# Az Európai Unió L 61/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 61 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. február 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 61

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. február 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/270 határozata (2021. január 25.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/271 végrehajtási határozata (2021. február 17.) Görögország megerősített felügyeletének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2021) 998. számú dokumentummal történt) | 3 |
| | * | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EU) 2021/272 határozata (2020. december 16.) a nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyek számára előírt azon ideiglenes követelmény meghosszabbításáról, hogy csökkentsék a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező társaságok kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos bejelentési küszöbértékeket a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint az illetékes hatóságoknak bejelentendő nettó pozíciók tekintetében | 7 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Kereskedelmi Bizottság 1/2020 határozata (2020. november 19.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia, Ecuador és Peru közötti kereskedelmi megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelék módosításáról [2021/273] | 27 |
| | * | Az EU–Svájc Vegyes Bizottság 1/2021 határozata (2021. február 12.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött, módosított megállapodás 2. jegyzőkönyve III. és IV. táblázatának módosításáról [2021/274] | 29 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2021/270 határozata (2021. január 25.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

1

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/271 végrehajtási határozata (2021. február 17.) Görögország megerősített felügyeletének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2021) 998. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2021) 998. számú dokumentummal történt)

3

*

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EU) 2021/272 határozata (2020. december 16.) a nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyek számára előírt azon ideiglenes követelmény meghosszabbításáról, hogy csökkentsék a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező társaságok kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos bejelentési küszöbértékeket a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint az illetékes hatóságoknak bejelentendő nettó pozíciók tekintetében

7

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Kereskedelmi Bizottság 1/2020 határozata (2020. november 19.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia, Ecuador és Peru közötti kereskedelmi megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelék módosításáról [2021/273]

27

*

Az EU–Svájc Vegyes Bizottság 1/2021 határozata (2021. február 12.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött, módosított megállapodás 2. jegyzőkönyve III. és IV. táblázatának módosításáról [2021/274]

29

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2021.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/1

---

A TANÁCS (EU) 2021/270 HATÁROZATA

(2021. január 25.)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, a 100. cikkének (2) bekezdésére, valamint a 207. és 209. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdésével és a 218. cikkének (7) bekezdésével, valamint a 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/104 (2) határozatnak megfelelően az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. november 24-én aláírták, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/104 (2) határozatnak megfelelően az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. november 24-én aláírták, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

| (2) | A megállapodás fontos lépésnek számít az Unió dél-kaukázusi politikai és gazdasági jelenlétének fokozása felé. A politikai párbeszéd intenzitásának növelésével és a területek széles körét illető együttműködés fejlesztésével a megállapodás hatékonyabb bilaterális kapcsolat alapjait fekteti le az Örmény Köztársasággal. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás fontos lépésnek számít az Unió dél-kaukázusi politikai és gazdasági jelenlétének fokozása felé. A politikai párbeszéd intenzitásának növelésével és a területek széles körét illető együttműködés fejlesztésével a megállapodás hatékonyabb bilaterális kapcsolat alapjait fekteti le az Örmény Köztársasággal.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodást (3) a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

2. cikk

A megállapodás 385. cikke (1) bekezdésében említett jóváhagyó okiratot az Unió nevében a Tanács elnöke helyezi letétbe (4).

3. cikk

(1)   A megállapodás 240. cikkének alkalmazásában az Unió nevében a Bizottság hagyja jóvá a megállapodásnak a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság határozatai révén történő módosításait. Ha valamely földrajzi árujelzővel kapcsolatos kifogást követően az érdekelt felek nem tudnak megállapodásra jutni, akkor azzal kapcsolatban a Bizottság az 1151/2012/EU rendelet (5) 57. cikkében megállapított eljárás alapján álláspontot fogad el.

(2)   A megállapodás 270. cikke (2) bekezdése első mondatának alkalmazásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy elfogadja az Uniónak a megállapodás XI. mellékletének módosításával kapcsolatos álláspontját.

A megállapodás 270. cikke (2) bekezdése második mondatának alkalmazásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy kifogásolja a XI. melléklet Örmény Köztársaság által javasolt módosítását vagy helyesbítését.

4. cikk

(1)   A megállapodás V. címe 9. fejezetének 3. alszakasza (Földrajzi árujelzők) alapján oltalomban részesített megnevezést minden olyan gazdasági szereplő alkalmazhatja, amely a vonatkozó termékleírásnak megfelelő mezőgazdasági terméket, élelmiszert, bort, ízesített borászati terméket vagy szeszes italt forgalmaz.

(2)   A megállapodás 301. cikkének megfelelően a tagállamok és az Unió intézményei érvényesítik a megállapodás 297–300. cikke szerinti oltalmat függetlenül attól, hogy ezt valamely érdekelt fél kérte-e.

5. cikk

A megállapodás nem értelmezhető úgy, mint amely olyan jogokat biztosít vagy kötelezettségeket ír elő, amelyekre közvetlenül hivatkozni lehet az uniós és tagállami bíróságok és törvényszékek előtt.

6. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. január 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2018. július 4-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/104 határozata (2017. november 20.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 23., 2018.1.26., 1. o.).

2

(3)  A megállapodást a HL 2018.1.26-i 23. számának 4. oldalán hirdették ki az aláírásról szóló határozattal együtt.

3

(4)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1151/2012/EU rendelete (2012. november 21.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

5

---

HATÁROZATOK

| 2021.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/271 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. február 17.)

Görögország megerősített felügyeletének meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2021) 998. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében nyújtott pénzügyi támogatás 2018. augusztus 20-i lezárultát követően az (EU) 2018/1192 bizottsági végrehajtási határozat (2) a 2018. augusztus 21-ével kezdődő hat hónapos időszakra megerősített felügyelet alá vonta Görögországot. A Bizottság a megerősített felügyeletet azóta négyszer meghosszabbította (3), mind a négy alkalommal további hat hónapra, legutóbb 2020. augusztus 21-ével kezdődően. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében nyújtott pénzügyi támogatás 2018. augusztus 20-i lezárultát követően az (EU) 2018/1192 bizottsági végrehajtási határozat (2) a 2018. augusztus 21-ével kezdődő hat hónapos időszakra megerősített felügyelet alá vonta Görögországot. A Bizottság a megerősített felügyeletet azóta négyszer meghosszabbította (3), mind a négy alkalommal további hat hónapra, legutóbb 2020. augusztus 21-ével kezdődően.

| (2) | Görögország 2010 óta jelentős összegű pénzügyi támogatást kapott, amelynek következtében az euróövezeti tagállamokkal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Európai Stabilitási Mechanizmussal szemben fennálló kötelezettségei összesen 243 700 millió EUR-t tesznek ki. Európai partnerei kedvező feltételek mellett nyújtottak pénzügyi támogatást Görögország számára, és 2012-ben, majd az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében 2017-ben egyedi intézkedéseket fogadtak el az adósság fenntarthatóbb alapokra helyezése érdekében. Az eurócsoport 2018. június 22-én politikai megállapodásra jutott arról, hogy az államadósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében további intézkedéseket hajt végre. Ezek közül néhányról – többek között az euróövezeti nemzeti központi bankok által a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás és az értékpapírpiaci program keretében tartott görög államkötvényekből eredő jövedelemnek megfelelő összegek transzferéről – az eurócsoport félévente dönthet annak függvényében, hogy Görögország a megerősített felügyelet keretében kedvező értékelést kap-e a program nyomán tett szakpolitikai kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozóan. Az eurócsoport 2019. áprilisi, 2019. decemberi, 2020. júniusi és 2020. novemberi megállapodásának eredményeként lehetővé vált a szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések első négy szakaszának végrehajtása. |
| --- | --- |

(2)

Görögország 2010 óta jelentős összegű pénzügyi támogatást kapott, amelynek következtében az euróövezeti tagállamokkal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Európai Stabilitási Mechanizmussal szemben fennálló kötelezettségei összesen 243 700 millió EUR-t tesznek ki. Európai partnerei kedvező feltételek mellett nyújtottak pénzügyi támogatást Görögország számára, és 2012-ben, majd az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében 2017-ben egyedi intézkedéseket fogadtak el az adósság fenntarthatóbb alapokra helyezése érdekében. Az eurócsoport 2018. június 22-én politikai megállapodásra jutott arról, hogy az államadósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében további intézkedéseket hajt végre. Ezek közül néhányról – többek között az euróövezeti nemzeti központi bankok által a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás és az értékpapírpiaci program keretében tartott görög államkötvényekből eredő jövedelemnek megfelelő összegek transzferéről – az eurócsoport félévente dönthet annak függvényében, hogy Görögország a megerősített felügyelet keretében kedvező értékelést kap-e a program nyomán tett szakpolitikai kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozóan. Az eurócsoport 2019. áprilisi, 2019. decemberi, 2020. júniusi és 2020. novemberi megállapodásának eredményeként lehetővé vált a szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések első négy szakaszának végrehajtása.

