võib kohtus ettevalmistava menetluse käigus arutada (teine lõik). Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 306 on sätestatud, et uurija ja prokuröri otsuste, tegevuse või tegevusetuse kohta esitatud kaebusi peab kaaluma esimese astme kohtu eeluurimiskohtunik kaebuse esitaja või tema kaitsja või esindaja juuresolekul. Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 308 on sätestatud, et kaebuse selle kohta, et uurija või prokurör ei pidanud kohtueelses menetluses kinni mõistlikust ajast, võib esitada kõrgema astme prokurörile ja see tuleb läbi vaadata kolme päeva jooksul alates selle esitamisest. Lisaks täpsustatakse kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 309, et eeluurimiskohtuniku otsuse võib edasikaebamise teel vaidlustada ning teisi otsuseid võidakse kohtu ettevalmistava menetluse käigus kohtulikult kontrollida. Lisaks on mitmed uurimismenetluse toimingud võimalikud üksnes eeluurimiskohtuniku või kohtu otsuse alusel (näiteks kriminaalmenetluse seadustiku artiklite 167–175 kohane vara arestimine ja artiklite 176–178 kohased kinnipidamismeetmed).

Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse kohaldamine iga loetellu kantud isiku puhul

1.

Viktor Fedorovych Yanukovych

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitab eelkõige Ukraina kõrgema korruptsioonivastase kohtu 11. augusti 2020. aasta otsus, milles kohus analüüsis Ukraina riikliku korruptsioonivastase büroo petitsiooni ja andis loa Yanukovychi kinnipidamiseks. Eeluurimiskohtunik kinnitas kohtuotsuses, et esineb põhjendatud kahtlus, et Yanukovych osales omastamisega seotud kuriteos, ning kinnitas, et Yanukovychil on kriminaalmenetluses kahtlustatava isiku staatus.

Kõrgem korruptsioonivastane kohus tegi samuti kindlaks, et Yanukovych ei viibi alates 2014. aastast Ukrainas. Kohus järeldas, et on piisavalt alust arvata, et Yanukovych varjab end eeluurimisorganite eest.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Yanukovych on uurimisest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Yanukovychit süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 2. | Vitali Yuriyovych Zakharchenko
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Zakharchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta, 23. novembri 2018. aasta ja 27. novembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Zakharchenko kinnipidamiseks.
  Lisaks on nõukogul teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Zakharchenko otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Zakharchenko tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale.

  28. veebruaril 2020 jätkati eeluurimist ning viidi läbi menetlus- ja uurimistoiminguid. Uurimisorgan peatas 3. märtsil 2020 eeluurimise, järeldades, et Zakharchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimisorgani ja kohtu eest, samuti et tema asukoht ei ole teada ning et kõik uurimis- (otsingu-) ja menetlustoimingud, mida on võimalik teha kahtlustatavate kohalolekuta, on läbi viidud. Seda otsust oli võimalik edasi kaevata.
  Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitse neid õigusi ei kasuta.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Zakharchenko uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Zakharchenkot süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

2.

Vitali Yuriyovych Zakharchenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Zakharchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta, 23. novembri 2018. aasta ja 27. novembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Zakharchenko kinnipidamiseks.

Lisaks on nõukogul teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Zakharchenko otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Zakharchenko tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale.

28. veebruaril 2020 jätkati eeluurimist ning viidi läbi menetlus- ja uurimistoiminguid. Uurimisorgan peatas 3. märtsil 2020 eeluurimise, järeldades, et Zakharchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimisorgani ja kohtu eest, samuti et tema asukoht ei ole teada ning et kõik uurimis- (otsingu-) ja menetlustoimingud, mida on võimalik teha kahtlustatavate kohalolekuta, on läbi viidud. Seda otsust oli võimalik edasi kaevata.

Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitse neid õigusi ei kasuta.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Zakharchenko uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Zakharchenkot süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 3. | Viktor Pavlovych Pshonka
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige asjaolu, et 22. detsembril 2014 esitati kirjalik teade kahtlustuse esitamise kohta, asjaolu, et 16. juuni 2017. aasta kriminaalmenetluse peatamise otsust oli võimalik edasi kaevata, ning eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta, 13. augusti 2018. aasta ja 5. septembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
  Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Pshonka otsimiseks. 24. juulil 2020 saadeti Venemaa Föderatsiooni pädevatele asutustele rahvusvahelise õigusabi taotlus Pshonka asukoha kindlakstegemiseks ja tema ülekuulamiseks. Taotluse menetlemine on veel pooleli. Eeluurimine peatati 24. juulil 2020 vajaduse tõttu viia läbi menetlustoiminguid rahvusvahelise koostöö raames.
  Venemaa ametiasutused lükkasid neile 2016. ja 2018. aastal saadetud rahvusvahelise õigusabi taotlused tagasi.
  Lisaks jättis Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus oma 2. oktoobri 2020. aasta otsusega rahuldamata Pshonka advokaadi kaebuse tühistada 23. detsembril 2014 esitatud teade kahtlustuse kohta. Kohus järeldas, et teade kahtlustuse kohta toimetati kätte kooskõlas Ukraina kriminaalmenetluse seadustikuga, ja kinnitas, et Pshonkal on kahtlustatava isiku staatus.
  Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus keeldus 7. mail 2020 ja 9. novembril 2020 algatamast menetlust advokaatide taotluse alusel seoses Ukraina riikliku korruptsioonivastase büroo tegevusetuse kohta kriminaalmenetluses. Kõrgema korruptsioonivastase kohtu apellatsioonikoda kinnitas need otsused vastavalt 1. juunil 2020 ja 26. novembril 2020.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Pshonka on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Pshonkat süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluste varasem täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

3.

Viktor Pavlovych Pshonka

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige asjaolu, et 22. detsembril 2014 esitati kirjalik teade kahtlustuse esitamise kohta, asjaolu, et 16. juuni 2017. aasta kriminaalmenetluse peatamise otsust oli võimalik edasi kaevata, ning eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta, 13. augusti 2018. aasta ja 5. septembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Pshonka otsimiseks. 24. juulil 2020 saadeti Venemaa Föderatsiooni pädevatele asutustele rahvusvahelise õigusabi taotlus Pshonka asukoha kindlakstegemiseks ja tema ülekuulamiseks. Taotluse menetlemine on veel pooleli. Eeluurimine peatati 24. juulil 2020 vajaduse tõttu viia läbi menetlustoiminguid rahvusvahelise koostöö raames.

Venemaa ametiasutused lükkasid neile 2016. ja 2018. aastal saadetud rahvusvahelise õigusabi taotlused tagasi.

Lisaks jättis Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus oma 2. oktoobri 2020. aasta otsusega rahuldamata Pshonka advokaadi kaebuse tühistada 23. detsembril 2014 esitatud teade kahtlustuse kohta. Kohus järeldas, et teade kahtlustuse kohta toimetati kätte kooskõlas Ukraina kriminaalmenetluse seadustikuga, ja kinnitas, et Pshonkal on kahtlustatava isiku staatus.

Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus keeldus 7. mail 2020 ja 9. novembril 2020 algatamast menetlust advokaatide taotluse alusel seoses Ukraina riikliku korruptsioonivastase büroo tegevusetuse kohta kriminaalmenetluses. Kõrgema korruptsioonivastase kohtu apellatsioonikoda kinnitas need otsused vastavalt 1. juunil 2020 ja 26. novembril 2020.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Pshonka on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Pshonkat süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluste varasem täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 6. | Viktor Ivanovych Ratushniak
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Ratushniaki kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta, 23. novembri 2018. aasta ja 4. detsembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Ratushniaki kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
  Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Ratushniaki otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Ratushniaki tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale.

  28. veebruaril 2020 jätkati eeluurimist, et viia läbi menetlus- ja uurimistoiminguid. Uurimisorgan peatas 3. märtsil 2020 eeluurimise, järeldades, et Ratushniaki varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimisorgani ja kohtu eest, samuti et tema asukoht ei ole teada ning et kõik uurimis- (otsingu-) ja menetlustoimingud, mida on võimalik teha kahtlustatavate kohalolekuta, on läbi viidud. Seda otsust oli võimalik edasi kaevata.
  Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitse neid õigusi ei kasuta.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Ratushniak on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Ratushniaki süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

6.

Viktor Ivanovych Ratushniak

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Ratushniaki kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta, 23. novembri 2018. aasta ja 4. detsembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Ratushniaki kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Ratushniaki otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Ratushniaki tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale.

28. veebruaril 2020 jätkati eeluurimist, et viia läbi menetlus- ja uurimistoiminguid. Uurimisorgan peatas 3. märtsil 2020 eeluurimise, järeldades, et Ratushniaki varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimisorgani ja kohtu eest, samuti et tema asukoht ei ole teada ning et kõik uurimis- (otsingu-) ja menetlustoimingud, mida on võimalik teha kahtlustatavate kohalolekuta, on läbi viidud. Seda otsust oli võimalik edasi kaevata.

Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitse neid õigusi ei kasuta.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Ratushniak on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Ratushniaki süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 7. | Oleksandr Viktorovych Yanukovych
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus.
  Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Venemaa Föderatsioonis viibiva ja uurimise eest kõrvale hoidva Yanukovychi otsimiseks.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Yanukovych on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Yanukovychit süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

7.

Oleksandr Viktorovych Yanukovych

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Venemaa Föderatsioonis viibiva ja uurimise eest kõrvale hoidva Yanukovychi otsimiseks.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Yanukovych on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Yanukovychit süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 9. | Artem Viktorovych Pshonka
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige asjaolu, et 29. detsembril 2014 esitati kirjalik teade kahtlustuse esitamise kohta, asjaolu, et 16. juuni 2017. aasta kriminaalmenetluse peatamise otsust oli võimalik edasi kaevata, ning eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta, 13. augusti 2018. aasta ja 5. septembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
  Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Pshonka otsimiseks. 24. juulil 2020 saadeti Venemaa Föderatsiooni pädevatele asutustele rahvusvahelise õigusabi taotlus kahtlustatava isiku asukoha kindlakstegemiseks ja tema ülekuulamiseks. Selle taotluse menetlemine on veel pooleli. Eeluurimine peatati 24. juulil 2020 vajaduse tõttu viia läbi menetlustoiminguid rahvusvahelise koostöö raames.
  Venemaa ametiasutused lükkasid neile 2018. aastal saadetud rahvusvahelise õigusabi taotluse tagasi.
  Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus jättis oma 8. juuli 2020. aasta otsusega rahuldamata Pshonka advokaadi apellatsioonikaebuse, et tühistada 30. aprillil 2015 otsus, et peatada eeluurimine. Kohus järeldas, et teade kahtlustuse kohta toimetati kätte kooskõlas Ukraina kriminaalmenetluse seadustikuga, ja kinnitas, et Pshonkal on kahtlustatava isiku staatus.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Pshonka uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Pshonkat süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse varasem täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

9.

Artem Viktorovych Pshonka

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige asjaolu, et 29. detsembril 2014 esitati kirjalik teade kahtlustuse esitamise kohta, asjaolu, et 16. juuni 2017. aasta kriminaalmenetluse peatamise otsust oli võimalik edasi kaevata, ning eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta, 13. augusti 2018. aasta ja 5. septembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Pshonka otsimiseks. 24. juulil 2020 saadeti Venemaa Föderatsiooni pädevatele asutustele rahvusvahelise õigusabi taotlus kahtlustatava isiku asukoha kindlakstegemiseks ja tema ülekuulamiseks. Selle taotluse menetlemine on veel pooleli. Eeluurimine peatati 24. juulil 2020 vajaduse tõttu viia läbi menetlustoiminguid rahvusvahelise koostöö raames.

Venemaa ametiasutused lükkasid neile 2018. aastal saadetud rahvusvahelise õigusabi taotluse tagasi.

Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus jättis oma 8. juuli 2020. aasta otsusega rahuldamata Pshonka advokaadi apellatsioonikaebuse, et tühistada 30. aprillil 2015 otsus, et peatada eeluurimine. Kohus järeldas, et teade kahtlustuse kohta toimetati kätte kooskõlas Ukraina kriminaalmenetluse seadustikuga, ja kinnitas, et Pshonkal on kahtlustatava isiku staatus.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Pshonka uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Pshonkat süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse varasem täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 12. | Serhiy Vitalyovych Kurchenko
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Kurchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 7. märtsi 2018. aasta otsus anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks. Lisaks teavitati kostjat eeluurimise lõpuleviimisest 28. märtsil 2019 ja talle võimaldati tutvuda materjalidega. Nõukogul on teavet selle kohta, et kaitse tutvumine materjalidega on endiselt pooleli.
  Odessa apellatsioonikohus rahuldas oma 29. aprilli 2020. aasta otsusega prokuröri apellatsioonikaebuse ja määras Kurchenkole ennetava meetme eelvangistuse näol. Samuti märkis kohus, et Kurchenko lahkus Ukrainast 2014. aastal ja tema asukohta ei ole võimalik kindlaks teha. Kohus järeldas, et Kurchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks eeluurimisorganite eest.
  Nõukogule teatati, et 29. aprillil 2020 saatsid Ukraina ametiasutused Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mis saadeti 28. juulil 2020 täitmata tagasi.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Kurchenko on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et Odessa apellatsioonikohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Kurchenkot süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

12.

Serhiy Vitalyovych Kurchenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Kurchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 7. märtsi 2018. aasta otsus anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks. Lisaks teavitati kostjat eeluurimise lõpuleviimisest 28. märtsil 2019 ja talle võimaldati tutvuda materjalidega. Nõukogul on teavet selle kohta, et kaitse tutvumine materjalidega on endiselt pooleli.

Odessa apellatsioonikohus rahuldas oma 29. aprilli 2020. aasta otsusega prokuröri apellatsioonikaebuse ja määras Kurchenkole ennetava meetme eelvangistuse näol. Samuti märkis kohus, et Kurchenko lahkus Ukrainast 2014. aastal ja tema asukohta ei ole võimalik kindlaks teha. Kohus järeldas, et Kurchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks eeluurimisorganite eest.

Nõukogule teatati, et 29. aprillil 2020 saatsid Ukraina ametiasutused Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mis saadeti 28. juulil 2020 täitmata tagasi.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Kurchenko on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et Odessa apellatsioonikohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Kurchenkot süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 17. | Oleksandr Viktorovych Klymenko
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Klymenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 1. märtsi 2017. aasta ja 5. oktoobri 2018. aasta otsused anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks. Nõukogu märgib, et kaitsjat teavitati eeluurimiste lõpuleviimisest vastavalt 2017. ja 2018. aastal ning talle on sellest ajast alates esitatud kriminaalmenetluse materjalid tutvumiseks. Kaitse vaatab praegu läbi ja kontrollib suurt hulka olemasolevaid kriminaalmenetluse eeluurimisega seotud materjale. Nõukogu leiab, et kaitsele tuleb anda materjalide tutvumiseks pikalt aega.“ |
| --- | --- |

17.

Oleksandr Viktorovych Klymenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Klymenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 1. märtsi 2017. aasta ja 5. oktoobri 2018. aasta otsused anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks. Nõukogu märgib, et kaitsjat teavitati eeluurimiste lõpuleviimisest vastavalt 2017. ja 2018. aastal ning talle on sellest ajast alates esitatud kriminaalmenetluse materjalid tutvumiseks. Kaitse vaatab praegu läbi ja kontrollib suurt hulka olemasolevaid kriminaalmenetluse eeluurimisega seotud materjale. Nõukogu leiab, et kaitsele tuleb anda materjalide tutvumiseks pikalt aega.“

---

| 5.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/392,

4. märts 2021,

milles käsitletakse sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite andmete seiret ja esitamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärused (EL) nr 1014/2010, (EL) nr 293/2012, (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011, (1) ning eelkõige selle artikli 7 lõiget 7, artikli 12 lõiget 4, artikli 13 lõiget 4 ja artikli 15 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidus registreeritud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite andmete seire ja esitamine on olulised, et tagada määruses (EL) 2019/631 sätestatud CO2-heite normide toimimine. Arvestades asjaolu, et seda määrust hakati kohaldama 1. jaanuaril 2020, on otstarbekas komisjoni rakendusmääruste (EL) nr 1014/2010 (2) ja (EL) nr 293/2012 (3) sätteid lihtsustada ja selgitada ning koondada need ühte rakendusmäärusesse. 2020. kalendriaasta andmete esitamisel on siiski asjakohane lubada uutel ja varem kehtestatud sätetel kuni 28. veebruarini 2021 kattuda. |
| --- | --- |

(1)

Liidus registreeritud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite andmete seire ja esitamine on olulised, et tagada määruses (EL) 2019/631 sätestatud CO2-heite normide toimimine. Arvestades asjaolu, et seda määrust hakati kohaldama 1. jaanuaril 2020, on otstarbekas komisjoni rakendusmääruste (EL) nr 1014/2010 (2) ja (EL) nr 293/2012 (3) sätteid lihtsustada ja selgitada ning koondada need ühte rakendusmäärusesse. 2020. kalendriaasta andmete esitamisel on siiski asjakohane lubada uutel ja varem kehtestatud sätetel kuni 28. veebruarini 2021 kattuda.

| (2) | Vaja on kehtestada uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite andmete seire ja esitamise kord, mida peavad järgima nii liikmesriikide pädevad asutused, tootjad kui ka komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet (EEA). |
| --- | --- |

(2)

Vaja on kehtestada uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite andmete seire ja esitamise kord, mida peavad järgima nii liikmesriikide pädevad asutused, tootjad kui ka komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet (EEA).