| (3) | Görögország az eurócsoporton belül kötelezettséget vállalt az Európai Stabilitási Mechanizmus makrogazdasági kiigazítási programja (a továbbiakban: program) keretében elfogadott valamennyi kulcsfontosságú reform folytatására és befejezésére, valamint a program és annak elődprogramjai keretében elfogadott fontos reformok céljainak fenntartására. Görögország kötelezettséget vállalt arra is, hogy egyedi intézkedéseket hajt végre a költségvetési és fiskális-strukturális szakpolitikák, a szociális jólét, a pénzügyi stabilitás, a munkaerő- és a termékpiacok, a privatizáció és a közigazgatás területén. Ezek az eurócsoport 2018. június 22-i nyilatkozatának mellékletében foglalt egyedi intézkedések hozzájárulnak Görögország túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányának és a gazdasági nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezeléséhez. |
| --- | --- |

(3)

Görögország az eurócsoporton belül kötelezettséget vállalt az Európai Stabilitási Mechanizmus makrogazdasági kiigazítási programja (a továbbiakban: program) keretében elfogadott valamennyi kulcsfontosságú reform folytatására és befejezésére, valamint a program és annak elődprogramjai keretében elfogadott fontos reformok céljainak fenntartására. Görögország kötelezettséget vállalt arra is, hogy egyedi intézkedéseket hajt végre a költségvetési és fiskális-strukturális szakpolitikák, a szociális jólét, a pénzügyi stabilitás, a munkaerő- és a termékpiacok, a privatizáció és a közigazgatás területén. Ezek az eurócsoport 2018. június 22-i nyilatkozatának mellékletében foglalt egyedi intézkedések hozzájárulnak Görögország túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányának és a gazdasági nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezeléséhez.

| (4) | A Bizottság 2020. február 26-án közzétette a Görögországra vonatkozó 2020. évi országjelentését (4). A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Görögországban túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn (5). Bár számos területen látható előrelépés, a magas államadósság, a bankok mérlegében szereplő nemteljesítő hitelek magas szintje és a gyengélkedő külgazdaság kapcsán továbbra is jelentős sebezhetőségek és öröklött problémák állnak fenn, miközben a növekedési potenciál továbbra is alacsony, a munkanélküliség pedig magas. Ezeket a megállapításokat a riasztási mechanizmus keretében készült jelentés is megerősítette, amelyet a Bizottság 2020. november 18-án – a Covid19-válság hatásait is figyelembe véve – fogadott el az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján, és amely Görögországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában 2021-ben részletes vizsgálatot kell végezni. Az említett jelentés egyik fő megállapítása az volt, hogy az államadósság a 2019. évi csökkenés után 2020-ban, a gazdasági visszaesés és a világjárvány hatásainak enyhítéséhez szükséges intézkedések költségei miatt várhatóan a bruttó hazai termék 200 %-a fölé emelkedik. Görögország pénzügyi ágazata kapcsán továbbra is probléma az alacsony nyereségesség, a tőkemegfelelési mutatók átlag alatti szintje és a nemteljesítő hitelek nagy állománya. A nettó nemzetközi befektetési pozíció változatanul jelentősen negatív – noha egy jelentős része rendkívül kedvező feltételű külső államadósságot takar –, és az előrejelzések szerint tovább romlik, a turizmus gyenge teljesítménye miatt. A munkanélküliség továbbra is nagyon magas, ráadásul a válság átmenetileg megszakította annak lassan csökkenő tendenciáját. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2020. február 26-án közzétette a Görögországra vonatkozó 2020. évi országjelentését (4). A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Görögországban túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn (5). Bár számos területen látható előrelépés, a magas államadósság, a bankok mérlegében szereplő nemteljesítő hitelek magas szintje és a gyengélkedő külgazdaság kapcsán továbbra is jelentős sebezhetőségek és öröklött problémák állnak fenn, miközben a növekedési potenciál továbbra is alacsony, a munkanélküliség pedig magas. Ezeket a megállapításokat a riasztási mechanizmus keretében készült jelentés is megerősítette, amelyet a Bizottság 2020. november 18-án – a Covid19-válság hatásait is figyelembe véve – fogadott el az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján, és amely Görögországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában 2021-ben részletes vizsgálatot kell végezni. Az említett jelentés egyik fő megállapítása az volt, hogy az államadósság a 2019. évi csökkenés után 2020-ban, a gazdasági visszaesés és a világjárvány hatásainak enyhítéséhez szükséges intézkedések költségei miatt várhatóan a bruttó hazai termék 200 %-a fölé emelkedik. Görögország pénzügyi ágazata kapcsán továbbra is probléma az alacsony nyereségesség, a tőkemegfelelési mutatók átlag alatti szintje és a nemteljesítő hitelek nagy állománya. A nettó nemzetközi befektetési pozíció változatanul jelentősen negatív – noha egy jelentős része rendkívül kedvező feltételű külső államadósságot takar –, és az előrejelzések szerint tovább romlik, a turizmus gyenge teljesítménye miatt. A munkanélküliség továbbra is nagyon magas, ráadásul a válság átmenetileg megszakította annak lassan csökkenő tendenciáját.

| (5) | A világjárvány kezdete óta az EU és tagállamai példa nélküli intézkedésekkel védték az emberek életét és megélhetését. A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Görögország további költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának növelése érdekében, és kibővítette a leginkább érintett emberek és vállalkozások támogatására szolgáló fiskális és likviditási intézkedéseket. Az EU támogatta az egészségügyi válság kezelésére és a gazdasági sokkhatás enyhítésére irányuló nemzeti erőfeszítéseket. Felszabadította költségvetését a vírus elleni küzdelem céljából, aktiválta a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezését, teljes mértékben kihasználta az állami támogatási szabályok keretében előirányzott rugalmasságot, és a munkahelyek védelme érdekében létrehozta a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszközt (SURE). Az Európai Központi Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus és az Európai Beruházási Bank intézkedéseivel párhuzamosan az EU 750 milliárd EUR-t biztosít a Next Generation EU útján, amelyet elsősorban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül hajtanak végre. Az eszköz jelentős támogatást fog nyújtani a tagállami gazdaságok megerősítését célzó reformok és beruházások végrehajtásához. Ilyen formában a görög gazdaság számára is lehetővé teszi, hogy kilábaljon a jelenlegi válságból, és kezelje fennmaradó kihívásait. Emellett a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben az EU több mint 1 000 milliárd EUR-t szán az uniós szakpolitikai területek új vagy megerősített prioritásaira, ideértve a zöld és a digitális átállást is. |
| --- | --- |

(5)

A világjárvány kezdete óta az EU és tagállamai példa nélküli intézkedésekkel védték az emberek életét és megélhetését. A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Görögország további költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának növelése érdekében, és kibővítette a leginkább érintett emberek és vállalkozások támogatására szolgáló fiskális és likviditási intézkedéseket. Az EU támogatta az egészségügyi válság kezelésére és a gazdasági sokkhatás enyhítésére irányuló nemzeti erőfeszítéseket. Felszabadította költségvetését a vírus elleni küzdelem céljából, aktiválta a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezését, teljes mértékben kihasználta az állami támogatási szabályok keretében előirányzott rugalmasságot, és a munkahelyek védelme érdekében létrehozta a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszközt (SURE). Az Európai Központi Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus és az Európai Beruházási Bank intézkedéseivel párhuzamosan az EU 750 milliárd EUR-t biztosít a Next Generation EU útján, amelyet elsősorban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül hajtanak végre. Az eszköz jelentős támogatást fog nyújtani a tagállami gazdaságok megerősítését célzó reformok és beruházások végrehajtásához. Ilyen formában a görög gazdaság számára is lehetővé teszi, hogy kilábaljon a jelenlegi válságból, és kezelje fennmaradó kihívásait. Emellett a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben az EU több mint 1 000 milliárd EUR-t szán az uniós szakpolitikai területek új vagy megerősített prioritásaira, ideértve a zöld és a digitális átállást is.

| (6) | A Bizottság 2020. november 18-án közzétette a megerősített felügyelet keretében készített nyolcadik értékelését Görögországról (7). Ebben megállapította, hogy Görögország a világjárvány miatti kedvezőtlen körülmények ellenére is megtette a konkrét reformokra vonatkozó aktuális kötelezettségvállalásainak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Megjegyezte továbbá, hogy a hatóságok a 2020 első felében bekövetkezett kényszerű leállás után az elmúlt hónapokban sikeresen újraindították a reformvállalásokkal kapcsolatos munkát, és végrehajtottak számos alapvető reformot. Az európai uniós intézmények üdvözölték a minden területre kiterjedő szoros és konstruktív együttműködést, és arra biztatták a hatóságokat, hogy az eddigi lendület megtartásával, valamint az erőfeszítések szükség szerinti fokozásával mielőbb vigyék végig a közelmúltban elfogadott elsődleges jogszabályok végrehajtását. Ez különösen a pénzügyi ágazat reformját érinti, amihez rövid időn belül nagy mennyiségű másodlagos jogszabályt kell kidolgozni és elfogadni. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2020. november 18-án közzétette a megerősített felügyelet keretében készített nyolcadik értékelését Görögországról (7). Ebben megállapította, hogy Görögország a világjárvány miatti kedvezőtlen körülmények ellenére is megtette a konkrét reformokra vonatkozó aktuális kötelezettségvállalásainak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Megjegyezte továbbá, hogy a hatóságok a 2020 első felében bekövetkezett kényszerű leállás után az elmúlt hónapokban sikeresen újraindították a reformvállalásokkal kapcsolatos munkát, és végrehajtottak számos alapvető reformot. Az európai uniós intézmények üdvözölték a minden területre kiterjedő szoros és konstruktív együttműködést, és arra biztatták a hatóságokat, hogy az eddigi lendület megtartásával, valamint az erőfeszítések szükség szerinti fokozásával mielőbb vigyék végig a közelmúltban elfogadott elsődleges jogszabályok végrehajtását. Ez különösen a pénzügyi ágazat reformját érinti, amihez rövid időn belül nagy mennyiségű másodlagos jogszabályt kell kidolgozni és elfogadni.

| (7) | A Bizottság 2020. évi részletes vizsgálata, valamint értékelése alapján a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A Tanács figyelembe vette, hogy az egyensúlyhiány kiigazítására csak a világjárvány elleni küzdelem és a gazdasági helyreállítás után kerülhet sor. A Tanács azt ajánlotta (8) Görögországnak, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése érdekében, többek között az egészségügyi rendszer rezilienciájának erősítésével, a válság foglalkoztatási és társadalmi hatásait enyhítő csökkentett munkaidős foglalkoztatás és hatékony aktivizálási támogatások kidolgozásával, likviditást biztosító intézkedések bevezetésével, továbbá számos kiemelt beruházási területre – például a zöld és a digitális átállásra – irányuló köz- és magánberuházások előmozdításával. A Tanács felszólította továbbá a hatóságokat, hogy a Covid19-világjárvány miatt bevezetett korlátozások fokozatos enyhítését követően – a fenntartható gazdasági helyreállítás újraindítása érdekében – folytassák és fejezzék be a program nyomán tett kötelezettségvállalásnak megfelelő reformokat. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2020. évi részletes vizsgálata, valamint értékelése alapján a Tanács megvizsgálta a 2020. évi nemzeti reformprogramot és a 2020. évi stabilitási programot. A Tanács figyelembe vette, hogy az egyensúlyhiány kiigazítására csak a világjárvány elleni küzdelem és a gazdasági helyreállítás után kerülhet sor. A Tanács azt ajánlotta (8) Görögországnak, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése érdekében, többek között az egészségügyi rendszer rezilienciájának erősítésével, a válság foglalkoztatási és társadalmi hatásait enyhítő csökkentett munkaidős foglalkoztatás és hatékony aktivizálási támogatások kidolgozásával, likviditást biztosító intézkedések bevezetésével, továbbá számos kiemelt beruházási területre – például a zöld és a digitális átállásra – irányuló köz- és magánberuházások előmozdításával. A Tanács felszólította továbbá a hatóságokat, hogy a Covid19-világjárvány miatt bevezetett korlátozások fokozatos enyhítését követően – a fenntartható gazdasági helyreállítás újraindítása érdekében – folytassák és fejezzék be a program nyomán tett kötelezettségvállalásnak megfelelő reformokat.

| (8) | A görög bankrendszer stabilitása és sokkokkal szembeni rezilienciája az Európai Stabilitási Mechanizmus programjának vége óta megnőtt, de a megörökölt kockázatok és a rendszer sérülékenységét eredményező jelentős mögöttes problémák továbbra is jelen vannak, a helyzetet pedig tovább tetézik a koronavírus-járvány kedvezőtlen hatásai. A bankok likviditása a laza monetáris politikából adódó feltételeknek köszönhetően megfelelő, azonban a nemteljesítő hitelek szintje továbbra is magas, összegük 2020 szeptemberében 58,7 milliárd EUR volt, ami a bruttó ügyfélhitel-állomány 35,8 %-a (9). 2020 első kilenc hónapjában folytatódott a nemteljesítő hitelek állományának 2016. március (a 107,2 milliárd EUR-s csúcsérték) óta tartó csökkenése, de a csökkenés üteme lassult. Továbbra is nagy az adósságtörlesztési moratóriumot élvező hitelek aránya, ami a moratóriumok lejártának közeledtével előrevetíti a céltartalékok szükségszerű növelésének és az eszközminőségi ráták romlásának jelentős kockázatát. A nemteljesítő hitelek kezelését szolgáló banki stratégiák egyik kulcseleme továbbra is a Herkules-program keretében végrehajtott értékpapírosítások folytatása, amelyek lezárása 2021 első felében várható. A görög bankok tőkepozíciója összhangban van a szabályozási követelményekkel, de középtávon növekvő felügyeleti követelményekkel kell szembenézniük, és egyre több tőkére lesz szükségük a nemteljesítő hitelek állományának leépítéséhez, miközben a nyereségességük alacsony, és a világjárvány gazdasági hatásainak nyomására várhatóan tovább fog csökkenni. Ennek következtében a görög bankok különösen ki vannak téve a finanszírozási költségek potenciális növekedéséből és a világjárvány miatt ismét romló eszközminőségből adódó kockázatoknak. A hatóságok – a kereskedelmi bankok és az állománykezelők szintjén tett kezdeményezéseket kiegészítve – sikeresen végrehajtották vagy meghosszabbították intézkedéseiket annak érdekében, hogy a válsággal sújtott vállalkozások folyamatosan hozzájussanak a szükséges finanszírozáshoz. Emellett folyamatban vannak a pénzügyi ágazat kulcsfontosságú reformjai is, amelyek célja – a Covid19-járvány kedvezőtlen hatása miatt bekövetkezett késedelmekkel összefüggésben – a nemteljesítő hitelek szanálására szolgáló eszköztár javítása. Ezek a reformok – különösen a széttagolt fizetésképtelenségi szabályozás közelmúltban elfogadott egyszerűsítése – hozzájárulhatnak a válság által a magánszektor eladósodottságára gyakorolt középtávú hatás enyhítéséhez. E reformok hatása végrehajtásuk megfelelő ütemezésétől és hatékonyságától függ. |
| --- | --- |

(8)

A görög bankrendszer stabilitása és sokkokkal szembeni rezilienciája az Európai Stabilitási Mechanizmus programjának vége óta megnőtt, de a megörökölt kockázatok és a rendszer sérülékenységét eredményező jelentős mögöttes problémák továbbra is jelen vannak, a helyzetet pedig tovább tetézik a koronavírus-járvány kedvezőtlen hatásai. A bankok likviditása a laza monetáris politikából adódó feltételeknek köszönhetően megfelelő, azonban a nemteljesítő hitelek szintje továbbra is magas, összegük 2020 szeptemberében 58,7 milliárd EUR volt, ami a bruttó ügyfélhitel-állomány 35,8 %-a (9). 2020 első kilenc hónapjában folytatódott a nemteljesítő hitelek állományának 2016. március (a 107,2 milliárd EUR-s csúcsérték) óta tartó csökkenése, de a csökkenés üteme lassult. Továbbra is nagy az adósságtörlesztési moratóriumot élvező hitelek aránya, ami a moratóriumok lejártának közeledtével előrevetíti a céltartalékok szükségszerű növelésének és az eszközminőségi ráták romlásának jelentős kockázatát. A nemteljesítő hitelek kezelését szolgáló banki stratégiák egyik kulcseleme továbbra is a Herkules-program keretében végrehajtott értékpapírosítások folytatása, amelyek lezárása 2021 első felében várható. A görög bankok tőkepozíciója összhangban van a szabályozási követelményekkel, de középtávon növekvő felügyeleti követelményekkel kell szembenézniük, és egyre több tőkére lesz szükségük a nemteljesítő hitelek állományának leépítéséhez, miközben a nyereségességük alacsony, és a világjárvány gazdasági hatásainak nyomására várhatóan tovább fog csökkenni. Ennek következtében a görög bankok különösen ki vannak téve a finanszírozási költségek potenciális növekedéséből és a világjárvány miatt ismét romló eszközminőségből adódó kockázatoknak. A hatóságok – a kereskedelmi bankok és az állománykezelők szintjén tett kezdeményezéseket kiegészítve – sikeresen végrehajtották vagy meghosszabbították intézkedéseiket annak érdekében, hogy a válsággal sújtott vállalkozások folyamatosan hozzájussanak a szükséges finanszírozáshoz. Emellett folyamatban vannak a pénzügyi ágazat kulcsfontosságú reformjai is, amelyek célja – a Covid19-járvány kedvezőtlen hatása miatt bekövetkezett késedelmekkel összefüggésben – a nemteljesítő hitelek szanálására szolgáló eszköztár javítása. Ezek a reformok – különösen a széttagolt fizetésképtelenségi szabályozás közelmúltban elfogadott egyszerűsítése – hozzájárulhatnak a válság által a magánszektor eladósodottságára gyakorolt középtávú hatás enyhítéséhez. E reformok hatása végrehajtásuk megfelelő ütemezésétől és hatékonyságától függ.