| (3) | Määruse (EL) 2019/631 artiklis 7 sätestatud seire- ja aruandlustsükkel koosneb kolmest peamisest etapist: liikmesriikide ametiasutused esitavad igal aastal komisjonile esialgsed andmed eelmisel kalendriaastal registreeritud uute sõidukite kohta; komisjon edastab need esialgsed andmed EEA toel asjaomastele tootjatele; tootjad kontrollivad andmed üle ja vajaduse korral teavitavad komisjoni andmetes esinenud vigadest, mis tuleb parandada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2019/631 artiklis 7 sätestatud seire- ja aruandlustsükkel koosneb kolmest peamisest etapist: liikmesriikide ametiasutused esitavad igal aastal komisjonile esialgsed andmed eelmisel kalendriaastal registreeritud uute sõidukite kohta; komisjon edastab need esialgsed andmed EEA toel asjaomastele tootjatele; tootjad kontrollivad andmed üle ja vajaduse korral teavitavad komisjoni andmetes esinenud vigadest, mis tuleb parandada.

| (4) | Kindlaks tuleb määrata selged meetmed, mida eri osalised peavad nende kolme etapi raames ettenähtud tähtaja jooksul võtma, et tagada määruse (EL) 2019/631 artikli 9 kohaselt komisjoni avaldatud lõpliku andmekogumi stabiilsus ja usaldusväärsus. Nimetatud andmekogumi põhjal tehakse kindlaks tootja keskmine CO2-eriheide ja selle vastavus tootja CO2-eriheite sihttasemele. |
| --- | --- |

(4)

Kindlaks tuleb määrata selged meetmed, mida eri osalised peavad nende kolme etapi raames ettenähtud tähtaja jooksul võtma, et tagada määruse (EL) 2019/631 artikli 9 kohaselt komisjoni avaldatud lõpliku andmekogumi stabiilsus ja usaldusväärsus. Nimetatud andmekogumi põhjal tehakse kindlaks tootja keskmine CO2-eriheide ja selle vastavus tootja CO2-eriheite sihttasemele.

| (5) | Määruse (EL) 2019/631 artikli 12 kohaselt peab komisjon alates 2021. aastast koguma andmeid sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tegeliku kütusekulu või energiatarbimise kohta. Need andmed registreeritakse kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvate pardaseadmete abil, nagu on ette nähtud komisjoni määruse (EL) 2017/1151 (4) artiklis 4a. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2019/631 artikli 12 kohaselt peab komisjon alates 2021. aastast koguma andmeid sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tegeliku kütusekulu või energiatarbimise kohta. Need andmed registreeritakse kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvate pardaseadmete abil, nagu on ette nähtud komisjoni määruse (EL) 2017/1151 (4) artiklis 4a.

| (6) | Sellised tegelikke olusid kajastavad andmed tuleb kokku koguda niipea, kui need on kättesaadavaks muutunud, sest oluline on võimalikult vara kindlaks teha, kuidas tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste ja tegeliku kütusekulu või energiatarbimise ning vastavate tüübikinnitusnäitajate vaheline erinevus aja jooksul muutub – see on vajalik selleks, et jälgida CO2-heite normide tõhusust seoses sõidukite CO2-heite vähendamisega ja teavitada üldsust. |
| --- | --- |

(6)

Sellised tegelikke olusid kajastavad andmed tuleb kokku koguda niipea, kui need on kättesaadavaks muutunud, sest oluline on võimalikult vara kindlaks teha, kuidas tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste ja tegeliku kütusekulu või energiatarbimise ning vastavate tüübikinnitusnäitajate vaheline erinevus aja jooksul muutub – see on vajalik selleks, et jälgida CO2-heite normide tõhusust seoses sõidukite CO2-heite vähendamisega ja teavitada üldsust.

| (7) | Tagamaks, et tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise andmed oleksid võimalikult vara kättesaadavad, tuleks tootjatelt nõuda, et nad koguksid neid andmeid uutelt sõiduautodelt ja väikestelt tarbesõidukitelt, mis on registreeritud alates 1. jaanuarist 2021. Neid andmeid võib koguda kas sõidukitelt tootjatele suunatud andmeedastussüsteemi kaudu või tootjate volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade kaudu, juhul kui sõiduk on sinna remonti või hooldusesse viidud ning sõiduki pardaseadmest tuleb andmeid mõnel muul eesmärgil nagunii lugeda. Kui andmed on tootjale kättesaadavaks tehtud, tuleb need edastada komisjonile, alustades neist andmetest, mis on seotud uute, liidus esimest korda 2021. aastal registreeritud sõidukitega. |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks, et tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise andmed oleksid võimalikult vara kättesaadavad, tuleks tootjatelt nõuda, et nad koguksid neid andmeid uutelt sõiduautodelt ja väikestelt tarbesõidukitelt, mis on registreeritud alates 1. jaanuarist 2021. Neid andmeid võib koguda kas sõidukitelt tootjatele suunatud andmeedastussüsteemi kaudu või tootjate volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade kaudu, juhul kui sõiduk on sinna remonti või hooldusesse viidud ning sõiduki pardaseadmest tuleb andmeid mõnel muul eesmärgil nagunii lugeda. Kui andmed on tootjale kättesaadavaks tehtud, tuleb need edastada komisjonile, alustades neist andmetest, mis on seotud uute, liidus esimest korda 2021. aastal registreeritud sõidukitega.

| (8) | Määruse (EL) 2017/1151 järgi ei kohaldata kütusekulu või energiatarbimise mõõtmiseks kasutatavate pardaseadmetega varustamise kohustust teatavate väiketootjate suhtes ning seetõttu on põhjendatud vabastada nad ka tegelikke olusid kajastavate andmete kogumise ja esitamise kohustusest. Ent see ei tähenda, et väiketootjad ei võiks soovi korral neid andmeid esitada. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) 2017/1151 järgi ei kohaldata kütusekulu või energiatarbimise mõõtmiseks kasutatavate pardaseadmetega varustamise kohustust teatavate väiketootjate suhtes ning seetõttu on põhjendatud vabastada nad ka tegelikke olusid kajastavate andmete kogumise ja esitamise kohustusest. Ent see ei tähenda, et väiketootjad ei võiks soovi korral neid andmeid esitada.

| (9) | Liikmesriigid peavad tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise kohta andmeid koguma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (5) kohaselt tehtava tehnoülevaatuse käigus. Selle ülesande hõlbustamiseks on otstarbekas viia tegelikke olusid kajastavate andmete kogumise kohustus kooskõlla direktiivis 2014/45/EL sätestatud nõuetega, seda nii seoses tehnoülevaatuse riiklike ajakavade kehtestamise kui ka sõidukite pardadiagnostikaseadmetest jadapordi kaudu andmete lugemisega. Seega tuleks andmete kogumist alustada esimestel tehnoülevaatustel ning seda ei tohiks nõuda enne 20. mai 2023, mis on kuupäev, millest alates peavad neid ülevaatusi tegevad asutused ja ettevõtted olema varustatud eelnimetatud direktiivi kohaselt vajalike seadmetega, näiteks sobivate skanneritega. Samas ei tohiks liikmesriike takistada esitamast andmeid enne seda kuupäeva, kui nad seda soovivad. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peavad tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise kohta andmeid koguma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (5) kohaselt tehtava tehnoülevaatuse käigus. Selle ülesande hõlbustamiseks on otstarbekas viia tegelikke olusid kajastavate andmete kogumise kohustus kooskõlla direktiivis 2014/45/EL sätestatud nõuetega, seda nii seoses tehnoülevaatuse riiklike ajakavade kehtestamise kui ka sõidukite pardadiagnostikaseadmetest jadapordi kaudu andmete lugemisega. Seega tuleks andmete kogumist alustada esimestel tehnoülevaatustel ning seda ei tohiks nõuda enne 20. mai 2023, mis on kuupäev, millest alates peavad neid ülevaatusi tegevad asutused ja ettevõtted olema varustatud eelnimetatud direktiivi kohaselt vajalike seadmetega, näiteks sobivate skanneritega. Samas ei tohiks liikmesriike takistada esitamast andmeid enne seda kuupäeva, kui nad seda soovivad.

| (10) | Tootjad ja liikmesriigid peavad kalendriaasta jooksul kogutud tegelikke olusid kajastavad andmed esitama komisjonile ja EEA-le, kasutades selleks EEA kehtestatud andmeedastusmenetlust. Kui need andmed ei ole kättesaadavad – see võib juhtuda eelkõige esimestel 2021. aastale järgnevatel kalendriaastatel –, tuleb tootjatel ja liikmesriikidel sellest komisjoni teavitada ning esitada selle põhjused. |
| --- | --- |

(10)

Tootjad ja liikmesriigid peavad kalendriaasta jooksul kogutud tegelikke olusid kajastavad andmed esitama komisjonile ja EEA-le, kasutades selleks EEA kehtestatud andmeedastusmenetlust. Kui need andmed ei ole kättesaadavad – see võib juhtuda eelkõige esimestel 2021. aastale järgnevatel kalendriaastatel –, tuleb tootjatel ja liikmesriikidel sellest komisjoni teavitada ning esitada selle põhjused.

| (11) | Tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise andmed tuleb koguda koos sõiduki valmistajatehase tähisega (VIN-kood). VIN-koodi käsitatakse sõiduki registreerimise hetkest alates isikuandmete hulka kuuluvana ning seetõttu kohaldatakse selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (6) isikuandmete kaitseks sätestatud nõudeid. VIN-koodide töötlemist määruse (EL) 2019/631 kohaldamisel tuleb vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktile c pidada seaduslikuks. Ühtlasi tuleb täpsustada, et VIN-koodide kogumises, edastamises ja töötlemises osalevaid üksusi tuleb käsitada nimetatud andmete vastutavate töötlejatena määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 7 tähenduses ning EEAd ja komisjoni nende andmete vastutavate töötlejatena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (7) artikli 3 lõike 8 tähenduses. Samuti tuleks tagada, et VIN-koode kogutakse turvaliste sidekanalite kaudu ning et andmesubjekte, nimelt sõidukiomanikke, teavitatakse piisavalt kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artiklitega 13 ja 14. |
| --- | --- |

(11)

Tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise andmed tuleb koguda koos sõiduki valmistajatehase tähisega (VIN-kood). VIN-koodi käsitatakse sõiduki registreerimise hetkest alates isikuandmete hulka kuuluvana ning seetõttu kohaldatakse selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (6) isikuandmete kaitseks sätestatud nõudeid. VIN-koodide töötlemist määruse (EL) 2019/631 kohaldamisel tuleb vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktile c pidada seaduslikuks. Ühtlasi tuleb täpsustada, et VIN-koodide kogumises, edastamises ja töötlemises osalevaid üksusi tuleb käsitada nimetatud andmete vastutavate töötlejatena määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 7 tähenduses ning EEAd ja komisjoni nende andmete vastutavate töötlejatena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (7) artikli 3 lõike 8 tähenduses. Samuti tuleks tagada, et VIN-koode kogutakse turvaliste sidekanalite kaudu ning et andmesubjekte, nimelt sõidukiomanikke, teavitatakse piisavalt kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artiklitega 13 ja 14.

| (12) | Samuti tuleb täpsustada, kuidas tohib kasutada tegelikke olusid kajastavaid andmeid ja VIN-koode ning millise ajavahemiku jooksul tohivad andmete kogumise ja esitamisega tegelevad üksused neid säilitada. Kuna eesmärk on jälgida, kuidas sõiduki tegelikud tulemused selle hinnangulise kasutusea jooksul muutuvad, tuleks ühe ja sama sõiduki kohta andmeid koguda 15 aasta vältel ning EEA peaks neid säilitama 20 aastat. Ent teised andmeid koguvad ja esitavad üksused tohiksid andmeid säilitada ainult nii kaua, kui on vaja, et andmed EEA-le edastamiseks ette valmistada. |
| --- | --- |

(12)

Samuti tuleb täpsustada, kuidas tohib kasutada tegelikke olusid kajastavaid andmeid ja VIN-koode ning millise ajavahemiku jooksul tohivad andmete kogumise ja esitamisega tegelevad üksused neid säilitada. Kuna eesmärk on jälgida, kuidas sõiduki tegelikud tulemused selle hinnangulise kasutusea jooksul muutuvad, tuleks ühe ja sama sõiduki kohta andmeid koguda 15 aasta vältel ning EEA peaks neid säilitama 20 aastat. Ent teised andmeid koguvad ja esitavad üksused tohiksid andmeid säilitada ainult nii kaua, kui on vaja, et andmed EEA-le edastamiseks ette valmistada.

| (13) | Tegelikke olusid kajastavate andmete ja VIN-koodide kogumine peab olema täiesti läbipaistev ning seetõttu peab sõidukiomanikel olema võimalus keelduda nende andmete kättesaadavaks tegemisest tootjatele või tehnoülevaatuse käigus. Tuleb märkida, et sõiduki omaniku õigus keelduda ei tulene määruse (EL) 2016/679 artiklist 21 ning keeldumist tuleks käsitada kehtivana üksnes seoses käesoleva määruse kohaldamiseks kogutud andmetega. |
| --- | --- |

(13)

Tegelikke olusid kajastavate andmete ja VIN-koodide kogumine peab olema täiesti läbipaistev ning seetõttu peab sõidukiomanikel olema võimalus keelduda nende andmete kättesaadavaks tegemisest tootjatele või tehnoülevaatuse käigus. Tuleb märkida, et sõiduki omaniku õigus keelduda ei tulene määruse (EL) 2016/679 artiklist 21 ning keeldumist tuleks käsitada kehtivana üksnes seoses käesoleva määruse kohaldamiseks kogutud andmetega.

| (14) | Määruse (EL) 2019/631 artikli 12 lõike 1 kohaselt avaldatavate andmete põhjal ei tohi olla võimalik tuvastada üksikuid sõidukeid ega juhte, vaid need andmed tuleb avaldada üksnes anonüümseks muudetud koondandmete kogumina ilma VIN-koodidele viitamata. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) 2019/631 artikli 12 lõike 1 kohaselt avaldatavate andmete põhjal ei tohi olla võimalik tuvastada üksikuid sõidukeid ega juhte, vaid need andmed tuleb avaldada üksnes anonüümseks muudetud koondandmete kogumina ilma VIN-koodidele viitamata.

| (15) | Tuginedes määruse (EL) 2019/631 artikli 12 lõike 3 esimeses lõigus osutatud hindamisele, peab komisjon vaatama läbi teatavad tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise andmete seiret, esitamist ja avaldamist käsitlevate sätete aspektid, võttes muu hulgas arvesse otse sõidukitelt lähtuva andmeedastuse võimalikkust. |
| --- | --- |

(15)

Tuginedes määruse (EL) 2019/631 artikli 12 lõike 3 esimeses lõigus osutatud hindamisele, peab komisjon vaatama läbi teatavad tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise andmete seiret, esitamist ja avaldamist käsitlevate sätete aspektid, võttes muu hulgas arvesse otse sõidukitelt lähtuva andmeedastuse võimalikkust.

| (16) | Et tagada tüübikinnitusandmete kättesaadavus eesmärgiga kehtestada kasutusel olevate sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite kontrollimise menetlus, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/631 artiklis 13, peab nende andmete kogumine vastavalt komisjoni rakendusmäärustele (EL) 2017/1152 (8) ja (EL) 2017/1153 (9) jätkuma ka pärast seda, kui nimetatud määrustest tulenev kohustus neid andmeid koguda 1. jaanuaril 2021 lõpeb. |
| --- | --- |

(16)

Et tagada tüübikinnitusandmete kättesaadavus eesmärgiga kehtestada kasutusel olevate sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite kontrollimise menetlus, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/631 artiklis 13, peab nende andmete kogumine vastavalt komisjoni rakendusmäärustele (EL) 2017/1152 (8) ja (EL) 2017/1153 (9) jätkuma ka pärast seda, kui nimetatud määrustest tulenev kohustus neid andmeid koguda 1. jaanuaril 2021 lõpeb.

| (17) | Seega peavad tüübikinnitusasutused tagama, et rakendusmääruse (EL) 2017/1151 kohaselt tehtud katsete andmed registreeritakse ja edastatakse edaspidigi komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusele, kasutades selle poolt ette nähtud turvalise edastamise menetlust. |
| --- | --- |

(17)

Seega peavad tüübikinnitusasutused tagama, et rakendusmääruse (EL) 2017/1151 kohaselt tehtud katsete andmed registreeritakse ja edastatakse edaspidigi komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusele, kasutades selle poolt ette nähtud turvalise edastamise menetlust.

| (18) | Alates 1. jaanuarist 2021 ei ole enam sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heidet vaja kindlaks määrata uue Euroopa sõidutsükli põhjal, nagu on sätestatud rakendusmäärustes (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153, välja arvatud välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul, mis on turule lastud hiljemalt 31. detsembril 2022, juhul kui tootja soovib kasutada määruse (EL) 2019/631 artiklis 5 sätestatud erisoodustusi. |
| --- | --- |

(18)

Alates 1. jaanuarist 2021 ei ole enam sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heidet vaja kindlaks määrata uue Euroopa sõidutsükli põhjal, nagu on sätestatud rakendusmäärustes (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153, välja arvatud välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul, mis on turule lastud hiljemalt 31. detsembril 2022, juhul kui tootja soovib kasutada määruse (EL) 2019/631 artiklis 5 sätestatud erisoodustusi.

| (19) | Kuna üleminek uue Euroopa sõidutsükli põhistelt CO2-heite normidelt määruses (EL) 2017/1151 sätestatud kergsõidukite ülemaailmsel ühtlustatud katsemenetluse põhistele normidele jõuab täielikult lõpule alles 2023. aasta lõpuks ja selle lõpparuanne esitatakse 2024. aastal iga-aastase CO2-heite andmete seireprotsessi osana ning arvestades eelkõige ökoinnovatsiooni ja seerialõpu sõidukeid käsitlevaid sätteid, peaksid rakendusmäärused (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 jääma jõusse 2024. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(19)

Kuna üleminek uue Euroopa sõidutsükli põhistelt CO2-heite normidelt määruses (EL) 2017/1151 sätestatud kergsõidukite ülemaailmsel ühtlustatud katsemenetluse põhistele normidele jõuab täielikult lõpule alles 2023. aasta lõpuks ja selle lõpparuanne esitatakse 2024. aastal iga-aastase CO2-heite andmete seireprotsessi osana ning arvestades eelkõige ökoinnovatsiooni ja seerialõpu sõidukeid käsitlevaid sätteid, peaksid rakendusmäärused (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 jääma jõusse 2024. aasta lõpuni.

| (20) | Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma märkused 14. jaanuaril 2021. |
| --- | --- |

(20)

Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma märkused 14. jaanuaril 2021.

| (21) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesolevas määruses sätestatakse liikmesriikidele ja tootjatele üksikasjalikud eeskirjad nii uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite andmete kui ka nende sõidukite tegelikus liikluses tekkiva CO2-heite ja tegeliku kütusekulu või energiatarbimise andmete seire ja esitamise kohta.

2.   Määruse (EL) 2019/631 artiklile 13 vastava kasutusel olevate sõidukite CO2-heite kontrollimise menetluse kehtestamiseks nähakse käesoleva määrusega ette ka liikmesriikide pädevate asutuste kohustus esitada andmed, mis on registreeritud määruse (EL) 2017/1151 kohaselt tehtud tüübikinnituskatsete käigus.

Artikkel 2

Mõisted

Lisaks määruse (EL) 2019/631 artiklis 3 esitatud mõistetele kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „üksikasjalikud seireandmed“ – üksikasjalikud seireandmed, mis on esitatud määruse (EL) 2019/631 II lisa B osa 2. jaos (sõiduautode kohta) ja sama määruse III lisa C osa 2. jaos (väikeste tarbesõidukite kohta); |
| --- | --- |

a)

„üksikasjalikud seireandmed“ – üksikasjalikud seireandmed, mis on esitatud määruse (EL) 2019/631 II lisa B osa 2. jaos (sõiduautode kohta) ja sama määruse III lisa C osa 2. jaos (väikeste tarbesõidukite kohta);

| b) | „koondseireandmed“ – koondseireandmed, mis on esitatud määruse (EL) 2019/631 II lisa B osa 1. jaos (sõiduautode kohta) ja sama määruse III lisa C osa 1. jaos (väikeste tarbesõidukite kohta); |
| --- | --- |

b)

„koondseireandmed“ – koondseireandmed, mis on esitatud määruse (EL) 2019/631 II lisa B osa 1. jaos (sõiduautode kohta) ja sama määruse III lisa C osa 1. jaos (väikeste tarbesõidukite kohta);

| c) | „tegelikke olusid kajastavad andmed“ – määruse (EL) 2017/1151 XXII lisa punkti 3.1 alapunktides a ja b ning punkti 3.2 alapunktides a–g ja l osutatud andmed, mis on saadud kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvatelt pardaseadmetelt. |
| --- | --- |

c)

„tegelikke olusid kajastavad andmed“ – määruse (EL) 2017/1151 XXII lisa punkti 3.1 alapunktides a ja b ning punkti 3.2 alapunktides a–g ja l osutatud andmed, mis on saadud kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvatelt pardaseadmetelt.

2. PEATÜKK

ANDMETE ESITAMINE VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) 2019/631 ARTIKLILE 7

Artikkel 3

Koondseireandmed ja üksikasjalikud seireandmed

1.   Liikmesriigid tagavad koondseireandmete ja üksikasjalike seireandmete korrashoiu, kogumise, kontrollimise ja tõendamise ning nende õigeaegse edastamise komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile (EEA).

Liikmesriigid tagavad, et nende määratud kontaktisikud tegelevad viivitamata EEA esitatud taotlustega, milles käsitletakse edastatud andmete täpsustamist või parandamist.

2.   Koondseireandmed ja üksikasjalikud seireandmed esitatakse kahe eraldi andmekogumina, üks sõiduautode kohta ja teine väikeste tarbesõidukite kohta, vastavalt määruse (EL) 2019/631 II lisa B osale ja III lisa C osale.

3.   Liikmesriigid edastavad koondseireandmed ja üksikasjalikud seireandmed elektroonilise andmeedastussüsteemi kaudu EEA hallatavasse keskandmevaramusse. Kui andmed on edastatud, teavitavad liikmesriigid sellest komisjoni.

Artikkel 4

Esialgsed arvutused ja andmed

1.   Komisjon koos EEA-ga tagab kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 7 lõikega 4, et iga liidus registreeritud uute sõiduautode või väikeste tarbesõidukite eest vastutavat tootjat ja heiteühendust teavitatakse nende eriheite sihttaset ja keskmist CO2-eriheidet käsitlevatest esialgsetest arvutustest ning liikmesriikide esitatud andmetest.

2.   Lõikes 1 osutatud esialgsed arvutused ja andmed tuleb esitada sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kohta eraldi ning need peavad sisaldama kirjeid, mida saab tootja nime ja rahvusvahelise valmistaja koodi alusel omistada konkreetsele tootjale.

3.   Määruse (EL) 2019/631 artikli 7 lõikes 4 osutatud andmete keskregister sisaldab kõiki liikmesriikide esitatud andmeid, välja arvatud sõidukit valmistajatehase tähiseid (VIN-koode).

VIN-koode säilitatakse EEA-s 20 aastat alates kuupäevast, kui need esimest korda EEA keskandmevaramusse või ettevõtteandmete varamusse üles laaditi.

Artikkel 5

Tootja andmed

Tootjad, kes lasevad või kavatsevad lasta liidu turule määruse (EL) 2019/631 kohaldamisalasse kuuluvaid sõiduautosid või väikesi tarbesõidukeid, esitavad komisjonile viivitamata järgmise teabe ja teavitavad kõigist selles teabes tehtavatest muudatustest:

| a) | tootja nimi, mis on märgitud või mis kavatsetakse märkida vastavustunnistusele; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi, mis on märgitud või mis kavatsetakse märkida vastavustunnistusele;

| b) | rahvusvaheline valmistaja kood, mis vastab VIN-koodi kolmele esimesele sümbolile ning mis on märgitud või mis kavatsetakse märkida vastavustunnistusele; |
| --- | --- |

b)

rahvusvaheline valmistaja kood, mis vastab VIN-koodi kolmele esimesele sümbolile ning mis on märgitud või mis kavatsetakse märkida vastavustunnistusele;

| c) | määruse (EL) 2019/631 artikli 7 lõike 4 teises lõigus osutatud teavitamise eesmärgil selle tootjat esindava kontaktisiku nimi ja aadress, keda tuleb teavitada esialgsetest arvutustest ja andmetest. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2019/631 artikli 7 lõike 4 teises lõigus osutatud teavitamise eesmärgil selle tootjat esindava kontaktisiku nimi ja aadress, keda tuleb teavitada esialgsetest arvutustest ja andmetest.

Punktis c osutatud nimesid ja aadresse tuleb käsitada isikuandmetena määruse (EL) 2018/1725 tähenduses.

Artikkel 6

Esialgsetes arvutustes kasutatud andmetes esinevatest vigadest teatamine

1.   Kui tootja vastavalt määruse (EL) 2019/631 artikli 7 lõike 5 esimesele lõigule esialgseid andmeid üle kontrollib, kasutab ta andmekogumit, mille EEA on selleks puhuks ette näinud.

2.   Kui andmekogumis tuvastatakse viga, parandab tootja selle võimaluse korral ära ja märgib iga sõidukikirje puhul eraldi kandena (pealkirjaga „Tootja märkused“) ühe järgmistest koodidest:

| a) | kood A, kui tootja on kirjet muutnud; |
| --- | --- |

a)

kood A, kui tootja on kirjet muutnud;

| b) | kood B, kui tootja ei suuda sõidukit tuvastada; |
| --- | --- |

b)

kood B, kui tootja ei suuda sõidukit tuvastada;

| c) | kood C, kui sõiduk ei kuulu määruse (EL) 2019/631 kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

c)

kood C, kui sõiduk ei kuulu määruse (EL) 2019/631 kohaldamisalasse;

| d) | kood D, kui tootja, kellele on määratud N1-kategooria sõiduk, on komplekteeritud sõiduki tootja, kuid ei ole mittekomplektse või komplektse baassõiduki tootja. |
| --- | --- |

d)

kood D, kui tootja, kellele on määratud N1-kategooria sõiduk, on komplekteeritud sõiduki tootja, kuid ei ole mittekomplektse või komplektse baassõiduki tootja.

Punkti b puhul loetakse sõiduk tuvastamatuks siis, kui VIN-kood puudub või on see ilmselgelt vale.

3.   Tootjad teavitavad komisjoni mis tahes vigadest vastavalt määruse (EL) 2019/631 artikli 7 lõikele 5, laadides ettevõtteandmete varamusse üles kogu parandatud andmekogumi. Samuti saadavad nad teavitamise eesmärgil teate elektroonilise koopia järgmistel e-posti aadressidel:

EC-CO2-LDV-implementation@ec.europa.eu

ja

CO2-monitoring@eea.europa.eu

4.   Tootjad tagavad, et käesoleva määruse artikli 5 punkti c kohaselt määratud kontaktisikud vastavad viivitamata komisjoni või EEA esitatud taotlustele, milles soovitakse paranduste kohta selgitusi.

5.   Kui tootja ei teavita komisjoni vigadest enne määruse (EL) 2019/631 artikli 7 lõikes 5 sätestatud kolmekuulise ajavahemiku möödumist, loetakse kõnealuse määruse artikli 7 lõike 4 kohaselt teatavaks tehtud esialgsed arvutused lõplikuks.

Artikkel 7

Komplekteeritud väikeste tarbesõidukite kohta andmete esitamine

Määruse (EL) 2019/631 III lisa punktis 1.2.2 osutatud baassõiduki tootjad edastavad samas punktis nimetatud andmed elektroonilise andmeedastussüsteemi kaudu ettevõtteandmete varamusse hiljemalt kolme kuu jooksul pärast seda, kui neid on käesoleva määruse artikli 4 kohaselt esialgsetest andmetest teavitatud.

Artikkel 8

Uuel Euroopa sõidutsükli (NEDC) põhisest CO2-heitest teatamine määruse (EL) 2019/631 artikli 5 kohaldamisel

1.   2021. või 2022. aastal registreeritud uute sõiduautode tootja, kelle puhul on NEDC põhjal mõõdetud CO2-heide väiksem kui 50 g CO2/km, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2017/1153 artiklis 5, esitab NEDC põhjal mõõdetud CO2-heite väärtused komisjonile koos käesoleva määruse artiklis 6 osutatud teatega.

2.   Komisjon võib tootjalt nõuda, et see esitaks asjakohased vastavus- ja tüübikinnitustunnistused, mis kinnitaksid esitatud CO2-heite väärtuste paikapidavust.

3. PEATÜKK

TEGELIKKE OLUSID KAJASTAVATE ANDMETE KOGUMINE JA ESITAMINE

Artikkel 9

Tegelikke olusid kajastavate andmete kogumine ja esitamine tootjate poolt

1.   Tootjad koguvad tegelikke olusid kajastavaid andmeid koos VIN-koodidega selliste uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite kohta, mis on registreeritud alates 1. jaanuarist 2021 ning mis on varustatud määruse (EL) 2017/1151 artikli 4a kohaste kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvate pardaseadmetega, välja arvatud juhul, kui sõiduki omanik sõnaselgelt keeldub neid andmeid tootjale või tema volitatud edasimüüjale või remonditöökojale kättesaadavaks tegemast.

2.   Kui tootja ei kogu tegelikke olusid kajastavaid andmeid ja VIN-koode sõiduki andmete otseedastussüsteemi teel, tagab tootja, et neid andmeid kogub tema volitatud edasimüüja või volitatud remonditöökoda, kes edastab need andmed talle iga kord, kui sõiduk tuuakse esindusse või töökotta hoolduse, remondi või mis tahes muul eesmärgil ning sõiduki pardadiagnostika seadmest on vaja jadapordi kaudu andmeid lugeda. Selleks kasutatav skanner või muu seade peab suutma lugeda andmeid, mis on salvestatud kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvasse pardaseadmesse. Andmete lugemine on tasuta ja selle suhtes ei kohaldata mingeid eritingimusi.

Tootja ja asjakohasel juhul tema volitatud edasimüüja või volitatud remonditöökoda peavad tagama, et VIN-koode kogutakse turvalise sidekanalite kaudu.

3.   Alates 2022. aasta 1. aprillist esitab tootja igal aastal komisjonile kõik eelmise kalendriaasta jooksul kogutud tegelikke olusid kajastavad andmed ja VIN-koodid vastavalt lisas olevale tabelile 1, laadides need üles ettevõtteandmete varamusse.

Kui tootja kogub ühel kalendriaastal sama VIN-koodi kohta mitu kirjet, tuleb esitada need tegelikke olusid kajastavad andmed, mille korral sõiduki läbisõit on suurem. Konkreetse sõiduki puhul tegelikke olusid kajastavaid andmeid kogutakse kuni 15 aasta jooksul alates kuupäevast, kui selle sõiduki andmed esimest korda EEA-le esitati.

Kui tootja väidab, et tal ei ole tegelikke olusid kajastavaid andmeid võimalik esitada või saab ta need esitada ainult osaliselt, esitab ta selle kohta komisjonile avalduse koos põhjendustega. Avaldus ja põhjendus tuleb üles laadida ettevõtteandmete varamusse.

4.   Vastavalt määruse (EL) 2017/1151 artikli 15 lõikele 11 ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1, 2 ja 3 väiketootjate suhtes.

Artikkel 10

Tegelikke olusid kajastavate andmete kogumine ja esitamine liikmesriikide poolt

1.   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2014/45/EL artikli 4 lõikes 2 osutatud asutused või ettevõtted koguvad tegelikke olusid kajastavaid andmeid koos VIN-koodidega selliste uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite kohta, mis on registreeritud alates 1. jaanuarist 2021 ning mis on varustatud määruse (EL) 2017/1151 artikli 4a kohaste kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvate pardaseadmetega.

Alates 20. maist 2023 kogutakse tegelikke olusid kajastavaid andmeid koos VIN-koodidega siis, kui sõidukile tehakse tehnoülevaatus vastavalt direktiivi 2014/45/EL artiklile 5, välja arvatud juhul, kui sõiduki omanik sõnaselgelt keeldub neid andmeid kättesaadavaks tegemast.

Tegelikke olusid kajastavate andmete lugemiseks kasutatakse sõiduki elektroonilise liidese külge ühendatavat seadet, näiteks direktiivi 2014/45/EL III lisas osutatud skannerit. Kasutatav seade peab suutma lugeda andmeid, mis on salvestatud kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvasse pardaseadmesse.

2.   Alates 2022. aasta 1. aprillist esitavad liikmesriigid igal aastal komisjonile kõik eelmise kalendriaasta jooksul kogutud tegelikke olusid kajastavad andmed ja VIN-koodid vastavalt lisas olevale tabelile 1, laadides need üles keskandmevaramusse. Kui need andmed ei ole kättesaadavad, tuleb keskandmevaramusse selle kohta üles laadida teade, mis sisaldab põhjuseid, miks andmed ei ole kättesaadavad.

Liikmesriigid tagavad, et konkreetse sõiduki puhul tegelikke olusid kajastavaid andmeid kogutakse kuni 15 aasta jooksul alates kuupäevast, kui selle sõiduki andmed esimest korda EEA-le esitati.

Liikmesriigid ning VIN-koodide kogumise eest vastutavad asutused ja ettevõtted peavad tagama, et kõnealune kogumine toimub turvaliste sidekanalite kaudu.

Artikkel 11

Isikuandmete kaitsega seotud kohustused

1.   Järgmisi VIN-koodide ja tegelikke olusid kajastavate, otse sõidukitelt saadud andmete kogumise eest vastutavaid üksusi käsitatakse seoses VIN-koodide kogumise ja töötlemisega nende andmete vastutavate töötlejatena määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 7 tähenduses:

| a) | tootjad, juhul kui andmed edastatakse sõidukitelt otse tootjale; |
| --- | --- |

a)

tootjad, juhul kui andmed edastatakse sõidukitelt otse tootjale;

| b) | volitatud edasimüüjad või remonditöökojad; |
| --- | --- |

b)

volitatud edasimüüjad või remonditöökojad;

| c) | tehnoülevaatuse eest vastutavad asutused või ettevõtted. |
| --- | --- |

c)

tehnoülevaatuse eest vastutavad asutused või ettevõtted.

Need üksused tagavad, et nad täidavad kõnealuse määruse artiklis 13 sätestatud kohustust teavitada andmete kogumisest sõidukiomanikke kui andmesubjekte.

2.   Kui artiklite 3, 9 ja 10 kohaldamiseks on VIN-koodid saadud sõidukite omanikelt kaudselt, tuleb EEA-l, liikmesriikidel ja vajaduse korral ka tootjatel kui andmete vastutavatel töötlejatel tagada, et nad täidavad määruse (EL) 2016/679 artiklis 14 sätestatud kohustust sõidukiomanikke teavitada.

3.   EEA-d ja komisjoni tuleb seoses käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil VIN-koodide kogumise ja töötlemisega käsitada andmete vastutavate töötlejatena, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2018/1725.

4.   Käesoleva määruse artiklite 9 ja 10 kohaselt kogutud VIN-koode ja tegelikke olusid kajastavaid andmeid ei tohi kasutada ühelgi muul eesmärgil, kui määruse (EL) 2019/631 artiklis 12 sätestatud.