| (9) | Görögország az üzleti környezet és az igazságszolgáltatási rendszer tekintetében továbbra is komoly kihívásokkal néz szembe. Az elmúlt években több előrelépés is történt, például csökkent a vállalkozások nyilvántartásba vételéhez szükséges idő, és erősödött a kisbefektetők védelme, más területeken viszont (például a szerződések érvényesítése, az ingatlan-nyilvántartás, a fizetésképtelenségi eljárások stb. tekintetében) egyelőre elmaradnak az eredmények. A hatóságok a Covid19-világjárvány miatti nehézségek ellenére is dolgoznak a szabályozási környezet javításán és a versenyképesség ösztönzésén. Görögország gazdasági kilátásai az igazságügyi reformok – többek között a vitarendezési eljárásokat támogató intézkedések – zökkenőmentes végrehajtásával, valamint a termékpiacok reformját és a piacfelügyelet javítását célzó közelmúltbeli lépésekkel javulhatnak ugyan, de az üzleti környezet javításához további erőfeszítésekre van szükség. A hatóságok folytatják kulcsfontosságú reformjaikat Görögország digitális teljesítményének javítása érdekében is, amely továbbra is a legalacsonyabbak között van az EU-ban. Görögország vállalta továbbá, hogy 2021 elején jelentős közbeszerzési reformot hajt végre, és újabb intézkedésekkel tovább csökkenti a vállalkozások és a polgárok adminisztratív terheit. |
| --- | --- |

(9)

Görögország az üzleti környezet és az igazságszolgáltatási rendszer tekintetében továbbra is komoly kihívásokkal néz szembe. Az elmúlt években több előrelépés is történt, például csökkent a vállalkozások nyilvántartásba vételéhez szükséges idő, és erősödött a kisbefektetők védelme, más területeken viszont (például a szerződések érvényesítése, az ingatlan-nyilvántartás, a fizetésképtelenségi eljárások stb. tekintetében) egyelőre elmaradnak az eredmények. A hatóságok a Covid19-világjárvány miatti nehézségek ellenére is dolgoznak a szabályozási környezet javításán és a versenyképesség ösztönzésén. Görögország gazdasági kilátásai az igazságügyi reformok – többek között a vitarendezési eljárásokat támogató intézkedések – zökkenőmentes végrehajtásával, valamint a termékpiacok reformját és a piacfelügyelet javítását célzó közelmúltbeli lépésekkel javulhatnak ugyan, de az üzleti környezet javításához további erőfeszítésekre van szükség. A hatóságok folytatják kulcsfontosságú reformjaikat Görögország digitális teljesítményének javítása érdekében is, amely továbbra is a legalacsonyabbak között van az EU-ban. Görögország vállalta továbbá, hogy 2021 elején jelentős közbeszerzési reformot hajt végre, és újabb intézkedésekkel tovább csökkenti a vállalkozások és a polgárok adminisztratív terheit.

| (10) | Görögország előtt 2010-ben bezárult a pénzügyi piacokon való hitelfelvétel lehetősége, de 2017 júliusa óta államkötvények kibocsátásával újra hozzáfér a hitelpiachoz. A görög államkötvények után fizetendő kamatok az ESM-program 2018. évi sikeres lezárását követően lassan csökkenni kezdtek, majd 2019-ben jelentősen mérséklődtek. A világjárvány kitörése óta Görögország sikeresen bocsátott ki mind kincstárjegyeket, mind pedig hosszú lejáratú kötvényeket, ami azt mutatja, hogy az ország folyamatosan hozzáfér a piaci finanszírozáshoz. Ezt a jelenlegi kedvező finanszírozási feltételek mellett az európai szinten elfogadott likviditási intézkedések – többek között az Európai Központi Bank pandémiás vészhelyzeti vásárlási programja – is támogatják. A 8. megerősített felügyeleti jelentés adósságfenntarthatósági elemzése szerint az államháztartás bruttó finanszírozási igénye középtávon várhatóan a GDP 15 %-a körül alakul. |
| --- | --- |

(10)

Görögország előtt 2010-ben bezárult a pénzügyi piacokon való hitelfelvétel lehetősége, de 2017 júliusa óta államkötvények kibocsátásával újra hozzáfér a hitelpiachoz. A görög államkötvények után fizetendő kamatok az ESM-program 2018. évi sikeres lezárását követően lassan csökkenni kezdtek, majd 2019-ben jelentősen mérséklődtek. A világjárvány kitörése óta Görögország sikeresen bocsátott ki mind kincstárjegyeket, mind pedig hosszú lejáratú kötvényeket, ami azt mutatja, hogy az ország folyamatosan hozzáfér a piaci finanszírozáshoz. Ezt a jelenlegi kedvező finanszírozási feltételek mellett az európai szinten elfogadott likviditási intézkedések – többek között az Európai Központi Bank pandémiás vészhelyzeti vásárlási programja – is támogatják. A 8. megerősített felügyeleti jelentés adósságfenntarthatósági elemzése szerint az államháztartás bruttó finanszírozási igénye középtávon várhatóan a GDP 15 %-a körül alakul.

| (11) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy még mindig fennállnak azok a feltételek, amelyek indokolták a 472/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti megerősített felügyelet bevezetését. Görögország mindenekelőtt a pénzügyi stabilitása tekintetében szembesül továbbra is kockázatokkal, amelyek – amennyiben realizálódnak – kedvezőtlen továbbgyűrűző hatást gyakorolhatnak más euróövezeti tagállamokra. Tovagyűrűző hatások jelentkezése esetén azok akár közvetett módon is bekövetkezhetnek: befolyásolhatják a befektetők bizalmát, és így a többi euróövezeti tagállam és bankjaik refinanszírozási költségeit is. |
| --- | --- |

(11)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy még mindig fennállnak azok a feltételek, amelyek indokolták a 472/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti megerősített felügyelet bevezetését. Görögország mindenekelőtt a pénzügyi stabilitása tekintetében szembesül továbbra is kockázatokkal, amelyek – amennyiben realizálódnak – kedvezőtlen továbbgyűrűző hatást gyakorolhatnak más euróövezeti tagállamokra. Tovagyűrűző hatások jelentkezése esetén azok akár közvetett módon is bekövetkezhetnek: befolyásolhatják a befektetők bizalmát, és így a többi euróövezeti tagállam és bankjaik refinanszírozási költségeit is.

| (12) | Ezért középtávon Görögországnak a szilárd és fenntartható gazdasági fellendülés támogatása, valamint a több tényezőből eredő örökölt hatások enyhítése céljából folytatnia kell a nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelésére irányuló intézkedések meghozatalát, valamint a strukturális reformok végrehajtását. A kezelendő tényezők közé tartozik a válság alatt bekövetkezett súlyos és elhúzódó visszaesés; Görögország adósságterhének nagysága; pénzügyi szektorának sebezhetősége; a pénzügyi szektor és a görög államháztartás közötti folyamatos és viszonylag erős, többek között az állami tulajdon jelenlétéből fakadó kölcsönös visszacsatolás; annak veszélye, hogy a súlyos nehézségek átterjednek más tagállamok említett szektorainak bármelyikére; valamint az euróövezeti tagállamok kitettsége a görög állammal szemben. |
| --- | --- |

(12)

Ezért középtávon Görögországnak a szilárd és fenntartható gazdasági fellendülés támogatása, valamint a több tényezőből eredő örökölt hatások enyhítése céljából folytatnia kell a nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelésére irányuló intézkedések meghozatalát, valamint a strukturális reformok végrehajtását. A kezelendő tényezők közé tartozik a válság alatt bekövetkezett súlyos és elhúzódó visszaesés; Görögország adósságterhének nagysága; pénzügyi szektorának sebezhetősége; a pénzügyi szektor és a görög államháztartás közötti folyamatos és viszonylag erős, többek között az állami tulajdon jelenlétéből fakadó kölcsönös visszacsatolás; annak veszélye, hogy a súlyos nehézségek átterjednek más tagállamok említett szektorainak bármelyikére; valamint az euróövezeti tagállamok kitettsége a görög állammal szemben.

| (13) | A fennmaradó kockázatok kezelése és a kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése érdekében szükségesnek és helyénvalónak tűnik meghosszabbítani Görögországnak a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletét. |
| --- | --- |

(13)

A fennmaradó kockázatok kezelése és a kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése érdekében szükségesnek és helyénvalónak tűnik meghosszabbítani Görögországnak a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletét.

| (14) | A Bizottság a 2021. január 14-én kelt levelével lehetőséget adott Görögországnak arra, hogy kifejtse álláspontját az értékeléssel kapcsolatban. Görögország a 2021. január 27-én kelt válaszában nagy vonalakban egyetértett az ország előtt álló gazdasági kihívásoknak a Bizottság általi értékelésével, amely a megerősített felügyelet meghosszabbításának alapját képezi. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság a 2021. január 14-én kelt levelével lehetőséget adott Görögországnak arra, hogy kifejtse álláspontját az értékeléssel kapcsolatban. Görögország a 2021. január 27-én kelt válaszában nagy vonalakban egyetértett az ország előtt álló gazdasági kihívásoknak a Bizottság általi értékelésével, amely a megerősített felügyelet meghosszabbításának alapját képezi.