5.   Artiklite 9 ja 10 kohaselt kogutud VIN-koode ning tegelikke olusid kajastavaid andmeid võib säilitada ainult järgmistel ajavahemikel:

| a) | tootjad seni, kuni need andmed on vastavalt artikli 9 lõikele 3 esitatud; |
| --- | --- |

a)

tootjad seni, kuni need andmed on vastavalt artikli 9 lõikele 3 esitatud;

| b) | volitatud edasimüüjad ja remonditöökojad seni, kuni need andmed on artikli 9 lõike 2 kohaselt tootjale edastatud; |
| --- | --- |

b)

volitatud edasimüüjad ja remonditöökojad seni, kuni need andmed on artikli 9 lõike 2 kohaselt tootjale edastatud;

| c) | tehnoülevaatuse eest vastutavad asutused ja ettevõtted seni, kuni andmed on edastatud EEA-le või asutusele, kelle liikmesriigid on EEA-le andmeid esitama määranud, vastavalt artikli 10 lõikele 2; |
| --- | --- |

c)

tehnoülevaatuse eest vastutavad asutused ja ettevõtted seni, kuni andmed on edastatud EEA-le või asutusele, kelle liikmesriigid on EEA-le andmeid esitama määranud, vastavalt artikli 10 lõikele 2;

| d) | asutused, kelle liikmesriigid on EEA-le tegelikke olusid kajastavaid andmeid esitama määranud, seni, kuni andmed on vastavalt artikli 10 lõikele 2 esitatud; |
| --- | --- |

d)

asutused, kelle liikmesriigid on EEA-le tegelikke olusid kajastavaid andmeid esitama määranud, seni, kuni andmed on vastavalt artikli 10 lõikele 2 esitatud;

| e) | EEA seni, kuni möödub 20 aastat kuupäevast, kui andmed laaditi esimest korda üles ettevõtteandmete varamusse vastavalt artikli 9 lõikele 3 või keskandmevaramusse vastavalt artikli 10 lõikele 2. |
| --- | --- |

e)

EEA seni, kuni möödub 20 aastat kuupäevast, kui andmed laaditi esimest korda üles ettevõtteandmete varamusse vastavalt artikli 9 lõikele 3 või keskandmevaramusse vastavalt artikli 10 lõikele 2.

Artikkel 12

Tegelikke olusid kajastavate andmete avaldamine

Komisjon avaldab alates 2022. aasta detsembrist igal aastal iga tootja kohta anonüümseks muudetud koondandmete kogumi, mis on jaotatud sisepõlemismootoriga sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite ning samadesse kategooriatesse kuuluvate välise laadimisega hübriidelektrisõidukite vahel, sealhulgas järgmised andmed:

| a) | keskmine kütusekulu (l/100 km), mis põhineb artiklite 9 ja 10 kohaselt esitatud andmetel; |
| --- | --- |

a)

keskmine kütusekulu (l/100 km), mis põhineb artiklite 9 ja 10 kohaselt esitatud andmetel;

| b) | keskmine elektrienergia tarbimine (kWh/100 km), mis põhineb artiklite 9 ja 10 kohaselt esitatud andmetel; |
| --- | --- |

b)

keskmine elektrienergia tarbimine (kWh/100 km), mis põhineb artiklite 9 ja 10 kohaselt esitatud andmetel;

| c) | keskmine CO2-heide (g/km), mis arvutatakse artiklite 9 ja 10 kohaselt esitatud andmete põhjal; |
| --- | --- |

c)

keskmine CO2-heide (g/km), mis arvutatakse artiklite 9 ja 10 kohaselt esitatud andmete põhjal;

2

| d) | erinevus punktis a osutatud keskmise kütusekulu ja nende sõidukite, mille kohta on esitatud tegelikke olusid kajastavad andmed, vastavustunnistustele märgitud keskmise kütusekulu väärtuste vahel; |
| --- | --- |

d)

erinevus punktis a osutatud keskmise kütusekulu ja nende sõidukite, mille kohta on esitatud tegelikke olusid kajastavad andmed, vastavustunnistustele märgitud keskmise kütusekulu väärtuste vahel;

| e) | erinevus punktis b osutatud keskmise elektrienergia tarbimise ja nende sõidukite, mille kohta on esitatud tegelikke olusid kajastavad andmed, vastavustunnistustele märgitud keskmise elektrienergia tarbimise väärtuste vahel; |
| --- | --- |

e)

erinevus punktis b osutatud keskmise elektrienergia tarbimise ja nende sõidukite, mille kohta on esitatud tegelikke olusid kajastavad andmed, vastavustunnistustele märgitud keskmise elektrienergia tarbimise väärtuste vahel;

| f) | erinevus punkti c kohaselt arvutatava keskmise CO2-heite (g/km) ja nende sõidukite, mille kohta on esitatud tegelikke olusid kajastavad andmed, vastavustunnistustele märgitud keskmise CO2-heite väärtuste vahel. |
| --- | --- |

f)

erinevus punkti c kohaselt arvutatava keskmise CO2-heite (g/km) ja nende sõidukite, mille kohta on esitatud tegelikke olusid kajastavad andmed, vastavustunnistustele märgitud keskmise CO2-heite väärtuste vahel.

2

2

Punkte b ja e kohaldatakse üksnes välise laadimisega hübriidelektrisõidukite suhtes.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Komisjon vaatab määruse (EL) 2019/631 artikli 12 lõike 3 esimeses lõigus osutatud hindamise alusel läbi käesoleva määruse artiklite 9–12 rakendamise, pöörates tähelepanu eelkõige järgmisele:

| a) | otsest andmeedastust võimaldavate seadmetega varustatud sõidukite arv; |
| --- | --- |

a)

otsest andmeedastust võimaldavate seadmetega varustatud sõidukite arv;

| b) | vajadus tegelikke olusid kajastavate andmete jätkuva tootjatepoolse seire ja esitamise järele; |
| --- | --- |

b)

vajadus tegelikke olusid kajastavate andmete jätkuva tootjatepoolse seire ja esitamise järele;

| c) | ajavahemik, mille jooksul tuleb tegelikke olusid kajastavate andmete seiret teha ja need andmed esitada; |
| --- | --- |

c)

ajavahemik, mille jooksul tuleb tegelikke olusid kajastavate andmete seiret teha ja need andmed esitada;

| d) | komisjoni poolt käesoleva määruse artikli 12 kohaselt avaldatavate andmete agregeerimise piisav tase. |
| --- | --- |

d)

komisjoni poolt käesoleva määruse artikli 12 kohaselt avaldatavate andmete agregeerimise piisav tase.

4. PEATÜKK

RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2017/1151 KOHASELT TEHTUD KATSETEL SAADUD ANDMETE SEIRE JA ESITAMINE

Artikkel 14

Katse andmed

1.   Tüübikinnitusasutused tagavad, et lisa tabelis 2 esitatud andmed salvestatakse iga 1. tüüpi katse kohta, mis on tehtud kooskõlas määruse (EL) 2017/1151 XXI lisaga.

2.   Salvestatud andmed laaditakse krüpteeritud kujul üles komisjoni spetsiaalsesse serverisse. Kui andmed on õigesti üles laaditud, saadetakse üleslaadijale komisjoni serverilt selle kohta teade.

3.   Katse andmeid ei avaldata.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

1.   Rakendusmäärused (EL) nr 1014/2010 ja (EL) nr 293/2012 tunnistatakse kehtetuks alates 1. märtsil 2021.

2.   Rakendusmäärused (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2025.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1014/2010 uute sõiduautode registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 293, 11.11.2010, lk 15).

2

(3)  Komisjoni 3. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 293/2012 uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 98, 4.4.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

7

(8)  Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1152, millega sätestatakse meetod regulatiivse katsemeetodi muudatusi kajastavate vastavusnäitajate määramiseks väikeste tarbesõidukite puhul ja muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 293/2012 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 644).

8

(9)  Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määratakse vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 679).

9

---

LISA

1.   Tegelikke olusid kajastavate andmete ja VIN-koodide kogumine ja esitamine vastavalt artiklitele 9 ja 10

Tabel 1

Artiklite 9 ja 10 kohaselt esitatavad andmed

| Parameeter | Ühik | M1- ja N1-kategooria sõidukid |
| --- | --- | --- |
| | | Ainult sisepõlemismootoriga sõidukid ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid (1) | Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (2) |
| Valmistajatehase tähis | – | √ | √ |
| Kogu kasutusea jooksul tarbitud kütus | l | √ | √ |
| Kasutusea koguläbisõit | km | √ | √ |
| Kogu kasutusea jooksul akutoiterežiimis tarbitud kütus | l | _ | √ |
| Kogu kasutusea jooksul juhi valitavas laetust suurendavas režiimis tarbitud kütus | l | _ | √ |
| Kasutusea koguläbisõit akutoiterežiimis, väljalülitatud mootoriga | km | _ | √ |
| Kasutusea koguläbisõit akutoiterežiimis, töötava mootoriga | km | _ | √ |
| Kasutusea koguläbisõit juhi valitavas laetust suurendavas režiimis | km | _ | √ |
| Kogu kasutusea jooksul aku laadimiseks tarbitud võrguenergia | kWh | _ | √ |

Parameeter

Ühik

M1- ja N1-kategooria sõidukid

Ainult sisepõlemismootoriga sõidukid ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid (1)

Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (2)

Valmistajatehase tähis

–

√

√

Kogu kasutusea jooksul tarbitud kütus

l

√

√

Kasutusea koguläbisõit

km

√

√

Kogu kasutusea jooksul akutoiterežiimis tarbitud kütus

l

_

√

Kogu kasutusea jooksul juhi valitavas laetust suurendavas režiimis tarbitud kütus

l

_

√

Kasutusea koguläbisõit akutoiterežiimis, väljalülitatud mootoriga

km

_

√

Kasutusea koguläbisõit akutoiterežiimis, töötava mootoriga

km

_

√

Kasutusea koguläbisõit juhi valitavas laetust suurendavas režiimis

km

_

√

Kogu kasutusea jooksul aku laadimiseks tarbitud võrguenergia

kWh

_

√

2.   Andmete esitamine vastavalt artiklile 14

Alljärgnevad parameetrid tuleb esitada määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa kohaselt tehtud 1. tüüpi katsete puhul iga interpolatsioonitüüpkonna kohta, st suurima heitega sõiduki (VH) ning vajaduse korral väikseima heitega sõiduki (VL) või keskmise heitega sõiduki kohta.

Kui tabelis 2 ei ole näidatud teisiti, esitatakse juhul, kui suurima või väikseima heitega sõidukiga tehakse rohkem kui üks 1. tüüpi katse, katseandmed järgmiselt:

| a) | kahe 1. tüüpi katse puhul esitatakse selle katse andmed, mille korral mõõdeti suurem kombineeritud CO2-heide; |
| --- | --- |

a)

kahe 1. tüüpi katse puhul esitatakse selle katse andmed, mille korral mõõdeti suurem kombineeritud CO2-heide;

| b) | kolme 1. tüüpi katse puhul esitatakse selle katse andmed, mille korral mõõdeti keskmine kombineeritud CO2-heide.

  Tabel 2


  1. tüüpi katse andmed










  Nr | Parameetrid | Ühik | Allikas (kui ei ole täpsustatud teisiti, on kõik viited määrusele (EL) 2017/1151) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Interpolatsioonitüüpkonna tunnus | – | I lisa 4. liite tüübikinnitustunnistuse II jao punkt 0 | Andmed esitatakse iga kinnitatud interpolatsioonitüüpkonna kohta |
| 2 | Algne interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood (kui see on asjakohane) | – | – | Algne interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood märgitakse siis, kui katseandmed on määratud teise interpolatsioonitüüpkonna kohta |
| 3 | Tüübikinnituse laiendamine | – | EÜ tüübikinnitustunnistus | 0 = ei | 1 = jah – kui katse tehakse tüübikinnituse laiendamiseks |
| 4 | Jõuseadme liik | – | | Ainult sisepõlemismootoriga sõiduk (ICEV), välise laadimisega hübriidelektrisõiduk (OVC-HEV) ja välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk (NOVC-HEV) |
| 5 | Sõiduki kategooria ja klass | | I lisa 3. liite punkt 0.4 | M1- või N1-kategooria 1., 2. või 3. klass |
| 6 | Süüte tüüp | | I lisa 3. liite punkt 3.2.1.1 | Sädesüüde või survesüüde |
| 7 | Silindrite arv | – | I lisa 3. liite punkt 3.2.1.2 | Arv; kui arvu ei ole esitatud, on see vaikimisi 4 |
| 8 | Kolvikäik | mm | I lisa 3. liite punkt 3.2.1.2.2 | |
| 9 | Mootori töömaht | cm3 | I lisa 3. liite punkt 3.2.1.3 | |
| 10 | Mootori nimivõimsus | kW | I lisa 3. liite punkt 3.2.1.8 | |
| 11 | Mootori pöörlemissagedus mootori nimivõimsuse korral | min–1 | I lisa 3. liite punkt 3.2.1.8 | Mootori pöörlemissagedus suurima kasuliku võimsuse korral |
| 12 | Kütuseliik | – | I lisa 3. liite punkt 3.2.2.1 | Diislikütus/bensiin/veeldatud naftagaas/maagaas või biometaan/etanool (E85)/biodiisel/vesinik |
| 13 | Kahekütuseline sõiduk | – | I lisa 3. liite punkt 3.2.2.4 | 0 = ei | 1 = jah


  Kahekütuseliste sõidukite puhul esitatakse katsetulemused mõlema kütuseliigi kohta (2 sisendvormi) |
| 14 | Iga elektrimootori suurim väljundvõimsus (P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4) (*1) | kW | I lisa 3. liite punkt 3.3.1.1.1 | OVC-HEV ja NOVC-HEV |
| 15 | REESSi akuelementide arv | – | I lisa 3. liite punkt 3.3.2.1 | OVC-HEV ja NOVC-HEV |
| 16 | Lisaaku mahtuvus | Ah | I lisa 3. liite punkt 3.4.4.5 | Madalpingeaku mahtuvus |
| 17 | Generaatori nimipinge | V | I lisa 3. liite punkt 3.4.4.5 | Generaatori nimipinge (ainult sisepõlemismootoriga sõiduki puhul kohustuslik) |
| 18 | Rehvi mõõtmed (ees/taga) | – | I lisa 3. liite punkt 3.5.7.1
  (katsesõiduki näitajad) | Katsesõiduki rehvide kood (nt P195/55R1685H) |
| 19 | Sõidutakistustegur F0 | N | I lisa 3. liite punkt 3.5.7.1 | Suurima heitega sõiduk ja väikseima heitega sõiduk (vajaduse korral) |
| 20 | Sõidutakistustegur F1 | N/(km/h) | I lisa 3. liite punkt 3.5.7.1 | Suurima heitega sõiduk ja väikseima heitega sõiduk (vajaduse korral) |
| 21 | Sõidutakistustegur F2 | N/(km/h)2 | I lisa 3. liite punkt 3.5.7.1 | Suurima heitega sõiduk ja väikseima heitega sõiduk (vajaduse korral) |
| 22 | Käigukasti tüüp | – | I lisa 3. liite punkt 4.5.1 | Automaatne/käsitsilülitusega/variaator-/planetaarkäigukast |
| 23 | Käigukasti jõuülekandearvud | – | I lisa 3. liite punkt 4.6 | Iga käigu kohta eraldi |
| 24 | Peaülekande ülekandearv (-arvud) | – | I lisa 3. liite punkt 4.6 | Kui sõidukil on rohkem kui üks peaülekanne, siis märgitakse väärtused iga käigu kohta eraldi |
| 25 | Täiendava ohutusvaru (ASM) väärtused | % | I lisa 3. liite punkt 4.6.1.7.1 | Väärtused esitatakse siis, kui neid kasutatakse käiguvahetusarvutusteks |
| 26 | Veorattad | – | I lisa 4. liite punkt 1.7 | Kaherattavedu, neljarattavedu |
| 27 | Summaarne CO2-heite mass akutoiterežiimi puhul | g CO2/km | I lisa 4. liite punkt 2.5.3.2 | Ainult OVC-HEV.


  Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik tulemused. |
| 28 | Kaalutud ja kombineeritud CO2-heite mass (mõõdetud) | g CO2/km | I lisa 4. liite punkt 2.5.3.3 | Ainult OVC-HEV.


  Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik tulemused. |
| 29 | Kaalutud ja kombineeritud CO2-heite mass (deklareeritud) | g CO2/km | I lisa 4. liite punkt 2.5.3.3 | Ainult OVC-HEV. |
| 30 | Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER; kombineeritud) | km | I lisa 4. liite punkt 2.5.3.7.2 (EAER) | Ainult OVC-HEV. |
| 31 | Mootori pöörete arv tühikäigul | min–1 | I lisa liite 8a punkt 1.1.2 | Tühikäigukiirus sooja mootoriga |
| 32 | Willansi tegurid (sisepõlemismootori puhul) CO2-heite puhul | g CO2/MJ | I lisa liite 8a punkt 1.1.3 | Väärtus esitatakse vastavalt tabelis A6.App2/3 märgitule, seda kasutatakse RCB korrigeerimiseks |
| 33 | Veoaku mahtuvus | Ah | I lisa liite 8a punkt 1.1.10 | OVC-HEV ja NOVC-HEV |
| 34 | Veoaku tüüp | – | I lisa liite 8a punkt 1.1.10 | OVC-HEV ja NOVC-HEV |
| 35 | Veoaku nimipinge või aegrida | V | I lisa liite 8a punkt 1.1.10 | OVC-HEV ja NOVC-HEV


  Katses kasutatud nimi- või aegrea väärtused (20 Hz) |
| 36 | Katsemass | kg | I lisa liite 8a punkt 1.2.1 (suurima heitega sõiduk) ja punkt 1.3.1 (väikseima heitega sõiduk) | Suurima heitega sõiduk ja väikseima heitega sõiduk (vajaduse korral) |
| 37 | Veojõustendi telgede arv katse ajal | – | I lisa liite 8a punkt 2.1 | Veojõustendi seadistus 1. tüüpi katse ajal (üheteljeline, kaheteljeline) suurima/väikseima heitega sõiduki puhul |
| 38 | Generaatori vool (alalisvoolumuundur – madalpinge pool; NOVC-HEV ja OVC-HEV sõidukite puhul) | A | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: 1 Hz, sammuga 0,1 A, välise mõõteseadmega, mis on sünkroniseeritud veojõustendiga |
| 39 | Regeneratsioonitegur Ki,
  korrutatavad/liidetavad | – | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | CO2-heide; kui sõidukil puuduvad perioodiliselt regenereeruvad süsteemid, on selle teguri väärtus 1. |
| 40 | CO2 mõõdetud näitaja väikese kiiruse faasis | g CO2/km | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | Väikese kiiruse faasi korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.p.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis). |
| 41 | CO2 mõõdetud näitaja keskmise kiiruse faasis | g CO2/km | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | Keskmise kiiruse faasi korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.p.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis). |
| 42 | CO2 mõõdetud näitaja suure kiiruse faasis | g CO2/km | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | Suure kiiruse faasi korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.p.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis). |
| 43 | CO2 mõõdetud näitaja eriti suure kiiruse faasis | g CO2/km | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | Eriti suure kiiruse faasi korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.p.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis). |
| 44 | CO2 mõõdetud näitaja (summaarne) | g CO2/km | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | Kogu tsükli korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.c.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis). Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik mõõtmistulemused. |
| 45 | Korrigeeritud mõõdetud CO2-heide (summaarne) | g CO2/km | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | H- ja L-sõiduki mõõdetud summaarne CO2 heide pärast kõiki kohaldatavaid korrektsioone: MCO2,C,5. Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik korrigeeritud mõõtmistulemused. OVC-HEVi ja NOVC-HEVi puhul on see aku laetust säilitav režiim. |
| 46 | CO2 deklareeritud väärtus | g CO2/km | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | Tootja deklareeritud väärtus |
| 47 | ATCT tüüpkonna parandustegur | – | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.2 | ATCT tüüpkonna parandustegur (14 °C parandus) |
| 48 | Kütusekulu 1. tüüpi katses, registreeritud sõidukis paikneva kütusekulu jälgimise seadmega (OBFCM) | l | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.3.1 | Katse ajal tarbitud kütuse kogus (NOVC-HEVi ja OVC-HEVi korral aku laetust säilitavas režiimis). Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik mõõtmistulemused. |
| 49 | Üleminekufaasi viitenumber | – | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.4.1.4 | OVC-HEVi puhul märgitakse üleminekufaasi viitenumber |
| 50 | Veoaku nimipinge | V | I lisa liite 8a punkt 1.1.10 | Madalpingeakude puhul XXI lisa 6. all-lisa 2. liite määratluse kohaselt |
| 51 | RCB korrigeerimine | | | Kas parandus on tehtud?