| (15) | Görögország továbbra is részesülni fog az új technikai támogatási eszköz keretében nyújtott technikai támogatásban, amely a tagállamokat különösen a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik kidolgozásában és végrehajtásában segíti. |
| --- | --- |

(15)

Görögország továbbra is részesülni fog az új technikai támogatási eszköz keretében nyújtott technikai támogatásban, amely a tagállamokat különösen a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik kidolgozásában és végrehajtásában segíti.

| (16) | A Bizottság a megerősített felügyelet megvalósítása érdekében szorosan együttműködik az Európai Stabilitási Mechanizmussal, annak korai előrejelző rendszere keretében, |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság a megerősített felügyelet megvalósítása érdekében szorosan együttműködik az Európai Stabilitási Mechanizmussal, annak korai előrejelző rendszere keretében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság 2021. február 21-ével kezdődően további hat hónappal meghosszabbítja a Görögország vonatkozásában az (EU) 2018/1192 végrehajtási határozattal bevezetett, a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletet.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2021. február 17-én.

a Bizottság részéről

Paolo GENTILONI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/1192 végrehajtási határozata (2018. július 11.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásáról (HL L 211., 2018.8.22., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/338 végrehajtási határozata, HL L 60., 2019.2.28., 17. o.; a Bizottság (EU) 2019/1287 végrehajtási határozata (HL L 202., 2019.7.31., 110. o.); a Bizottság (EU) 2020/280 végrehajtási határozata (HL L 59., 2020.2.28., 9. o.); és a Bizottság (EU) 2020/5086 végrehajtási határozata (HL L 248., 2020.7.31., 20. o.).

3

(4)  SWD(2020) 507 final.

4

(5)  COM(2020) 150 final.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete ( 2011. november 16. ) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.)

6

(7)  Európai Bizottság: Enhanced Surveillance Report – Greece, May 2020 („Megerősített felügyeleti jelentés – Görögország, 2020. május”), Institutional Paper 127, 2020. május.

7

(8)  A Tanács ajánlása (2020. július 20.) Görögország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Görögország 2020. évi stabilitási programját (HL C 282., 2020.8.26., 46. o.).

8

(9)  Forrás: Görög Nemzeti Bank, egyedi szinten mérve.

9

---

| 2021.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/7

---

AZ EURÓPAI ÉRTÉKPAPÍRPIACI HATÓSÁG (EU) 2021/272 HATÁROZATA

(2020. december 16.)

a nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyek számára előírt azon ideiglenes követelmény meghosszabbításáról, hogy csökkentsék a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező társaságok kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos bejelentési küszöbértékeket a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint az illetékes hatóságoknak bejelentendő nettó pozíciók tekintetében

AZ EURÓPAI ÉRTÉKPAPÍRPIACI HATÓSÁG FELÜGYELETI TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak IX. mellékletére,

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlament és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (5) bekezdésére, 43. cikke (1) bekezdésére és 44. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. július 5-i 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) 2020. március 16-i (EU) 2020/525 határozatára (4), amely arra kötelezi a nettó rövid részvénypozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyeket, hogy ideiglenesen csökkentsék az olyan társaságok kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos nettó rövid pozíciók bejelentési küszöbértékeit, amelyek részvényei szabályozott piacra bevezetett részvények, és amelyekre a 236/2012/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint bizonyos küszöbérték felett bejelentési kötelezettség áll fenn az illetékes hatóságok felé,

tekintettel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) 2020. június 10-i (EU) 2020/1123 határozatára (5), amely meghosszabbítja a nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyek számára előírt azon ideiglenes követelményt, hogy csökkentsék a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező társaságok kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos, a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint az illetékes hatóságoknak bejelentendő nettó pozíciók tekintetében a bejelentési küszöbértékeket és a nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyek számára előírt azon ideiglenes követelmény meghosszabbításáról, hogy csökkentsék a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező társaságok kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos, a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint az illetékes hatóságoknak bejelentendő nettó pozíciók tekintetében a bejelentési küszöbértékekről szóló, 2020. szeptember 16-i (EU) 2020/1689 határozatára (6), amelyek meghosszabbítják a nettó rövid pozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyek számára előírt azon ideiglenes követelményt, hogy csökkentsék a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező társaságok kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos, a 236/2012/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint az illetékes hatóságoknak bejelentendő nettó pozíciók tekintetében a bejelentési küszöbértékeket,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

BEVEZETÉS

| (1) | Az (EU) 2020/525 sz. határozatában az ESMA a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező társaságok kibocsátott részvénytőkéjét illetően arra kötelezte a nettó rövid részvénypozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyeket, hogy a 236/2012/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a kibocsátott részvénytőke 0,1 %-át elérő, meghaladó vagy annál alacsonyabb pozícióról tájékoztassák az illetékes hatóságot. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/525 sz. határozatában az ESMA a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező társaságok kibocsátott részvénytőkéjét illetően arra kötelezte a nettó rövid részvénypozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyeket, hogy a 236/2012/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a kibocsátott részvénytőke 0,1 %-át elérő, meghaladó vagy annál alacsonyabb pozícióról tájékoztassák az illetékes hatóságot.

| (2) | Az (EU) 2020/525 sz. ESMA-határozattal előírt intézkedés arra irányult, hogy az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA – a pénzügyi piacokon kialakult rendkívüli körülmények miatt – nyomon tudják követni azokat a nettó rövid pozíciós ügyleteket, amelyeket a piaci szereplők a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel kapcsolatban kötnek. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/525 sz. ESMA-határozattal előírt intézkedés arra irányult, hogy az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA – a pénzügyi piacokon kialakult rendkívüli körülmények miatt – nyomon tudják követni azokat a nettó rövid pozíciós ügyleteket, amelyeket a piaci szereplők a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel kapcsolatban kötnek.

| (3) | Az (EU) 2020/1123 határozattal és az (EU) 2020/1689 határozattal az ESMA meghosszabbította az ideiglenes követelményt, mivel az uniós pénzügyi piacokon megfigyelhető, a világjárvány kitörése óta elkönyvelt veszteségekből való részleges helyreállás ellenére a jövőbeli helyreállítás kilátásai bizonytalanok maradtak, és továbbra is veszélyek álltak fenn a pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására, valamint a pénzügyi rendszer stabilitására nézve, valamint páneurópai vonatkozások is voltak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/1123 határozattal és az (EU) 2020/1689 határozattal az ESMA meghosszabbította az ideiglenes követelményt, mivel az uniós pénzügyi piacokon megfigyelhető, a világjárvány kitörése óta elkönyvelt veszteségekből való részleges helyreállás ellenére a jövőbeli helyreállítás kilátásai bizonytalanok maradtak, és továbbra is veszélyek álltak fenn a pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására, valamint a pénzügyi rendszer stabilitására nézve, valamint páneurópai vonatkozások is voltak.

| (4) | A 236/2012/EU rendelet 28. cikke (10) bekezdésének megfelelően az ESMA köteles ezt az intézkedést megfelelő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálni. |
| --- | --- |

(4)

A 236/2012/EU rendelet 28. cikke (10) bekezdésének megfelelően az ESMA köteles ezt az intézkedést megfelelő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálni.

| (5) | Az ESMA ezt a felülvizsgálatot különféle teljesítménymutatók elemzése alapján végezte el, beleértve az árakat, a volatilitást, a hitel-nemteljesítési csereügyletek felárának indexeit, továbbá a nettó rövid pozíciók alakulását, különös tekintettel a 0,1 % és 0,2 % közöttiekre. Az elvégzett elemzés alapján az ESMA úgy döntött, hogy az intézkedést további három hónappal meghosszabbítja. |
| --- | --- |

(5)

Az ESMA ezt a felülvizsgálatot különféle teljesítménymutatók elemzése alapján végezte el, beleértve az árakat, a volatilitást, a hitel-nemteljesítési csereügyletek felárának indexeit, továbbá a nettó rövid pozíciók alakulását, különös tekintettel a 0,1 % és 0,2 % közöttiekre. Az elvégzett elemzés alapján az ESMA úgy döntött, hogy az intézkedést további három hónappal meghosszabbítja.