  0 = ei | 1 = jah |
| 52 | RCB parandustegur | (g/km)/(Wh/km) | I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1 | NOVC-HEV ja OVC-HEV |
| 53 | Kütusekulu | l/100 km | Määratakse kindlaks vastavalt XXI lisa 7. all-lisa punktile 6 ning kasutades tabeli A7/1 etapi nr 2 kriitiliste heitkoguste ja CO2-heite tulemusi | Tasakaalustamata kütusekulu 1. tüüpi katse H-sõiduki ja vajaduse korral L-sõiduki puhul. Kui tehakse kaks või kolm katset, siis esitatakse kõik väärtused. |
| 54 | Aeg | s | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: pardadiagnostika ja veojõustendi andmed, 1 Hz |
| 55 | Kiirusprofiil (teoreetiline) | km/h | Nii, nagu kohaldatakse 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: 1 Hz, sammuga 0,1 km/h. Kui andmeid ei ole esitatud, siis kasutatakse kiirusprofiili, mis on esitatud XXI lisa 1. all-lisa punktis 6, eelkõige tabelites A1/7–A1/9, A1/11 ja A1/12 |
| 56 | Kiirusprofiil (tegelik) | km/h | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: pardadiagnostika ja veojõustendi andmed, 1 Hz ja 10 Hz, sammuga 0,1 km/h |
| 57 | Käik (teoreetiline) | – | Nii, nagu kohaldatakse XXI lisa 2. all-lisas esitatud arvutustel põhinevas 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: 1 Hz. Kohustuslik käsikäigukastiga sõidukite puhul |
| 58 | Mootori pöörlemissagedus | p/min | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: 1 Hz, sammuga 10 p/min, kasutades pardadiagnostikat |
| 59 | Mootori jahutusvedeliku temperatuur | °C | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: pardadiagnostika andmed, 1 Hz, sammuga 1 °C |
| 60 | Lisaaku vool | A | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: 1 Hz, sammuga 0,1 A, välise mõõteseadmega, mis on sünkroniseeritud veojõustendiga |
| 61 | Arvutatud koormus | – | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Väärtuste loetelu: pardadiagnostika andmed, mõõtmine katses, värskendamine sammuga vähemalt 1 Hz (võimalik kõrgema sagedusega, eraldusteravus 1 %) |
| 62 | Veoaku vool | A | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Katse(te) 20 Hz aegrea väärtused, teisendatud sagedusele 1 Hz;


  kohustuslik NOVC-HEVi ja OVC-HEVi puhul |
| 63 | Mootori kütusekulu ajaühikus | g/s | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Katses registreeritud hetkesignaal (NOVC-HEVi ja OVC-HEVi korral aku laetust säilitavas režiimis). |
| 64 | Mootori kütusekulu ajaühikus | l/h | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Sama |
| 65 | Sõiduki kütusekulu ajaühikus | g/s | Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses | Sama |
| 66 | Võimsuskõver täiskoormusel sisepõlemismootoriga sõidukite puhul | kW vs. p/min | Tootja avaldus | Täiskoormuse võimsuskõver mootori pöörlemissageduse vahemikus nidle kuni nrated või nmax või ndv (ngvmax) × vmax, olenevalt sellest, kumb on suurem |
| 67 | Veoaku alglaetus | % | Tootja avaldus | Veoaku laetuse lähteolek aku laetust säilitavas režiimis (OVC-HEVi ja NOVC-HEVi puhul) |
| 68 | Kütusekulu tühikäigul | g/s | Tootja avaldus | Kütusekulu tühikäigul sooja mootoriga |
| 69 | Generaatori suurim võimsus | kW | Tootja avaldus | |
| 70 | Generaatori kasutegur | – | Tootja avaldus | Standardväärtus = 0,67 |
| 71 | Pöördemomendi muundur | – | Tootja avaldus | 0 = ei, 1 = jah. Kas sõidukis on kasutusel pöördemomendi muundur? |
| 72 | Kütusesäästukäik automaatkäigukasti puhul | – | Tootja avaldus | 0 = ei, 1 = jah |
| 73 | Turboülelaadur või kompressorülelaadur | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas mootoril on laadimissüsteem? |
| 74 | Käivitamis-seiskamissüsteem | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on käivitamis-seiskamissüsteem? |
| 75 | Pidurdusenergia tagastus | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on energiatagastussüsteem? |
| 76 | Muutuva faasiga klapitöö | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas mootori puhul on rakendatud muutuva faasiga klapitööd? |
| 77 | Temperatuuri juhtimise süsteem | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on käigukasti temperatuuri aktiivse juhtimise süsteem? |
| 78 | Otsesissepritse/kaudsissepritse | – | Tootja avaldus | 0 = kaudsissepritse 1 = otsesissepritse |
| 79 | Lahjasegurežiim | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas mootor töötab lahjasegurežiimil? |
| 80 | Silindrite väljalülitus | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas mootoril on silindrite väljalülitamise süsteem? Kui jah, siis palun esitage ka aktiivsete silindrite suhtarvud. |
| 81 | Heitgaasitagastus | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on väline heitgaasitagastuse süsteem? |
| 82 | Tahmafilter | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on tahmafilter? |
| 83 | Selektiivne katalüütiline taandamine | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on selektiivse katalüütilise taandamise seade? |
| 84 | Katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur? |
| 85 | Hübriidsõiduki konfiguratsioon (P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4) (*1) | – | Tootja avaldus | Kas sõidukil on elektrimasin, mida kasutatakse sõiduki liikuma panemiseks ja elektrienergia tootmiseks konfiguratsiooni P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4 või nende kombinatsiooni korral? |
| 86 | Iga elektrimasina suurim väljundpöördemoment (P0, P1, P2, planetaarse P2, P3 või P4 korral) (*1) | Nm | Tootja avaldus | |
| 87 | Iga elektrimasina puhul selle pöörlemiskiiruse ja võrdluspöörlemiskiiruse suhe (P0, P1, P2, planetaarse P2, P3 või P4 korral) (*1) | – | Tootja avaldus | |
| 88 | Vabakäigufunktsioon (mootor töötab tühikäigul) | – | Tootja avaldus | Jah/ei. Kas sõidukil on tühikäigul töötava mootoriga vabakäigufunktsioon (võimaldab mootoril töötada vabakäigu korral tühikäigul, et säästa kütust)? |
| 89 | Vabakäigufunktsioon (mootor välja lülitatud) | – | Tootja avaldus | Jah/ei. Kas sõidukil on väljalülitatud mootoriga vabakäigufunktsioon (võimaldab vabakäigu korral mootori välja lülitada, et säästa kütust)? |
| 90 | Sõiduk on mittekomplektne | – | Tootja avaldus | 0 = ei | 1 = jah. Kas sõiduk on mittekomplektne? |
| 91 | Sõidukorras sõiduki mass | kg | I lisa 4. liite punkt 1.1 | Suurima heitega ja väikseima heitega (kui see on asjakohane) sõidukorras sõiduki mass |
| 92 | Sõiduki piiratud kiirus | km/h | I lisa liite 8a punkt 1.2.3 (tsükli valiku parameetrid) | Märgitakse, kas piiratud kiirust (ja vastavat väärtust) kasutati 1. tüüpi katses suurima heitega ja väikseima heitega sõiduki puhul (kui see on asjakohane) |
| 93 | Sõiduki suurim kiirus | km/h | I lisa liite 8a punkt 1.2.3 (tsükli valiku parameetrid) | Märgitakse sõiduki suurim kiirus suurima heitega ja väikseima heitega sõiduki puhul (kui see on asjakohane) |
| 94 | Lisateave käiguvahetusarvutuse kohta | min–1 | I lisa liite 8a punkt 1.2.4 (käiguvahetuspunkt) | Ainult käsikäigukastiga sõidukite puhul. Teave n_min_drive kohta. |
| P1: elektrimasin on ühendatud mootori väntvõlliga, seega on võrdluskiiruseks mootori pöörlemiskiirus;
  P2: elektrimasin on paigaldatud otse jõuülekandeseadme (käigukast või variaatorjõuülekanne) ette, seega on võrdluskiiruseks jõuülekandeseadme sisendpöörlemiskiirus;
  planetaarne P2: elektrimasin on ühendatud sellise planetaarülekande hammasrattaga, mis ei ole ühendatud sisepõlemismootori ega peaülekandega ja mida siin nimetatakse planetaarseks pooleks. Sellisel juhul esitatakse pöörlemiskiiruse suhtarv elektrimasina pöörlemiskiiruse ja planetaarse poole pöörlemiskiiruse (võrdluskiiruse) suhtena, mis näitab, kui palju reduktor kiirust suurendab või vähendab;
  P3: elektrimasin on paigaldatud otse veovõlli peaülekande ette, seega on võrdluskiiruseks peaülekande sisendpöörlemiskiirus (ka selliste elektrimasinate korral, mis on paigaldatud planetaarülekande hammasajamile peaülekande poolel). Sõidukil võib olla kuni kaks P3-masinat (üks esiteljel (P3a) ja teine tagateljel (P3b));
  P4: elektrimasin on paigaldatud peaülekande taha, seega on võrdluskiiruseks ratta pöörlemiskiirus. Sõidukil võib olla kuni neli P4-mootorit (üks iga ratta jaoks, kusjuures P4a viitab esiratastele ja P4b tagaratastele). |

b)

kolme 1. tüüpi katse puhul esitatakse selle katse andmed, mille korral mõõdeti keskmine kombineeritud CO2-heide.

Tabel 2

1. tüüpi katse andmed

Nr

Parameetrid

Ühik

Allikas (kui ei ole täpsustatud teisiti, on kõik viited määrusele (EL) 2017/1151)

Märkused

1

Interpolatsioonitüüpkonna tunnus

–

I lisa 4. liite tüübikinnitustunnistuse II jao punkt 0

Andmed esitatakse iga kinnitatud interpolatsioonitüüpkonna kohta

2

Algne interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood (kui see on asjakohane)

–

–

Algne interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood märgitakse siis, kui katseandmed on määratud teise interpolatsioonitüüpkonna kohta

3

Tüübikinnituse laiendamine

–

EÜ tüübikinnitustunnistus

0 = ei | 1 = jah – kui katse tehakse tüübikinnituse laiendamiseks

4

Jõuseadme liik

–

Ainult sisepõlemismootoriga sõiduk (ICEV), välise laadimisega hübriidelektrisõiduk (OVC-HEV) ja välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk (NOVC-HEV)

5

Sõiduki kategooria ja klass

I lisa 3. liite punkt 0.4

M1- või N1-kategooria 1., 2. või 3. klass

6

Süüte tüüp

I lisa 3. liite punkt 3.2.1.1

Sädesüüde või survesüüde

7

Silindrite arv

–

I lisa 3. liite punkt 3.2.1.2

Arv; kui arvu ei ole esitatud, on see vaikimisi 4

8

Kolvikäik

mm

I lisa 3. liite punkt 3.2.1.2.2

9

Mootori töömaht

cm3

I lisa 3. liite punkt 3.2.1.3

10

Mootori nimivõimsus

kW

I lisa 3. liite punkt 3.2.1.8

11

Mootori pöörlemissagedus mootori nimivõimsuse korral

min–1

I lisa 3. liite punkt 3.2.1.8

Mootori pöörlemissagedus suurima kasuliku võimsuse korral

12

Kütuseliik

–

I lisa 3. liite punkt 3.2.2.1

Diislikütus/bensiin/veeldatud naftagaas/maagaas või biometaan/etanool (E85)/biodiisel/vesinik

13

Kahekütuseline sõiduk

–

I lisa 3. liite punkt 3.2.2.4

0 = ei | 1 = jah

Kahekütuseliste sõidukite puhul esitatakse katsetulemused mõlema kütuseliigi kohta (2 sisendvormi)

14

Iga elektrimootori suurim väljundvõimsus (P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4) (*1)

kW

I lisa 3. liite punkt 3.3.1.1.1

OVC-HEV ja NOVC-HEV

15

REESSi akuelementide arv

–

I lisa 3. liite punkt 3.3.2.1

OVC-HEV ja NOVC-HEV

16

Lisaaku mahtuvus

Ah

I lisa 3. liite punkt 3.4.4.5

Madalpingeaku mahtuvus

17

Generaatori nimipinge

V

I lisa 3. liite punkt 3.4.4.5

Generaatori nimipinge (ainult sisepõlemismootoriga sõiduki puhul kohustuslik)

18

Rehvi mõõtmed (ees/taga)

–

I lisa 3. liite punkt 3.5.7.1

(katsesõiduki näitajad)

Katsesõiduki rehvide kood (nt P195/55R1685H)

19

Sõidutakistustegur F0

N

I lisa 3. liite punkt 3.5.7.1

Suurima heitega sõiduk ja väikseima heitega sõiduk (vajaduse korral)

20

Sõidutakistustegur F1

N/(km/h)

I lisa 3. liite punkt 3.5.7.1

Suurima heitega sõiduk ja väikseima heitega sõiduk (vajaduse korral)

21

Sõidutakistustegur F2

N/(km/h)2

I lisa 3. liite punkt 3.5.7.1

Suurima heitega sõiduk ja väikseima heitega sõiduk (vajaduse korral)

22

Käigukasti tüüp

–

I lisa 3. liite punkt 4.5.1

Automaatne/käsitsilülitusega/variaator-/planetaarkäigukast

23

Käigukasti jõuülekandearvud

–

I lisa 3. liite punkt 4.6

Iga käigu kohta eraldi

24

Peaülekande ülekandearv (-arvud)

–

I lisa 3. liite punkt 4.6

Kui sõidukil on rohkem kui üks peaülekanne, siis märgitakse väärtused iga käigu kohta eraldi

25

Täiendava ohutusvaru (ASM) väärtused

%

I lisa 3. liite punkt 4.6.1.7.1

Väärtused esitatakse siis, kui neid kasutatakse käiguvahetusarvutusteks

26

Veorattad

–

I lisa 4. liite punkt 1.7

Kaherattavedu, neljarattavedu

27

Summaarne CO2-heite mass akutoiterežiimi puhul

g CO2/km

I lisa 4. liite punkt 2.5.3.2

Ainult OVC-HEV.

Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik tulemused.

28

Kaalutud ja kombineeritud CO2-heite mass (mõõdetud)

g CO2/km

I lisa 4. liite punkt 2.5.3.3

Ainult OVC-HEV.

Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik tulemused.

29

Kaalutud ja kombineeritud CO2-heite mass (deklareeritud)

g CO2/km

I lisa 4. liite punkt 2.5.3.3

Ainult OVC-HEV.

30

Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER; kombineeritud)

km

I lisa 4. liite punkt 2.5.3.7.2 (EAER)

Ainult OVC-HEV.

31

Mootori pöörete arv tühikäigul

min–1

I lisa liite 8a punkt 1.1.2

Tühikäigukiirus sooja mootoriga

32

Willansi tegurid (sisepõlemismootori puhul) CO2-heite puhul

g CO2/MJ

I lisa liite 8a punkt 1.1.3

Väärtus esitatakse vastavalt tabelis A6.App2/3 märgitule, seda kasutatakse RCB korrigeerimiseks

33

Veoaku mahtuvus

Ah

I lisa liite 8a punkt 1.1.10

OVC-HEV ja NOVC-HEV

34

Veoaku tüüp

–

I lisa liite 8a punkt 1.1.10

OVC-HEV ja NOVC-HEV

35

Veoaku nimipinge või aegrida

V

I lisa liite 8a punkt 1.1.10

OVC-HEV ja NOVC-HEV

Katses kasutatud nimi- või aegrea väärtused (20 Hz)

36

Katsemass

kg

I lisa liite 8a punkt 1.2.1 (suurima heitega sõiduk) ja punkt 1.3.1 (väikseima heitega sõiduk)

Suurima heitega sõiduk ja väikseima heitega sõiduk (vajaduse korral)

37

Veojõustendi telgede arv katse ajal

–

I lisa liite 8a punkt 2.1

Veojõustendi seadistus 1. tüüpi katse ajal (üheteljeline, kaheteljeline) suurima/väikseima heitega sõiduki puhul

38

Generaatori vool (alalisvoolumuundur – madalpinge pool; NOVC-HEV ja OVC-HEV sõidukite puhul)

A

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: 1 Hz, sammuga 0,1 A, välise mõõteseadmega, mis on sünkroniseeritud veojõustendiga

39

Regeneratsioonitegur Ki,

korrutatavad/liidetavad

–

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

CO2-heide; kui sõidukil puuduvad perioodiliselt regenereeruvad süsteemid, on selle teguri väärtus 1.

40

CO2 mõõdetud näitaja väikese kiiruse faasis

g CO2/km

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

Väikese kiiruse faasi korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.p.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis).

41

CO2 mõõdetud näitaja keskmise kiiruse faasis

g CO2/km

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

Keskmise kiiruse faasi korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.p.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis).

42

CO2 mõõdetud näitaja suure kiiruse faasis

g CO2/km

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

Suure kiiruse faasi korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.p.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis).

43

CO2 mõõdetud näitaja eriti suure kiiruse faasis

g CO2/km

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

Eriti suure kiiruse faasi korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.p.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis).

44

CO2 mõõdetud näitaja (summaarne)

g CO2/km

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

Kogu tsükli korrigeerimata mõõdetud näitaja MCO2.c.1 (NOVC-HEVide ja OVC-HEVide korral aku laetust säilitavas režiimis). Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik mõõtmistulemused.

45

Korrigeeritud mõõdetud CO2-heide (summaarne)

g CO2/km

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

H- ja L-sõiduki mõõdetud summaarne CO2 heide pärast kõiki kohaldatavaid korrektsioone: MCO2,C,5. Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik korrigeeritud mõõtmistulemused. OVC-HEVi ja NOVC-HEVi puhul on see aku laetust säilitav režiim.

46

CO2 deklareeritud väärtus

g CO2/km

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

Tootja deklareeritud väärtus

47

ATCT tüüpkonna parandustegur

–

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.2

ATCT tüüpkonna parandustegur (14 °C parandus)

48

Kütusekulu 1. tüüpi katses, registreeritud sõidukis paikneva kütusekulu jälgimise seadmega (OBFCM)

l

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.3.1

Katse ajal tarbitud kütuse kogus (NOVC-HEVi ja OVC-HEVi korral aku laetust säilitavas režiimis). Kui tehakse 2 või 3 katset, siis esitatakse kõik mõõtmistulemused.

49

Üleminekufaasi viitenumber

–

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.4.1.4

OVC-HEVi puhul märgitakse üleminekufaasi viitenumber

50

Veoaku nimipinge

V

I lisa liite 8a punkt 1.1.10

Madalpingeakude puhul XXI lisa 6. all-lisa 2. liite määratluse kohaselt

51

RCB korrigeerimine

Kas parandus on tehtud?

0 = ei | 1 = jah

52

RCB parandustegur

(g/km)/(Wh/km)

I lisa liite 8a punkt 2.1.1.2.1

NOVC-HEV ja OVC-HEV

53

Kütusekulu

l/100 km

Määratakse kindlaks vastavalt XXI lisa 7. all-lisa punktile 6 ning kasutades tabeli A7/1 etapi nr 2 kriitiliste heitkoguste ja CO2-heite tulemusi

Tasakaalustamata kütusekulu 1. tüüpi katse H-sõiduki ja vajaduse korral L-sõiduki puhul. Kui tehakse kaks või kolm katset, siis esitatakse kõik väärtused.

54

Aeg

s

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: pardadiagnostika ja veojõustendi andmed, 1 Hz

55

Kiirusprofiil (teoreetiline)

km/h

Nii, nagu kohaldatakse 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: 1 Hz, sammuga 0,1 km/h. Kui andmeid ei ole esitatud, siis kasutatakse kiirusprofiili, mis on esitatud XXI lisa 1. all-lisa punktis 6, eelkõige tabelites A1/7–A1/9, A1/11 ja A1/12

56

Kiirusprofiil (tegelik)

km/h

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: pardadiagnostika ja veojõustendi andmed, 1 Hz ja 10 Hz, sammuga 0,1 km/h

57

Käik (teoreetiline)

–

Nii, nagu kohaldatakse XXI lisa 2. all-lisas esitatud arvutustel põhinevas 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: 1 Hz. Kohustuslik käsikäigukastiga sõidukite puhul

58

Mootori pöörlemissagedus

p/min

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: 1 Hz, sammuga 10 p/min, kasutades pardadiagnostikat

59

Mootori jahutusvedeliku temperatuur

°C

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: pardadiagnostika andmed, 1 Hz, sammuga 1 °C

60

Lisaaku vool

A

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: 1 Hz, sammuga 0,1 A, välise mõõteseadmega, mis on sünkroniseeritud veojõustendiga

61

Arvutatud koormus

–

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Väärtuste loetelu: pardadiagnostika andmed, mõõtmine katses, värskendamine sammuga vähemalt 1 Hz (võimalik kõrgema sagedusega, eraldusteravus 1 %)

62

Veoaku vool

A

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Katse(te) 20 Hz aegrea väärtused, teisendatud sagedusele 1 Hz;

kohustuslik NOVC-HEVi ja OVC-HEVi puhul

63

Mootori kütusekulu ajaühikus

g/s

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Katses registreeritud hetkesignaal (NOVC-HEVi ja OVC-HEVi korral aku laetust säilitavas režiimis).

64

Mootori kütusekulu ajaühikus

l/h

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Sama

65

Sõiduki kütusekulu ajaühikus

g/s

Nii, nagu mõõdetakse 1. tüüpi katses

Sama

66

Võimsuskõver täiskoormusel sisepõlemismootoriga sõidukite puhul

kW vs. p/min

Tootja avaldus

Täiskoormuse võimsuskõver mootori pöörlemissageduse vahemikus nidle kuni nrated või nmax või ndv (ngvmax) × vmax, olenevalt sellest, kumb on suurem

67

Veoaku alglaetus

%

Tootja avaldus

Veoaku laetuse lähteolek aku laetust säilitavas režiimis (OVC-HEVi ja NOVC-HEVi puhul)

68

Kütusekulu tühikäigul

g/s

Tootja avaldus

Kütusekulu tühikäigul sooja mootoriga

69

Generaatori suurim võimsus

kW

Tootja avaldus

70

Generaatori kasutegur

–

Tootja avaldus

Standardväärtus = 0,67

71

Pöördemomendi muundur

–

Tootja avaldus

0 = ei, 1 = jah. Kas sõidukis on kasutusel pöördemomendi muundur?

72

Kütusesäästukäik automaatkäigukasti puhul

–

Tootja avaldus

0 = ei, 1 = jah

73

Turboülelaadur või kompressorülelaadur

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas mootoril on laadimissüsteem?

74

Käivitamis-seiskamissüsteem

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on käivitamis-seiskamissüsteem?

75

Pidurdusenergia tagastus

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on energiatagastussüsteem?

76

Muutuva faasiga klapitöö

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas mootori puhul on rakendatud muutuva faasiga klapitööd?

77

Temperatuuri juhtimise süsteem

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on käigukasti temperatuuri aktiivse juhtimise süsteem?

78

Otsesissepritse/kaudsissepritse

–

Tootja avaldus

0 = kaudsissepritse 1 = otsesissepritse

79

Lahjasegurežiim

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas mootor töötab lahjasegurežiimil?

80

Silindrite väljalülitus

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas mootoril on silindrite väljalülitamise süsteem? Kui jah, siis palun esitage ka aktiivsete silindrite suhtarvud.

81

Heitgaasitagastus

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on väline heitgaasitagastuse süsteem?

82

Tahmafilter

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on tahmafilter?

83

Selektiivne katalüütiline taandamine

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on selektiivse katalüütilise taandamise seade?

84

Katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas sõidukil on katalüütilise taandamisega NOx-i püüdur?

85

Hübriidsõiduki konfiguratsioon (P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4) (*1)

–

Tootja avaldus

Kas sõidukil on elektrimasin, mida kasutatakse sõiduki liikuma panemiseks ja elektrienergia tootmiseks konfiguratsiooni P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4 või nende kombinatsiooni korral?

86

Iga elektrimasina suurim väljundpöördemoment (P0, P1, P2, planetaarse P2, P3 või P4 korral) (*1)

Nm

Tootja avaldus

87

Iga elektrimasina puhul selle pöörlemiskiiruse ja võrdluspöörlemiskiiruse suhe (P0, P1, P2, planetaarse P2, P3 või P4 korral) (*1)

–

Tootja avaldus

88

Vabakäigufunktsioon (mootor töötab tühikäigul)

–

Tootja avaldus

Jah/ei. Kas sõidukil on tühikäigul töötava mootoriga vabakäigufunktsioon (võimaldab mootoril töötada vabakäigu korral tühikäigul, et säästa kütust)?

89

Vabakäigufunktsioon (mootor välja lülitatud)

–

Tootja avaldus

Jah/ei. Kas sõidukil on väljalülitatud mootoriga vabakäigufunktsioon (võimaldab vabakäigu korral mootori välja lülitada, et säästa kütust)?

90

Sõiduk on mittekomplektne

–

Tootja avaldus

0 = ei | 1 = jah. Kas sõiduk on mittekomplektne?

91

Sõidukorras sõiduki mass

kg

I lisa 4. liite punkt 1.1

Suurima heitega ja väikseima heitega (kui see on asjakohane) sõidukorras sõiduki mass

92

Sõiduki piiratud kiirus

km/h

I lisa liite 8a punkt 1.2.3 (tsükli valiku parameetrid)

Märgitakse, kas piiratud kiirust (ja vastavat väärtust) kasutati 1. tüüpi katses suurima heitega ja väikseima heitega sõiduki puhul (kui see on asjakohane)

93

Sõiduki suurim kiirus

km/h

I lisa liite 8a punkt 1.2.3 (tsükli valiku parameetrid)

Märgitakse sõiduki suurim kiirus suurima heitega ja väikseima heitega sõiduki puhul (kui see on asjakohane)

94

Lisateave käiguvahetusarvutuse kohta

min–1

I lisa liite 8a punkt 1.2.4 (käiguvahetuspunkt)

Ainult käsikäigukastiga sõidukite puhul. Teave n_min_drive kohta.

P1: elektrimasin on ühendatud mootori väntvõlliga, seega on võrdluskiiruseks mootori pöörlemiskiirus;

P2: elektrimasin on paigaldatud otse jõuülekandeseadme (käigukast või variaatorjõuülekanne) ette, seega on võrdluskiiruseks jõuülekandeseadme sisendpöörlemiskiirus;

planetaarne P2: elektrimasin on ühendatud sellise planetaarülekande hammasrattaga, mis ei ole ühendatud sisepõlemismootori ega peaülekandega ja mida siin nimetatakse planetaarseks pooleks. Sellisel juhul esitatakse pöörlemiskiiruse suhtarv elektrimasina pöörlemiskiiruse ja planetaarse poole pöörlemiskiiruse (võrdluskiiruse) suhtena, mis näitab, kui palju reduktor kiirust suurendab või vähendab;

P3: elektrimasin on paigaldatud otse veovõlli peaülekande ette, seega on võrdluskiiruseks peaülekande sisendpöörlemiskiirus (ka selliste elektrimasinate korral, mis on paigaldatud planetaarülekande hammasajamile peaülekande poolel). Sõidukil võib olla kuni kaks P3-masinat (üks esiteljel (P3a) ja teine tagateljel (P3b));

P4: elektrimasin on paigaldatud peaülekande taha, seega on võrdluskiiruseks ratta pöörlemiskiirus. Sõidukil võib olla kuni neli P4-mootorit (üks iga ratta jaoks, kusjuures P4a viitab esiratastele ja P4b tagaratastele).

---

(1)  Töötavad üksnes mineraaldiislikütuse, biodiislikütuse, bensiini, etanooli või nende mis tahes kombinatsiooni jõul.

(2)  Töötavad elektri ja mineraaldiislikütuse, biodiislikütuse, bensiini või etanooli jõul.

(*1)  P0: elektrimasin on ühendatud mootori ülekanderihmaga, seega on võrdluskiiruseks mootori pöörlemiskiirus;

---

OTSUSED

| 5.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/27

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/393,

1. märts 2021,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga loodud EMP ühiskomitees seoses kõnealuse lepingu kaubaveoga seotud kontrollimiste ja formaalsuste lihtsustamist käsitleva protokolli nr 10 IIa peatüki ning I ja II lisa muutmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (1) protokolli nr 10 (edaspidi „EMP leping“), mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid (edaspidi „protokoll“), muudeti EMP ühiskomitee otsusega nr 76/2009 (2) ja see jõustus 1. juulil 2009. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (1) protokolli nr 10 (edaspidi „EMP leping“), mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid (edaspidi „protokoll“), muudeti EMP ühiskomitee otsusega nr 76/2009 (2) ja see jõustus 1. juulil 2009.

| (2) | EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP lepinguga loodud ühiskomitee (edaspidi „EMP ühiskomitee“) võtta oma järgmisel kohtumisel või kirjavahetuse teel vastu otsuse, millega muudetakse protokolli IIa peatükki ja lisasid. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP lepinguga loodud ühiskomitee (edaspidi „EMP ühiskomitee“) võtta oma järgmisel kohtumisel või kirjavahetuse teel vastu otsuse, millega muudetakse protokolli IIa peatükki ja lisasid.

| (3) | Kooskõlas protokolli artikli 9h lõikega 3 tuleb muuta protokolli IIa peatükki ning I ja II lisa, et võtta arvesse liidu õigusaktide arengut kõnealuses peatükis ning kõnealustes lisades käsitletud küsimustes. Lisaks rakendatakse lepinguosalistele heakskiidu saamiseks esitatud otsuse eelnõus sisalduvaid muudatusi võimaluse korral ajutiselt alates 15. märtsist 2021 kooskõlas lepinguosaliste sisemiste menetlustega, kui otsust ei saa teha viisil, mis võimaldaks protokolli ja liidu õigusaktide muudatuste samaaegset jõustamist. Nimetatud kuupäevavalik langeb kokku impordikontrollisüsteemi 2 esimese väljalaskega, milles Norra on nõustunud osalema. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas protokolli artikli 9h lõikega 3 tuleb muuta protokolli IIa peatükki ning I ja II lisa, et võtta arvesse liidu õigusaktide arengut kõnealuses peatükis ning kõnealustes lisades käsitletud küsimustes. Lisaks rakendatakse lepinguosalistele heakskiidu saamiseks esitatud otsuse eelnõus sisalduvaid muudatusi võimaluse korral ajutiselt alates 15. märtsist 2021 kooskõlas lepinguosaliste sisemiste menetlustega, kui otsust ei saa teha viisil, mis võimaldaks protokolli ja liidu õigusaktide muudatuste samaaegset jõustamist. Nimetatud kuupäevavalik langeb kokku impordikontrollisüsteemi 2 esimese väljalaskega, milles Norra on nõustunud osalema.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht protokolli IIa peatüki ning I ja II lisa muudatuste osas, kuna muudatus on liidule siduv. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht protokolli IIa peatüki ning I ja II lisa muudatuste osas, kuna muudatus on liidule siduv.

| (5) | Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht peaks seetõttu põhinema otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht peaks seetõttu põhinema otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga loodud ühiskomitee järgmisel koosolekul või kirjavahetuse teel võetav seisukoht kõnealuse lepingu protokolli nr 10 IIa peatüki ning I ja II lisa muudatuste osas põhineb EMP ühiskomitee otsuse eelnõul (3).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 1. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

1

(2)  EMP Ühiskomitee 30. juuni 2009. aasta otsus nr 76/2009, millega muudetakse kaubaveoga seotud kontrollimiste ja formaalsuste lihtsustamist käsitlevat protokolli nr 10 ja artiklis 101 ettenähtud loetelu sisaldavat protokolli nr 37 (ELT L 232, 3.9.2009, lk 40).

2

(3)  Vt. dokumenti ST 5661/21 aadressil http://register.consilium.europa.eu.

3

---

| 5.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/29

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/394,

4. märts 2021,

millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/119/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/119/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2014/119/ÜVJP läbivaatamise põhjal tuleks pikendada teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohaldamist ühe isiku suhtes kuni 6. septembrini 2021 ja seitsme isiku suhtes kuni 6. märtsini 2022 ning tuleks välja jätta kahe isiku kohta tehtud kanded. Otsuse 2014/119/ÜVJP lisas tuleks ajakohastada teavet, mis käsitleb kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2014/119/ÜVJP läbivaatamise põhjal tuleks pikendada teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohaldamist ühe isiku suhtes kuni 6. septembrini 2021 ja seitsme isiku suhtes kuni 6. märtsini 2022 ning tuleks välja jätta kahe isiku kohta tehtud kanded. Otsuse 2014/119/ÜVJP lisas tuleks ajakohastada teavet, mis käsitleb kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus.

| (3) | Otsust 2014/119/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2014/119/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2014/119/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 6. märtsini 2022. Artiklis 1 sätestatud meetmeid kohaldatakse lisa kande nr 17 suhtes kuni 6. septembrini 2021.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 6. märtsini 2022. Artiklis 1 sätestatud meetmeid kohaldatakse lisa kande nr 17 suhtes kuni 6. septembrini 2021.“

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 4. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 5. märtsi 2014. aasta otsus 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (ELT L 66, 6.3.2014, lk 26).

1

---

LISA

Otsuse 2014/119/ÜVJP lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Jaos A („Artiklis 1 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu“) jäetakse välja järgmiste isikute kohta tehtud kanded:






  13. | Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk; |
| --- | --- | --- |

1)

Jaos A („Artiklis 1 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu“) jäetakse välja järgmiste isikute kohta tehtud kanded:

13.

Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk;

| 15. | Serhiy Hennadiyovych Arbuzov. |
| --- | --- |

15.