2.   AZ INTÉZKEDÉS ALKALMASSÁGA A VONATKOZÓ VESZÉLYEK ÉS A HATÁROKON ÁTNYÚLÓ VONATKOZÁSOK KEZELÉSÉRE (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK A) PONTJA)

AZ INTÉZKEDÉS ALKALMASSÁGA A VONATKOZÓ VESZÉLYEK ÉS A HATÁROKON ÁTNYÚLÓ VONATKOZÁSOK KEZELÉSÉRE (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK A) PONTJA)

a)   A pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására nézve fennálló veszély

A pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására nézve fennálló veszély

| (6) | Az ESMA úgy véli, hogy a jelenlegi környezetben, amelyet erősen befolyásol a Covid19-világjárvány alakulása és az ezzel kapcsolatos bizonytalanság, az uniós pénzügyi piacok szabályos működését és integritását érintő kockázatok azonosításának a teljes makrogazdasági környezet elemzésén kell alapulnia, összekapcsolva azt a pénzügyi piacok fejlődésével. |
| --- | --- |

(6)

Az ESMA úgy véli, hogy a jelenlegi környezetben, amelyet erősen befolyásol a Covid19-világjárvány alakulása és az ezzel kapcsolatos bizonytalanság, az uniós pénzügyi piacok szabályos működését és integritását érintő kockázatok azonosításának a teljes makrogazdasági környezet elemzésén kell alapulnia, összekapcsolva azt a pénzügyi piacok fejlődésével.

| (7) | A makrogazdasági környezet vonatkozásában a Covid19-világjárvány továbbra is hátrányosan befolyásolja a reálgazdaságot; a jövőbeli fellendülés általános kilátásai továbbra is bizonytalanok, annak ellenére, hogy a vakcinákkal kapcsolatban a közelmúltban pozitív fejlemények következtek be az EU-ban és azon kívül is. Az ESMA által a Covid19-esetek számának esetleges növekedésével kapcsolatban, korábbi határozatában megfogalmazott aggodalmak valóra váltak, ami a fertőzések második hullámához vezetett. Az új esetekre, a kórházi ápolásra, az intenzív terápiás férőhelykihasználtságra és a halálozásokra vonatkozó adatok a márciusi és áprilisi időszakhoz hasonlíthatók vagy még rosszabbak. |
| --- | --- |

(7)

A makrogazdasági környezet vonatkozásában a Covid19-világjárvány továbbra is hátrányosan befolyásolja a reálgazdaságot; a jövőbeli fellendülés általános kilátásai továbbra is bizonytalanok, annak ellenére, hogy a vakcinákkal kapcsolatban a közelmúltban pozitív fejlemények következtek be az EU-ban és azon kívül is. Az ESMA által a Covid19-esetek számának esetleges növekedésével kapcsolatban, korábbi határozatában megfogalmazott aggodalmak valóra váltak, ami a fertőzések második hullámához vezetett. Az új esetekre, a kórházi ápolásra, az intenzív terápiás férőhelykihasználtságra és a halálozásokra vonatkozó adatok a márciusi és áprilisi időszakhoz hasonlíthatók vagy még rosszabbak.

| (8) | Emiatt az EU-ban számos intézkedést hoztak a járvány megfékezésére, a helyi lezárásoktól és a kijárási tilalomtól kezdve az országos lezárásokig. Ahogy a fertőzés első hulláma esetében is, ezek az intézkedések várhatóan rövid és hosszú távon is kihatással lesznek a nemzetgazdaságokra. |
| --- | --- |

(8)

Emiatt az EU-ban számos intézkedést hoztak a járvány megfékezésére, a helyi lezárásoktól és a kijárási tilalomtól kezdve az országos lezárásokig. Ahogy a fertőzés első hulláma esetében is, ezek az intézkedések várhatóan rövid és hosszú távon is kihatással lesznek a nemzetgazdaságokra.

| (9) | Ezzel kapcsolatban az Európai Bizottság őszi európai gazdasági előrejelzése (7) azt mutatja, hogy az euróban kifejezett éves reál-GDP 7,8 %-kal fog csökkeni 2020-ban, bár a tagállamok között jelentős eltérések lesznek. Az euróövezet és az EU GDP-je 2020 vége előtt várhatóan nem fog helyreállni (8). |
| --- | --- |

(9)

Ezzel kapcsolatban az Európai Bizottság őszi európai gazdasági előrejelzése (7) azt mutatja, hogy az euróban kifejezett éves reál-GDP 7,8 %-kal fog csökkeni 2020-ban, bár a tagállamok között jelentős eltérések lesznek. Az euróövezet és az EU GDP-je 2020 vége előtt várhatóan nem fog helyreállni (8).

7

8

| (10) | Emellett a munkanélküliségi ráta az euróövezetben a várakozások szerint 2020-ban eléri a 8,3 %-ot (az EU-ban a 7,7 %-ot), 2021-ben pedig tovább fog emelkedni (9). |
| --- | --- |

(10)

Emellett a munkanélküliségi ráta az euróövezetben a várakozások szerint 2020-ban eléri a 8,3 %-ot (az EU-ban a 7,7 %-ot), 2021-ben pedig tovább fog emelkedni (9).

9

| (11) | A pénzügyi piacok alakulása kapcsán a vakcinák fejlesztéséről és hatékonyságáról közölt pozitív hírek a közelmúltban hozzájárultak a lényegesen jobb piaci értékelésekhez és egyéb kapcsolódó paraméterekhez: november 6. – a potenciális vakcináról szóló első pozitív bejelentést megelőző kereskedési nap (10) – és 2020. december 2. között, a STOXX EUROPE 800 Svájc kivételével, valamint az Eurostoxx 50 indexei 8,7 %-ot, illetve 9,9 %-ot emelkedtek, és ezt a tendenciát követték a fő országos indexek is, amelyek átlagosan 10 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(11)

A pénzügyi piacok alakulása kapcsán a vakcinák fejlesztéséről és hatékonyságáról közölt pozitív hírek a közelmúltban hozzájárultak a lényegesen jobb piaci értékelésekhez és egyéb kapcsolódó paraméterekhez: november 6. – a potenciális vakcináról szóló első pozitív bejelentést megelőző kereskedési nap (10) – és 2020. december 2. között, a STOXX EUROPE 800 Svájc kivételével, valamint az Eurostoxx 50 indexei 8,7 %-ot, illetve 9,9 %-ot emelkedtek, és ezt a tendenciát követték a fő országos indexek is, amelyek átlagosan 10 %-kal nőttek.

10

| (12) | Viszont ha az Eurostoxx 50 index teljesítményét vesszük referenciának, itt az árak fellendülése (-8 % februárhoz képest) lényegesen gyengébb más indexekhez képest, mint például a NIKKEI 225 (+14,1 % februárhoz képest), a S&P 500 (+8,6 % februárhoz képest) vagy a CSI 300 (+22,3 % februárhoz képest) [1. ábra]. |
| --- | --- |

(12)

Viszont ha az Eurostoxx 50 index teljesítményét vesszük referenciának, itt az árak fellendülése (-8 % februárhoz képest) lényegesen gyengébb más indexekhez képest, mint például a NIKKEI 225 (+14,1 % februárhoz képest), a S&P 500 (+8,6 % februárhoz képest) vagy a CSI 300 (+22,3 % februárhoz képest) [1. ábra].

| (13) | Ha kifejezetten a bankszektort vizsgáljuk, akkor a STOXX Europe Total Market Banks (ref. európai bankok) veszteségei 2020. december 2-án 22 %-ot tettek ki február 20-hoz képest, ami javulás a szeptemberben mért 37 %-os csökkenéshez képest [1. ábra]. Néhány főbb európai hitelintézet (DE, ES, IT, FR) részvényárfolyamainak elemzéséből azt látjuk, hogy az áresés 3,41 % és 42,62 % között mozog. A februártól szeptemberig tartó időszakban tapasztalt (10 % és 59 % közötti) árfolyamcsökkenéshez viszonyított javulás ellenére ezek az adatok továbbra is a bankszektor gyengeségére utalnak. |
| --- | --- |

(13)

Ha kifejezetten a bankszektort vizsgáljuk, akkor a STOXX Europe Total Market Banks (ref. európai bankok) veszteségei 2020. december 2-án 22 %-ot tettek ki február 20-hoz képest, ami javulás a szeptemberben mért 37 %-os csökkenéshez képest [1. ábra]. Néhány főbb európai hitelintézet (DE, ES, IT, FR) részvényárfolyamainak elemzéséből azt látjuk, hogy az áresés 3,41 % és 42,62 % között mozog. A februártól szeptemberig tartó időszakban tapasztalt (10 % és 59 % közötti) árfolyamcsökkenéshez viszonyított javulás ellenére ezek az adatok továbbra is a bankszektor gyengeségére utalnak.

| (14) | Emellett továbbra is fennáll annak a kockázata, hogy az eszközértékelés és a gazdasági fundamentumok szétválnak, ami kérdéseket vet fel azzal kapcsolatban, hogy mennyire fenntartható a piaci fellendülés folytatódása (11). Az ESMA a 2020. november 11-i kockázati jelzőrendszerében (12)bemutatottak szerint e kockázatok további beteljesedésének nagyságrendje kritikus mértékben fog függeni három mozgatórugótól: a világjárvány gazdasági hatásától, a monetáris és fiskális támogató intézkedésekkel kapcsolatos piaci várakozásoktól, valamint további külső események bekövetkezésétől a már most is törékeny globális környezetben. |
| --- | --- |

(14)

Emellett továbbra is fennáll annak a kockázata, hogy az eszközértékelés és a gazdasági fundamentumok szétválnak, ami kérdéseket vet fel azzal kapcsolatban, hogy mennyire fenntartható a piaci fellendülés folytatódása (11). Az ESMA a 2020. november 11-i kockázati jelzőrendszerében (12)bemutatottak szerint e kockázatok további beteljesedésének nagyságrendje kritikus mértékben fog függeni három mozgatórugótól: a világjárvány gazdasági hatásától, a monetáris és fiskális támogató intézkedésekkel kapcsolatos piaci várakozásoktól, valamint további külső események bekövetkezésétől a már most is törékeny globális környezetben.