Serhiy Hennadiyovych Arbuzov.

| 2) | Jagu B („Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele“) asendatakse järgmisega:






  „B. | Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele
  Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku kohane kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele
  Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku (edaspidi „kriminaalmenetluse seadustik“) artiklis 42 on sätestatud, et igaüks, kellele esitatakse kriminaalmenetluse käigus kahtlustus või süüdistus, võib kasutada oma kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Need hõlmavad õigust saada teada, millises kuriteos teda kahtlustatakse või süüdistatakse, õigust saada sõnaselget ja viivitamatut teavet oma kriminaalmenetluse seadustiku kohaste õiguste kohta, õigust kaitsja poole pöördumiseks kohe esimesel taotlusel, õigust esitada avaldusi menetlustoimingute kohta ja õigust seada kahtluse alla uurija, prokuröri ja eeluurimiskohtuniku otsused, tegevus ja tegevusetus.
  Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 303 tehakse vahet otsustel ja tegevusetusel, mida saab kohtueelse menetluse käigus vaidlustada (esimene lõik), ning otsustel, tegevusel ja tegevusetusel, mida võib kohtus ettevalmistava menetluse käigus arutada (teine lõik). Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 306 on sätestatud, et uurija ja prokuröri otsuste, tegevuse või tegevusetuse kohta esitatud kaebusi peab kaaluma esimese astme kohtu eeluurimiskohtunik kaebuse esitaja või tema kaitsja või esindaja juuresolekul. Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 308 on sätestatud, et kaebuse selle kohta, et uurija või prokurör ei pidanud kohtueelses menetluses kinni mõistlikust ajast, võib esitada kõrgema astme prokurörile ja see tuleb läbi vaadata kolme päeva jooksul alates selle esitamisest. Lisaks täpsustatakse kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 309, et eeluurimiskohtuniku otsuse võib edasikaebamise teel vaidlustada ning teisi otsuseid võidakse kohtu ettevalmistava menetluse käigus kohtulikult kontrollida. Lisaks on mitmed uurimismenetluse toimingud võimalikud üksnes eeluurimiskohtuniku või kohtu otsuse alusel (näiteks kriminaalmenetluse seadustiku artiklite 167–175 kohane vara arestimine ja artiklite 176–178 kohased kinnipidamismeetmed).
  Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse kohaldamine iga loetellu kantud isiku puhul






  1. | Viktor Fedorovych Yanukovych
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitab eelkõige Ukraina kõrgema korruptsioonivastase kohtu 11. augusti 2020. aasta otsus, milles kohus analüüsis Ukraina riikliku korruptsioonivastase büroo petitsiooni ja andis loa Yanukovychi kinnipidamiseks. Eeluurimiskohtunik kinnitas kohtuotsuses, et esineb põhjendatud kahtlus, et Yanukovych osales omastamisega seotud kuriteos, ning kinnitas, et Yanukovychil on kriminaalmenetluses kahtlustatava isiku staatus.
  Kõrgem korruptsioonivastane kohus tegi samuti kindlaks, et Yanukovych ei viibi alates 2014. aastast Ukrainas. Kohus järeldas, et on piisavalt alust arvata, et Yanukovych varjab end eeluurimisorganite eest.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Yanukovych on uurimisest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Yanukovychit süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Jagu B („Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele“) asendatakse järgmisega:

„B.

Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku kohane kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku (edaspidi „kriminaalmenetluse seadustik“) artiklis 42 on sätestatud, et igaüks, kellele esitatakse kriminaalmenetluse käigus kahtlustus või süüdistus, võib kasutada oma kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Need hõlmavad õigust saada teada, millises kuriteos teda kahtlustatakse või süüdistatakse, õigust saada sõnaselget ja viivitamatut teavet oma kriminaalmenetluse seadustiku kohaste õiguste kohta, õigust kaitsja poole pöördumiseks kohe esimesel taotlusel, õigust esitada avaldusi menetlustoimingute kohta ja õigust seada kahtluse alla uurija, prokuröri ja eeluurimiskohtuniku otsused, tegevus ja tegevusetus.

Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 303 tehakse vahet otsustel ja tegevusetusel, mida saab kohtueelse menetluse käigus vaidlustada (esimene lõik), ning otsustel, tegevusel ja tegevusetusel, mida võib kohtus ettevalmistava menetluse käigus arutada (teine lõik). Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 306 on sätestatud, et uurija ja prokuröri otsuste, tegevuse või tegevusetuse kohta esitatud kaebusi peab kaaluma esimese astme kohtu eeluurimiskohtunik kaebuse esitaja või tema kaitsja või esindaja juuresolekul. Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 308 on sätestatud, et kaebuse selle kohta, et uurija või prokurör ei pidanud kohtueelses menetluses kinni mõistlikust ajast, võib esitada kõrgema astme prokurörile ja see tuleb läbi vaadata kolme päeva jooksul alates selle esitamisest. Lisaks täpsustatakse kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 309, et eeluurimiskohtuniku otsuse võib edasikaebamise teel vaidlustada ning teisi otsuseid võidakse kohtu ettevalmistava menetluse käigus kohtulikult kontrollida. Lisaks on mitmed uurimismenetluse toimingud võimalikud üksnes eeluurimiskohtuniku või kohtu otsuse alusel (näiteks kriminaalmenetluse seadustiku artiklite 167–175 kohane vara arestimine ja artiklite 176–178 kohased kinnipidamismeetmed).

Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse kohaldamine iga loetellu kantud isiku puhul

1.

Viktor Fedorovych Yanukovych

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitab eelkõige Ukraina kõrgema korruptsioonivastase kohtu 11. augusti 2020. aasta otsus, milles kohus analüüsis Ukraina riikliku korruptsioonivastase büroo petitsiooni ja andis loa Yanukovychi kinnipidamiseks. Eeluurimiskohtunik kinnitas kohtuotsuses, et esineb põhjendatud kahtlus, et Yanukovych osales omastamisega seotud kuriteos, ning kinnitas, et Yanukovychil on kriminaalmenetluses kahtlustatava isiku staatus.

Kõrgem korruptsioonivastane kohus tegi samuti kindlaks, et Yanukovych ei viibi alates 2014. aastast Ukrainas. Kohus järeldas, et on piisavalt alust arvata, et Yanukovych varjab end eeluurimisorganite eest.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Yanukovych on uurimisest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Yanukovychit süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 2. | Vitali Yuriyovych Zakharchenko
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Zakharchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta, 23. novembri 2018. aasta ja 27. novembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Zakharchenko kinnipidamiseks.
  Lisaks on nõukogul teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Zakharchenko otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Zakharchenko tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale.

  28. veebruaril 2020 jätkati eeluurimist ning viidi läbi menetlus- ja uurimistoiminguid. Uurimisorgan peatas 3. märtsil 2020 eeluurimise, järeldades, et Zakharchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimisorgani ja kohtu eest, samuti et tema asukoht ei ole teada ning et kõik uurimis- (otsingu-) ja menetlustoimingud, mida on võimalik teha kahtlustatavate kohalolekuta, on läbi viidud. Seda otsust oli võimalik edasi kaevata.
  Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitse neid õigusi ei kasuta.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Zakharchenko uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Zakharchenkot süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

2.

Vitali Yuriyovych Zakharchenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Zakharchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta, 23. novembri 2018. aasta ja 27. novembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Zakharchenko kinnipidamiseks.

Lisaks on nõukogul teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Zakharchenko otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Zakharchenko tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale.

28. veebruaril 2020 jätkati eeluurimist ning viidi läbi menetlus- ja uurimistoiminguid. Uurimisorgan peatas 3. märtsil 2020 eeluurimise, järeldades, et Zakharchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimisorgani ja kohtu eest, samuti et tema asukoht ei ole teada ning et kõik uurimis- (otsingu-) ja menetlustoimingud, mida on võimalik teha kahtlustatavate kohalolekuta, on läbi viidud. Seda otsust oli võimalik edasi kaevata.

Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitse neid õigusi ei kasuta.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Zakharchenko uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Zakharchenkot süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 3. | Viktor Pavlovych Pshonka
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige asjaolu, et 22. detsembril 2014 esitati kirjalik teade kahtlustuse esitamise kohta, asjaolu, et 16. juuni 2017. aasta kriminaalmenetluse peatamise otsust oli võimalik edasi kaevata, ning eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta, 13. augusti 2018. aasta ja 5. septembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
  Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Pshonka otsimiseks. 24. juulil 2020 saadeti Venemaa Föderatsiooni pädevatele asutustele rahvusvahelise õigusabi taotlus Pshonka asukoha kindlakstegemiseks ja tema ülekuulamiseks. Taotluse menetlemine on veel pooleli. Eeluurimine peatati 24. juulil 2020 vajaduse tõttu viia läbi menetlustoiminguid rahvusvahelise koostöö raames.
  Venemaa ametiasutused lükkasid neile 2016. ja 2018. aastal saadetud rahvusvahelise õigusabi taotlused tagasi.
  Lisaks jättis Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus oma 2. oktoobri 2020. aasta otsusega rahuldamata Pshonka advokaadi kaebuse tühistada 23. detsembril 2014 esitatud teade kahtlustuse kohta. Kohus järeldas, et teade kahtlustuse kohta toimetati kätte kooskõlas Ukraina kriminaalmenetluse seadustikuga, ja kinnitas, et Pshonkal on kahtlustatava isiku staatus.
  Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus keeldus 7. mail 2020 ja 9. novembril 2020 algatamast menetlust advokaatide taotluse alusel seoses Ukraina riikliku korruptsioonivastase büroo tegevusetuse kohta kriminaalmenetluses. Kõrgema korruptsioonivastase kohtu apellatsioonikoda kinnitas need otsused vastavalt 1. juunil 2020 ja 26. novembril 2020.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Pshonka on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Pshonkat süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluste varasem täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

3.

Viktor Pavlovych Pshonka

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige asjaolu, et 22. detsembril 2014 esitati kirjalik teade kahtlustuse esitamise kohta, asjaolu, et 16. juuni 2017. aasta kriminaalmenetluse peatamise otsust oli võimalik edasi kaevata, ning eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta, 13. augusti 2018. aasta ja 5. septembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Pshonka otsimiseks. 24. juulil 2020 saadeti Venemaa Föderatsiooni pädevatele asutustele rahvusvahelise õigusabi taotlus Pshonka asukoha kindlakstegemiseks ja tema ülekuulamiseks. Taotluse menetlemine on veel pooleli. Eeluurimine peatati 24. juulil 2020 vajaduse tõttu viia läbi menetlustoiminguid rahvusvahelise koostöö raames.

Venemaa ametiasutused lükkasid neile 2016. ja 2018. aastal saadetud rahvusvahelise õigusabi taotlused tagasi.

Lisaks jättis Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus oma 2. oktoobri 2020. aasta otsusega rahuldamata Pshonka advokaadi kaebuse tühistada 23. detsembril 2014 esitatud teade kahtlustuse kohta. Kohus järeldas, et teade kahtlustuse kohta toimetati kätte kooskõlas Ukraina kriminaalmenetluse seadustikuga, ja kinnitas, et Pshonkal on kahtlustatava isiku staatus.

Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus keeldus 7. mail 2020 ja 9. novembril 2020 algatamast menetlust advokaatide taotluse alusel seoses Ukraina riikliku korruptsioonivastase büroo tegevusetuse kohta kriminaalmenetluses. Kõrgema korruptsioonivastase kohtu apellatsioonikoda kinnitas need otsused vastavalt 1. juunil 2020 ja 26. novembril 2020.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Pshonka on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Pshonkat süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluste varasem täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 6. | Viktor Ivanovych Ratushniak
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Ratushniaki kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta, 23. novembri 2018. aasta ja 4. detsembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Ratushniaki kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
  Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Ratushniaki otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Ratushniaki tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale.

  28. veebruaril 2020 jätkati eeluurimist, et viia läbi menetlus- ja uurimistoiminguid. Uurimisorgan peatas 3. märtsil 2020 eeluurimise, järeldades, et Ratushniaki varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimisorgani ja kohtu eest, samuti et tema asukoht ei ole teada ning et kõik uurimis- (otsingu-) ja menetlustoimingud, mida on võimalik teha kahtlustatavate kohalolekuta, on läbi viidud. Seda otsust oli võimalik edasi kaevata.
  Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitse neid õigusi ei kasuta.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Ratushniak on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Ratushniaki süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

6.

Viktor Ivanovych Ratushniak

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Ratushniaki kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta, 23. novembri 2018. aasta ja 4. detsembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Ratushniaki kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Ratushniaki otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Ratushniaki tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale.

28. veebruaril 2020 jätkati eeluurimist, et viia läbi menetlus- ja uurimistoiminguid. Uurimisorgan peatas 3. märtsil 2020 eeluurimise, järeldades, et Ratushniaki varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimisorgani ja kohtu eest, samuti et tema asukoht ei ole teada ning et kõik uurimis- (otsingu-) ja menetlustoimingud, mida on võimalik teha kahtlustatavate kohalolekuta, on läbi viidud. Seda otsust oli võimalik edasi kaevata.

Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitse neid õigusi ei kasuta.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Ratushniak on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Ratushniaki süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 7. | Oleksandr Viktorovych Yanukovych
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus.
  Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Venemaa Föderatsioonis viibiva ja uurimise eest kõrvale hoidva Yanukovychi otsimiseks.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Yanukovych on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Yanukovychit süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

7.

Oleksandr Viktorovych Yanukovych

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Venemaa Föderatsioonis viibiva ja uurimise eest kõrvale hoidva Yanukovychi otsimiseks.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Yanukovych on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Yanukovychit süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 9. | Artem Viktorovych Pshonka
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige asjaolu, et 29. detsembril 2014 esitati kirjalik teade kahtlustuse esitamise kohta, asjaolu, et 16. juuni 2017. aasta kriminaalmenetluse peatamise otsust oli võimalik edasi kaevata, ning eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta, 13. augusti 2018. aasta ja 5. septembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
  Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Pshonka otsimiseks. 24. juulil 2020 saadeti Venemaa Föderatsiooni pädevatele asutustele rahvusvahelise õigusabi taotlus kahtlustatava isiku asukoha kindlakstegemiseks ja tema ülekuulamiseks. Selle taotluse menetlemine on veel pooleli. Eeluurimine peatati 24. juulil 2020 vajaduse tõttu viia läbi menetlustoiminguid rahvusvahelise koostöö raames.
  Venemaa ametiasutused lükkasid neile 2018. aastal saadetud rahvusvahelise õigusabi taotluse tagasi.
  Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus jättis oma 8. juuli 2020. aasta otsusega rahuldamata Pshonka advokaadi apellatsioonikaebuse, et tühistada 30. aprillil 2015 otsus, et peatada eeluurimine. Kohus järeldas, et teade kahtlustuse kohta toimetati kätte kooskõlas Ukraina kriminaalmenetluse seadustikuga, ja kinnitas, et Pshonkal on kahtlustatava isiku staatus.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Pshonka uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Pshonkat süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse varasem täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

9.

Artem Viktorovych Pshonka

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige asjaolu, et 29. detsembril 2014 esitati kirjalik teade kahtlustuse esitamise kohta, asjaolu, et 16. juuni 2017. aasta kriminaalmenetluse peatamise otsust oli võimalik edasi kaevata, ning eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta, 13. augusti 2018. aasta ja 5. septembri 2019. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Pshonka otsimiseks. 24. juulil 2020 saadeti Venemaa Föderatsiooni pädevatele asutustele rahvusvahelise õigusabi taotlus kahtlustatava isiku asukoha kindlakstegemiseks ja tema ülekuulamiseks. Selle taotluse menetlemine on veel pooleli. Eeluurimine peatati 24. juulil 2020 vajaduse tõttu viia läbi menetlustoiminguid rahvusvahelise koostöö raames.

Venemaa ametiasutused lükkasid neile 2018. aastal saadetud rahvusvahelise õigusabi taotluse tagasi.

Ukraina kõrgem korruptsioonivastane kohus jättis oma 8. juuli 2020. aasta otsusega rahuldamata Pshonka advokaadi apellatsioonikaebuse, et tühistada 30. aprillil 2015 otsus, et peatada eeluurimine. Kohus järeldas, et teade kahtlustuse kohta toimetati kätte kooskõlas Ukraina kriminaalmenetluse seadustikuga, ja kinnitas, et Pshonkal on kahtlustatava isiku staatus.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Pshonka uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et kõrgema korruptsioonivastase kohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Pshonkat süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse varasem täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 12. | Serhiy Vitalyovych Kurchenko
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Kurchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 7. märtsi 2018. aasta otsus anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks. Lisaks teavitati kostjat eeluurimise lõpuleviimisest 28. märtsil 2019 ja talle võimaldati tutvuda materjalidega. Nõukogul on teavet selle kohta, et kaitse tutvumine materjalidega on endiselt pooleli.
  Odessa apellatsioonikohus rahuldas oma 29. aprilli 2020. aasta otsusega prokuröri apellatsioonikaebuse ja määras Kurchenkole ennetava meetme eelvangistuse näol. Samuti märkis kohus, et Kurchenko lahkus Ukrainast 2014. aastal ja tema asukohta ei ole võimalik kindlaks teha. Kohus järeldas, et Kurchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks eeluurimisorganite eest.
  Nõukogule teatati, et 29. aprillil 2020 saatsid Ukraina ametiasutused Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mis saadeti 28. juulil 2020 täitmata tagasi.
  Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Kurchenko on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et Odessa apellatsioonikohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Kurchenkot süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust. |
| --- | --- |

12.

Serhiy Vitalyovych Kurchenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Kurchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 7. märtsi 2018. aasta otsus anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks. Lisaks teavitati kostjat eeluurimise lõpuleviimisest 28. märtsil 2019 ja talle võimaldati tutvuda materjalidega. Nõukogul on teavet selle kohta, et kaitse tutvumine materjalidega on endiselt pooleli.

Odessa apellatsioonikohus rahuldas oma 29. aprilli 2020. aasta otsusega prokuröri apellatsioonikaebuse ja määras Kurchenkole ennetava meetme eelvangistuse näol. Samuti märkis kohus, et Kurchenko lahkus Ukrainast 2014. aastal ja tema asukohta ei ole võimalik kindlaks teha. Kohus järeldas, et Kurchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks eeluurimisorganite eest.