11

12

| (15) | Ugyanakkor vannak más pozitív jelek a pénzügyi piacokon. Az oltóanyagok fejlesztése nyomán feltámadt bizalom tükröződik a hitel-nemteljesítési csereügyletek (CDS) felárában, az államkötvények hozamában és a volatilitásban is. |
| --- | --- |

(15)

Ugyanakkor vannak más pozitív jelek a pénzügyi piacokon. Az oltóanyagok fejlesztése nyomán feltámadt bizalom tükröződik a hitel-nemteljesítési csereügyletek (CDS) felárában, az államkötvények hozamában és a volatilitásban is.

| (16) | Az európai vállalati CDS-felárak öt bázisponttal a 2020. februárban megfigyel szint felett voltak (az értékek hasonlóak, mint az (EU) 2020/1689 ESMA-határozat alapját képező értékek), miközben az európai magas hozamú, európai pénzügyi és az alárendelt európai pénzügyi kötvények CDS-felára 39, 6, illetve 25 bázispontos csökkenést mutatott az (EU) 2020/1689 ESMA-határozat alapját képező értékekhez képest [1. ábra]. |
| --- | --- |

(16)

Az európai vállalati CDS-felárak öt bázisponttal a 2020. februárban megfigyel szint felett voltak (az értékek hasonlóak, mint az (EU) 2020/1689 ESMA-határozat alapját képező értékek), miközben az európai magas hozamú, európai pénzügyi és az alárendelt európai pénzügyi kötvények CDS-felára 39, 6, illetve 25 bázispontos csökkenést mutatott az (EU) 2020/1689 ESMA-határozat alapját képező értékekhez képest [1. ábra].

| (17) | Hasonlóképpen a 10 éves államkötvényhozamok is csökkentek: Németország, Spanyolország, Franciaország és Olaszország 10 éves államkötvényhozama átlagosan 14 bázispontos csökkenést mutat a február 20-i szintekhez képest [1. ábra]. |
| --- | --- |

(17)

Hasonlóképpen a 10 éves államkötvényhozamok is csökkentek: Németország, Spanyolország, Franciaország és Olaszország 10 éves államkötvényhozama átlagosan 14 bázispontos csökkenést mutat a február 20-i szintekhez képest [1. ábra].

| (18) | Az implikált volatilitás folyamatosan csökken, de továbbra is nagyon érzékeny a piaci hírekre. A VSTOXXáltal mért volatilitás (13) 2020. februárhoz képest továbbra is magas (+8 %), ugyanígy a VIX (14)2020. december 2-án még mindig +5 % 2020. februárhoz képest [1. ábra]. |
| --- | --- |

(18)

Az implikált volatilitás folyamatosan csökken, de továbbra is nagyon érzékeny a piaci hírekre. A VSTOXXáltal mért volatilitás (13) 2020. februárhoz képest továbbra is magas (+8 %), ugyanígy a VIX (14)2020. december 2-án még mindig +5 % 2020. februárhoz képest [1. ábra].

13

14

| (19) | A 0,1 és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciókkal rendelkező részvények százalékos aránya nem csökkent jelentősen 2020 márciusa óta, és átlagosan 12 %-on marad az összes nettó rövid pozícióhoz képest, hasonlóan a szeptemberi helyzethez (15) (amikor 13 % volt) [6. ábra]. |
| --- | --- |

(19)

A 0,1 és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciókkal rendelkező részvények százalékos aránya nem csökkent jelentősen 2020 márciusa óta, és átlagosan 12 %-on marad az összes nettó rövid pozícióhoz képest, hasonlóan a szeptemberi helyzethez (15) (amikor 13 % volt) [6. ábra].

15

| (20) | Amint azt a korábbi ESMA-határozatok már jelezték, az alacsonyabb bejelentési küszöbérték azt mutatta, hogy egyes országokban a 0,1 % és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciók az összes bejelentett nettó rövid pozíciók jelentős százalékát tették ki. Következésképpen a 0,1 % és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciók százalékos aránya, amelyet az ideiglenesen alacsonyabb bejelentési küszöbérték miatt jelenteni kellett, továbbra is az összes nettó rövid pozíció jelentős részét teszi ki, és a jelenlegi helyzetben nagy információs értékkel bír a szabályozók számára. |
| --- | --- |

(20)

Amint azt a korábbi ESMA-határozatok már jelezték, az alacsonyabb bejelentési küszöbérték azt mutatta, hogy egyes országokban a 0,1 % és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciók az összes bejelentett nettó rövid pozíciók jelentős százalékát tették ki. Következésképpen a 0,1 % és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciók százalékos aránya, amelyet az ideiglenesen alacsonyabb bejelentési küszöbérték miatt jelenteni kellett, továbbra is az összes nettó rövid pozíció jelentős részét teszi ki, és a jelenlegi helyzetben nagy információs értékkel bír a szabályozók számára.

| (21) | Összességében, annak ellenére, hogy a legfontosabb ágazatokban nemrégiben emelkedtek az árak, a környezet továbbra is törékeny: a Covid19-világjárvány alakulásával és annak az általános makrogazdasági forgatókönyvre gyakorolt hatásával kapcsolatos számos bizonytalanság továbbra is fennáll. |
| --- | --- |

(21)

Összességében, annak ellenére, hogy a legfontosabb ágazatokban nemrégiben emelkedtek az árak, a környezet továbbra is törékeny: a Covid19-világjárvány alakulásával és annak az általános makrogazdasági forgatókönyvre gyakorolt hatásával kapcsolatos számos bizonytalanság továbbra is fennáll.

| (22) | Az ESMA megjegyzi, hogy az eszközérték és a mögöttes gazdasági fundamentumok szétválásának kockázata nemcsak akkor merülhet fel, ha a részvényárak az ezt alátámasztó egyértelmű gazdasági növekedési kilátások nélkül emelkednek, hanem abban az esetben is, ha a piacok túlreagálják a híreket, és indokolatlanul lefelé tartó spirálba fordulnak. |
| --- | --- |

(22)

Az ESMA megjegyzi, hogy az eszközérték és a mögöttes gazdasági fundamentumok szétválásának kockázata nemcsak akkor merülhet fel, ha a részvényárak az ezt alátámasztó egyértelmű gazdasági növekedési kilátások nélkül emelkednek, hanem abban az esetben is, ha a piacok túlreagálják a híreket, és indokolatlanul lefelé tartó spirálba fordulnak.

| (23) | A közelmúlt fejleményei ellenére a Covid19-válság hosszú távú gazdasági és általános hatása még kibontakozóban van. Az Európai Bizottság őszi gazdasági előrejelzése két alternatív forgatókönyvet vázol fel („emelkedő forgatókönyv” és „csökkenő forgatókönyv”), amelyeket a világjárvány alakulása körüli rendkívüli mértékű bizonytalanság és a terjedésének megfékezése érdekében bevezetett intézkedések indokolnak. (16) |
| --- | --- |

(23)

A közelmúlt fejleményei ellenére a Covid19-válság hosszú távú gazdasági és általános hatása még kibontakozóban van. Az Európai Bizottság őszi gazdasági előrejelzése két alternatív forgatókönyvet vázol fel („emelkedő forgatókönyv” és „csökkenő forgatókönyv”), amelyeket a világjárvány alakulása körüli rendkívüli mértékű bizonytalanság és a terjedésének megfékezése érdekében bevezetett intézkedések indokolnak. (16)

16

| (24) | Amint azt a fentiekben jeleztük, a nettó rövid pozíciók nem csökkentek számottevően, és az ebből fakadó volatilitás – bár alacsonyabb, mint az (EU) 2020/1689 határozatban elemzett volatilitás – érzékenynek bizonyult az új eseményekkel szemben. |
| --- | --- |

(24)

Amint azt a fentiekben jeleztük, a nettó rövid pozíciók nem csökkentek számottevően, és az ebből fakadó volatilitás – bár alacsonyabb, mint az (EU) 2020/1689 határozatban elemzett volatilitás – érzékenynek bizonyult az új eseményekkel szemben.

| (25) | Különösen e törékeny gazdasági és piaci környezetben valószínűbb, hogy a shortolási nyomás az elkövetkező hónapokban potenciálisan kedvezőtlen fejleményeket indíthat el vagy súlyosbíthatja azokat, amelyek viszont negatívan befolyásolhatják a piac iránti bizalmat vagy az ármeghatározási mechanizmus integritását. Az ESMA megítélése szerint a fent ismertetett körülmények kombinációja súlyos veszélyt jelent a pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására. |
| --- | --- |

(25)

Különösen e törékeny gazdasági és piaci környezetben valószínűbb, hogy a shortolási nyomás az elkövetkező hónapokban potenciálisan kedvezőtlen fejleményeket indíthat el vagy súlyosbíthatja azokat, amelyek viszont negatívan befolyásolhatják a piac iránti bizalmat vagy az ármeghatározási mechanizmus integritását. Az ESMA megítélése szerint a fent ismertetett körülmények kombinációja súlyos veszélyt jelent a pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására.

b)   Az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély

Az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély

| (26) | Az EKB pénzügyi stabilitási felülvizsgálatában (17) kifejtetteknek megfelelően a pénzügyi stabilitás olyan állapot, amelyben a pénzügyi rendszer – amely pénzügyi közvetítőkből, piacokból és piaci infrastruktúrákból áll – képes ellenállni sokkhatásoknak, és képes felszámolni a pénzügyi egyensúlytalanságokat. |
| --- | --- |

(26)

Az EKB pénzügyi stabilitási felülvizsgálatában (17) kifejtetteknek megfelelően a pénzügyi stabilitás olyan állapot, amelyben a pénzügyi rendszer – amely pénzügyi közvetítőkből, piacokból és piaci infrastruktúrákból áll – képes ellenállni sokkhatásoknak, és képes felszámolni a pénzügyi egyensúlytalanságokat.