Nõukogule teatati, et 29. aprillil 2020 saatsid Ukraina ametiasutused Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mis saadeti 28. juulil 2020 täitmata tagasi.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Kurchenko on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et Odessa apellatsioonikohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Kurchenkot süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

| 17. | Oleksandr Viktorovych Klymenko
  Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.
  Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Klymenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 1. märtsi 2017. aasta ja 5. oktoobri 2018. aasta otsused anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks. Nõukogu märgib, et kaitsjat teavitati eeluurimiste lõpuleviimisest vastavalt 2017. ja 2018. aastal ning talle on sellest ajast alates esitatud kriminaalmenetluse materjalid tutvumiseks. Kaitse vaatab praegu läbi ja kontrollib suurt hulka olemasolevaid kriminaalmenetluse eeluurimisega seotud materjale. Nõukogu leiab, et kaitsele tuleb anda materjalide tutvumiseks pikalt aega.“ |
| --- | --- |

17.

Oleksandr Viktorovych Klymenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Klymenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 1. märtsi 2017. aasta ja 5. oktoobri 2018. aasta otsused anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks. Nõukogu märgib, et kaitsjat teavitati eeluurimiste lõpuleviimisest vastavalt 2017. ja 2018. aastal ning talle on sellest ajast alates esitatud kriminaalmenetluse materjalid tutvumiseks. Kaitse vaatab praegu läbi ja kontrollib suurt hulka olemasolevaid kriminaalmenetluse eeluurimisega seotud materjale. Nõukogu leiab, et kaitsele tuleb anda materjalide tutvumiseks pikalt aega.“

---

| 5.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/35 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/395,

4. märts 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/668 harmoneeritud standardite osas, mis käsitlevad kaitseriietuse elektrostaatilisi omadusi, tuletõrjujate ja mootorratturite kaitserõivaid, lumelauaga sõitmiseks kasutatavat kaitseriietust, pestitsiidide käitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietust, parema nähtavusega varustust keskmise riskiga olukordades, mägironimisvarustust ja elektrikaare termilise ohu kaitseriietust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (2) artikliga 14 eeldatakse, et isikukaitsevahendid, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud kõnealuse määruse II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (2) artikliga 14 eeldatakse, et isikukaitsevahendid, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud kõnealuse määruse II lisas.

| (2) | Kirjas M/031 pealkirjaga „CENi/CENELECi isikukaitsevahendite standardeid käsitlev standardimisvolitus“ esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) taotluse töötada välja ja koostada harmoneeritud standardid nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ toetuseks (3). |
| --- | --- |

(2)

Kirjas M/031 pealkirjaga „CENi/CENELECi isikukaitsevahendite standardeid käsitlev standardimisvolitus“ esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) taotluse töötada välja ja koostada harmoneeritud standardid nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ toetuseks (3).

| (3) | CEN koostas standardimistaotluse M/031 alusel mitu uut standardit ja vaatas läbi mitu olemasolevat harmoneeritud standardit. |
| --- | --- |

(3)

CEN koostas standardimistaotluse M/031 alusel mitu uut standardit ja vaatas läbi mitu olemasolevat harmoneeritud standardit.

| (4) | Standardimistaotlus M/031 kaotas kehtivuse 19. novembril 2020 ja see asendati uue standardimistaotlusega, nagu on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2020) 7924 (4). |
| --- | --- |

(4)

Standardimistaotlus M/031 kaotas kehtivuse 19. novembril 2020 ja see asendati uue standardimistaotlusega, nagu on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2020) 7924 (4).

| (5) | Kuna määrusega (EL) 2016/425 võeti üle isikukaitsevahendite suhtes kohaldatavad olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded, mis on sätestatud direktiivis 89/686/EMÜ, on standardimistaotluse M/031 alusel välja töötatud harmoneeritud standardite esialgsed versioonid hõlmatud rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotlusega. Nende standardite viited tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Seega võib erandkorras aktsepteerida, et standardid, mille CEN ja CENELEC on välja töötanud ja avaldanud standardimistaotluselt M/031 rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotlusele ülemineku ajal, ei sisalda selget viidet rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotlusele. |
| --- | --- |

(5)

Kuna määrusega (EL) 2016/425 võeti üle isikukaitsevahendite suhtes kohaldatavad olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded, mis on sätestatud direktiivis 89/686/EMÜ, on standardimistaotluse M/031 alusel välja töötatud harmoneeritud standardite esialgsed versioonid hõlmatud rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotlusega. Nende standardite viited tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Seega võib erandkorras aktsepteerida, et standardid, mille CEN ja CENELEC on välja töötanud ja avaldanud standardimistaotluselt M/031 rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotlusele ülemineku ajal, ei sisalda selget viidet rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotlusele.

| (6) | CEN ja CENELEC koostasid standardimistaotluse M/031 ja rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotluse alusel järgmised harmoneeritud standardid määruse (EL) 2016/425 toetuseks: EN 17109:2020 köisradade isikukaitsesüsteemide kohta, EN ISO 20320:2020 lumelauasõidul kasutatavate randmekaitsete kohta, harmoneeritud standardi EN ISO 27065:2017 muudatus EN ISO 27065:2017/A1:2019 pestitsiidikäitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietusele esitatavate toimivusnõuete kohta ning EN 61482-2:2020 elektrikaare termilise ohu eest kaitsva kaitseriietuse kohta. |
| --- | --- |

(6)

CEN ja CENELEC koostasid standardimistaotluse M/031 ja rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotluse alusel järgmised harmoneeritud standardid määruse (EL) 2016/425 toetuseks: EN 17109:2020 köisradade isikukaitsesüsteemide kohta, EN ISO 20320:2020 lumelauasõidul kasutatavate randmekaitsete kohta, harmoneeritud standardi EN ISO 27065:2017 muudatus EN ISO 27065:2017/A1:2019 pestitsiidikäitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietusele esitatavate toimivusnõuete kohta ning EN 61482-2:2020 elektrikaare termilise ohu eest kaitsva kaitseriietuse kohta.

| (7) | Standardimistaotluse M/031 ja rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotluse alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN 469:2005, mida on muudetud standardiga EN 469:2005/A1:2006 ja parandatud standarditega EN 469:2005/AC:2006 ja EN 1149-5:2008, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias (5). Läbivaatamise tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN 469:2020 tulekustutustöödel kasutatavate kaitserõivaste toimivusnõuete kohta ja EN 1149-5:2018 kaitseriietuse elektrostaatiliste omaduste kohta. |
| --- | --- |

(7)

Standardimistaotluse M/031 ja rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotluse alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN 469:2005, mida on muudetud standardiga EN 469:2005/A1:2006 ja parandatud standarditega EN 469:2005/AC:2006 ja EN 1149-5:2008, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias (5). Läbivaatamise tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN 469:2020 tulekustutustöödel kasutatavate kaitserõivaste toimivusnõuete kohta ja EN 1149-5:2018 kaitseriietuse elektrostaatiliste omaduste kohta.

| (8) | Standardimistaotluse M/031 ja rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotluse alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN 13595-1:2002 ja EN 13595-3:2002, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias (6). Läbivaatamise tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN 17092-2:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi AAA kohta, EN 17092-3:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi AA kohta, EN 17092-4:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi A kohta, EN 17092-5:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi B kohta ja EN 17092-6:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi C kohta. |
| --- | --- |

(8)

Standardimistaotluse M/031 ja rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotluse alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN 13595-1:2002 ja EN 13595-3:2002, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias (6). Läbivaatamise tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN 17092-2:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi AAA kohta, EN 17092-3:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi AA kohta, EN 17092-4:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi A kohta, EN 17092-5:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi B kohta ja EN 17092-6:2020 mootorratturite kaitserõivaste klassi C kohta.

| (9) | Standardimistaotluse M/031 ja rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotluse alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN 1150:1999 ja EN 13356:2001, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias (7). Sellest tulenevalt võeti vastu harmoneeritud standard EN 17353:2020 parema nähtavusega varustuse kohta keskmise riskiga olukordades. |
| --- | --- |

(9)

Standardimistaotluse M/031 ja rakendusotsuses C(2020) 7924 sätestatud standardimistaotluse alusel vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN 1150:1999 ja EN 13356:2001, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias (7). Sellest tulenevalt võeti vastu harmoneeritud standard EN 17353:2020 parema nähtavusega varustuse kohta keskmise riskiga olukordades.

| (10) | Komisjon on koos CENi ja CENELECiga hinnanud, kas CENi ja CENELECi koostatud või läbivaadatud standardid vastavad rakendusotsuses C(2020) 7924 nimetatud standardimistaotlusele. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on koos CENi ja CENELECiga hinnanud, kas CENi ja CENELECi koostatud või läbivaadatud standardid vastavad rakendusotsuses C(2020) 7924 nimetatud standardimistaotlusele.

| (11) | Harmoneeritud standardid EN 17109:2020, EN ISO 20320:2020, EN ISO 27065:2017/A1:2019, EN 469:2020, EN 1149-5:2018, EN 17092-2:2020, EN 17092-3:2020, EN 17092-4:2020, EN 17092-5:2020, EN 17092-6:2020, EN 17353:2020 ja EN 61482-2:2020 ning standardi EN ISO 27065:2017 muudatus EN ISO 27065:2017/A1:2019 vastavad asjakohastele nõuetele, mis on sätestatud määruses (EL) 2016/425. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(11)

Harmoneeritud standardid EN 17109:2020, EN ISO 20320:2020, EN ISO 27065:2017/A1:2019, EN 469:2020, EN 1149-5:2018, EN 17092-2:2020, EN 17092-3:2020, EN 17092-4:2020, EN 17092-5:2020, EN 17092-6:2020, EN 17353:2020 ja EN 61482-2:2020 ning standardi EN ISO 27065:2017 muudatus EN ISO 27065:2017/A1:2019 vastavad asjakohastele nõuetele, mis on sätestatud määruses (EL) 2016/425. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas.

| (12) | Seepärast on vaja kustutada Euroopa Liidu Teataja C-seeriast viited harmoneeritud standardile EN 469:2005, mida on muudetud standardiga EN 469:2005/A1:2006 ja parandatud standarditega EN 469:2005/AC:2006, EN 1149-5:2008, EN 13595-1:2002, EN 13595-3:2002, EN 1150:1999, EN 13356:2001 ja EN ISO 27065:2017, kuna need standardid on läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast on vaja kustutada Euroopa Liidu Teataja C-seeriast viited harmoneeritud standardile EN 469:2005, mida on muudetud standardiga EN 469:2005/A1:2006 ja parandatud standarditega EN 469:2005/AC:2006, EN 1149-5:2008, EN 13595-1:2002, EN 13595-3:2002, EN 1150:1999, EN 13356:2001 ja EN ISO 27065:2017, kuna need standardid on läbi vaadatud.

| (13) | Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2020/668 (8) I lisas on loetletud viited määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud harmoneeritud standarditele, rakendusotsuse (EL) 2020/668 II lisas aga viited nendele määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud harmoneeritud standarditele, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teatajast nimetatud lisas märgitud kuupäevadel. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2020/668 (8) I lisas on loetletud viited määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud harmoneeritud standarditele, rakendusotsuse (EL) 2020/668 II lisas aga viited nendele määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud harmoneeritud standarditele, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teatajast nimetatud lisas märgitud kuupäevadel.

| (14) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2020/668 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2020/668 vastavalt muuta.

| (15) | Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et valmistuda läbivaadatud ja muudetud standardite kohaldamiseks, on vaja II lisas loetletud standardite viidete kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et anda tootjatele piisavalt aega, et valmistuda läbivaadatud ja muudetud standardite kohaldamiseks, on vaja II lisas loetletud standardite viidete kustutamine edasi lükata.

| (16) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Käesolev otsus peaks jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(16)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Käesolev otsus peaks jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2020/668 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusotsuse (EL) 2020/668 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 4. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/425, mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 51).

2

(3)  Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/686/EMÜ, isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18).

3

(4)  Komisjoni 19. novembri 2020. aasta rakendusotsus C(2020) 7924 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud standardimistaotluse kohta, mis esitatakse Euroopa Standardikomiteele ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele seoses isikukaitsevahenditega.

4

(5)  
  ELT C 113, 27.3.2018, lk 41.

5

(6)  
  ELT C 113, 27.3.2018, lk 41.

6

(7)  
  ELT C 113, 27.3.2018, lk 41.

7

(8)  Komisjoni 18. mai 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/668 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 toetuseks koostatud ja isikukaitsevahendeid käsitlevate harmoneeritud standardite kohta (ELT L 156, 19.5.2020, lk 13).

8

---

I LISA

Rakendusotsuse (EL) 2020/668 I lisasse lisatakse järgmised kanded:

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| „20. | EN 1149-5:2018
  Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali toimivus- ja kavandamisnõuded |
| 21. | EN 17092-2:2020
  Mootorratturite kaitserõivad. Osa 2: Klassi AAA rõivad. Nõuded |
| 22. | EN 17092-3:2020
  Mootorratturite kaitserõivad. Osa 3: Klassi AA rõivad. Nõuded |
| 23. | EN 17092-4:2020
  Mootorratturite kaitserõivad. Osa 4: Klassi A rõivad. Nõuded |
| 24. | EN 17092-5:2020
  Mootorratturite kaitserõivad. Osa 5: Klassi B rõivad. Nõuded |
| 25. | EN 17092-6:2020
  Mootorratturite kaitserõivad. Osa 6: Klassi C rõivad. Nõuded |
| 26. | EN 17109:2020
  Köisrajad. Isikukaitsesüsteemid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 27. | EN 61482-2:2020
  Töö pingestatud seadmetega. Kaitseriietus elektrikaare termilise ohu eest. Osa 2: Nõuded |
| 28. | EN ISO 20320:2020
  Lumelauasõidul kasutatav kaitseriietus. Randmekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 20320:2020) |
| 29. | EN 17353:2020
  Kaitserõivad. Parema nähtavusega varustus keskmise riskiga olukordades. Katsemeetodid ja nõuded |
| 30. | EN 469:2020
  Tuletõrjujate kaitserõivad. Tulekustutustöödel kasutatavate kaitserõivaste toimivusnõuded |
| 31. | EN ISO 27065:2017
  Kaitseriietus. Pestitsiidikäitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietuse toimivusnõuded (ISO 27065:2017).
  EN ISO 27065:2017/A1:2019“ |

Nr

Viide standardile

„20.

EN 1149-5:2018

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali toimivus- ja kavandamisnõuded

21.

EN 17092-2:2020

Mootorratturite kaitserõivad. Osa 2: Klassi AAA rõivad. Nõuded

22.

EN 17092-3:2020

Mootorratturite kaitserõivad. Osa 3: Klassi AA rõivad. Nõuded

23.

EN 17092-4:2020

Mootorratturite kaitserõivad. Osa 4: Klassi A rõivad. Nõuded

24.

EN 17092-5:2020

Mootorratturite kaitserõivad. Osa 5: Klassi B rõivad. Nõuded

25.

EN 17092-6:2020

Mootorratturite kaitserõivad. Osa 6: Klassi C rõivad. Nõuded

26.

EN 17109:2020

Köisrajad. Isikukaitsesüsteemid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

27.

EN 61482-2:2020

Töö pingestatud seadmetega. Kaitseriietus elektrikaare termilise ohu eest. Osa 2: Nõuded

28.

EN ISO 20320:2020

Lumelauasõidul kasutatav kaitseriietus. Randmekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 20320:2020)

29.

EN 17353:2020

Kaitserõivad. Parema nähtavusega varustus keskmise riskiga olukordades. Katsemeetodid ja nõuded

30.

EN 469:2020

Tuletõrjujate kaitserõivad. Tulekustutustöödel kasutatavate kaitserõivaste toimivusnõuded

31.

EN ISO 27065:2017

Kaitseriietus. Pestitsiidikäitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietuse toimivusnõuded (ISO 27065:2017).

EN ISO 27065:2017/A1:2019“

---

II LISA

Rakendusotsuse (EL) 2020/668 II lisasse lisatakse järgmised kanded:

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| „15. | EN 469:2005
  Tuletõrjujate kaitserõivad. Tulekustutustöödel kasutatavate kaitserõivaste toimivusnõuded
  EN 469:2005/A1:2006
  EN 469:2005/AC:2006 | 5. september 2022 |
| 16. | EN 1149-5:2008
  Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali toimivus- ja kavandamisnõuded | 5. september 2022 |
| 17. | EN 13595-1:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitserõivad. Jakid, püksid ja ühe- või kaheosalised ülikonnad. Osa 1: Üldnõuded | 5. september 2022 |
| 18. | EN 13595-3:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitserõivad. Jakid, püksid ja ühe- või kaheosalised ülikonnad. Osa 3: Katsemeetod survekindluse määramiseks | 5. september 2022 |
| 19. | EN 1150:1999
  Kaitserõivad. Hoiatusrõivad mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded | 5. september 2022 |
| 20. | EN 13356:2001
  Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded | 5. september 2022 |
| 21. | EN ISO 27065:2017
  Kaitseriietus. Pestitsiidikäitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietuse toimivusnõuded (ISO 27065:2017) | 5. september 2022“ |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

„15.

EN 469:2005

Tuletõrjujate kaitserõivad. Tulekustutustöödel kasutatavate kaitserõivaste toimivusnõuded

EN 469:2005/A1:2006

EN 469:2005/AC:2006

5. september 2022

16.

EN 1149-5:2008

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali toimivus- ja kavandamisnõuded

5. september 2022

17.

EN 13595-1:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitserõivad. Jakid, püksid ja ühe- või kaheosalised ülikonnad. Osa 1: Üldnõuded

5. september 2022

18.

EN 13595-3:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitserõivad. Jakid, püksid ja ühe- või kaheosalised ülikonnad. Osa 3: Katsemeetod survekindluse määramiseks

5. september 2022

19.

EN 1150:1999

Kaitserõivad. Hoiatusrõivad mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

5. september 2022

20.

EN 13356:2001

Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

5. september 2022

21.

EN ISO 27065:2017

Kaitseriietus. Pestitsiidikäitlejate ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietuse toimivusnõuded (ISO 27065:2017)

5. september 2022“

---

Parandused

| 5.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/40

---

Komisjoni 17. detsembri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/2151 (millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuete kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 428, 18. detsember 2020
  )

Leheküljel 65 IV lisa punkti 2 teises lõigus

asendatakse

Image 1

järgmisega:

Image 2

---