17

| (27) | A Covid19-világjárvány továbbra is súlyos hatást gyakorol az uniós reálgazdaságra. A fent említettek szerint az ESMA 2020. november 11-i kockázati jelzőtábláján megállapította, hogy „az uniós pénzügyi piacok felépülése folytatódott 2020. 3. negyedévében, de azok továbbra is rendkívül érzékenyek [...] jelenleg az uniós pénzügyi piacok szempontjából a fő kockázatot abban látjuk, hogy a befektetői kockázatértékelés hirtelen megfordulhat, ezért fenntartjuk a kockázatértékelésünket”. |
| --- | --- |

(27)

A Covid19-világjárvány továbbra is súlyos hatást gyakorol az uniós reálgazdaságra. A fent említettek szerint az ESMA 2020. november 11-i kockázati jelzőtábláján megállapította, hogy „az uniós pénzügyi piacok felépülése folytatódott 2020. 3. negyedévében, de azok továbbra is rendkívül érzékenyek [...] jelenleg az uniós pénzügyi piacok szempontjából a fő kockázatot abban látjuk, hogy a befektetői kockázatértékelés hirtelen megfordulhat, ezért fenntartjuk a kockázatértékelésünket”.

az uniós pénzügyi piacok felépülése folytatódott 2020. 3. negyedévében, de azok továbbra is rendkívül érzékenyek

jelenleg az uniós pénzügyi piacok szempontjából a fő kockázatot abban látjuk, hogy a befektetői kockázatértékelés hirtelen megfordulhat, ezért fenntartjuk a kockázatértékelésünket

| (28) | A fenti 2.a. szakasz további információkat tartalmaz a bankszektor és a pénzügyi piacok általános teljesítményéről. |
| --- | --- |

(28)

A fenti 2.a. szakasz további információkat tartalmaz a bankszektor és a pénzügyi piacok általános teljesítményéről.

| (29) | A Covid19-világjárvány hatása törékeny helyzetbe hozta az EU gazdaságát és pénzügyi piacait, amelyben a shortolási stratégiák által kiváltott vagy felerősített árcsökkenéseknek rendkívül hátrányos következményei lehetnek. |
| --- | --- |

(29)

A Covid19-világjárvány hatása törékeny helyzetbe hozta az EU gazdaságát és pénzügyi piacait, amelyben a shortolási stratégiák által kiváltott vagy felerősített árcsökkenéseknek rendkívül hátrányos következményei lehetnek.

| (30) | Ebben a továbbra is bizonytalan helyzetben az ESMA úgy véli, hogy a jelentős eladási nyomást és a részvényárak szokatlan volatilitását különféle tényezők erősíthetik fel, többek között az, hogy egyre több piaci szereplő vesz részt short ügyletekben, és épít ki jelentős nettó rövid pozíciókat. |
| --- | --- |

(30)

Ebben a továbbra is bizonytalan helyzetben az ESMA úgy véli, hogy a jelentős eladási nyomást és a részvényárak szokatlan volatilitását különféle tényezők erősíthetik fel, többek között az, hogy egyre több piaci szereplő vesz részt short ügyletekben, és épít ki jelentős nettó rövid pozíciókat.

| (31) | A fent bemutatottak szerint a 0,1 és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciókkal rendelkező részvények százalékos aránya nem csökkent jelentősen 2020 márciusa óta [6. ábra]. |
| --- | --- |

(31)

A fent bemutatottak szerint a 0,1 és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciókkal rendelkező részvények százalékos aránya nem csökkent jelentősen 2020 márciusa óta [6. ábra].

| (32) | A hitelintézetek kiterjedt árvesztesége, amely a júniusban és szeptemberben meghozott meghosszabbítási döntés egyik paramétere volt, szeptemberhez képest javult, de 2020 februárjához képest továbbra is -22 %-on áll [1. ábra]. Ez azt jelzi, hogy néhány, bizonyos esetekben rendszerszinten jelentős hitelintézet potenciálisan továbbra is ki van szolgáltatva a shortolási stratégiáknak és a jelentős nettó rövid pozíciók kiépítésének, függetlenül attól, hogy e stratégiákat és pozíciókat a fundamentumokra vonatkozó információk támasztják-e alá. |
| --- | --- |

(32)

A hitelintézetek kiterjedt árvesztesége, amely a júniusban és szeptemberben meghozott meghosszabbítási döntés egyik paramétere volt, szeptemberhez képest javult, de 2020 februárjához képest továbbra is -22 %-on áll [1. ábra]. Ez azt jelzi, hogy néhány, bizonyos esetekben rendszerszinten jelentős hitelintézet potenciálisan továbbra is ki van szolgáltatva a shortolási stratégiáknak és a jelentős nettó rövid pozíciók kiépítésének, függetlenül attól, hogy e stratégiákat és pozíciókat a fundamentumokra vonatkozó információk támasztják-e alá.

| (33) | Továbbra is fennáll annak a kockázata, hogy a shortolási stratégiák felhalmozódása és a jelentős nettó rövid pozíciók kiépítése bizonyos kibocsátók számára szokatlan, lefelé irányuló árspirált eredményezhet, amelynek hatása potenciálisan átgyűrűzhet ugyanazon a tagállamon belül vagy akár az EU egészére, ami pedig egy vagy több tagállam pénzügyi rendszerét is veszélyeztetheti. |
| --- | --- |

(33)

Továbbra is fennáll annak a kockázata, hogy a shortolási stratégiák felhalmozódása és a jelentős nettó rövid pozíciók kiépítése bizonyos kibocsátók számára szokatlan, lefelé irányuló árspirált eredményezhet, amelynek hatása potenciálisan átgyűrűzhet ugyanazon a tagállamon belül vagy akár az EU egészére, ami pedig egy vagy több tagállam pénzügyi rendszerét is veszélyeztetheti.

| (34) | Az egyes uniós tagállamok pénzügyi piacain észlelt részleges fellendülés ellenére a Covid19-világjárvány alakulását és annak az EU gazdaságára gyakorolt hatását illetően a fent említett bizonytalanságok továbbra is fennállnak, és még relevánsabbá teszik az eszközértékelés és a gazdasági fundamentumok lehetséges szétválásával, valamint a pénzpiacok közelmúltbeli ismételt fellendülésének fenntarthatóságával kapcsolatban fent említett aggályokat. |
| --- | --- |

(34)

Az egyes uniós tagállamok pénzügyi piacain észlelt részleges fellendülés ellenére a Covid19-világjárvány alakulását és annak az EU gazdaságára gyakorolt hatását illetően a fent említett bizonytalanságok továbbra is fennállnak, és még relevánsabbá teszik az eszközértékelés és a gazdasági fundamentumok lehetséges szétválásával, valamint a pénzpiacok közelmúltbeli ismételt fellendülésének fenntarthatóságával kapcsolatban fent említett aggályokat.

| (35) | Ezért az ESMA úgy véli, hogy a jelenlegi piaci körülmények továbbra is súlyosan veszélyeztetik az uniós pénzügyi rendszer stabilitását. |
| --- | --- |

(35)

Ezért az ESMA úgy véli, hogy a jelenlegi piaci körülmények továbbra is súlyosan veszélyeztetik az uniós pénzügyi rendszer stabilitását.

c)   Határokon átnyúló következmények

Határokon átnyúló következmények

| (36) | Ahhoz, hogy az ESMA meghozhassa ezt az intézkedést, az is szükséges, hogy az azonosított veszélyek határokon átnyúló következményekkel járjanak. |
| --- | --- |

(36)

Ahhoz, hogy az ESMA meghozhassa ezt az intézkedést, az is szükséges, hogy az azonosított veszélyek határokon átnyúló következményekkel járjanak.

| (37) | A fent leírtaknak megfelelően az uniós részvénypiacok – mind a nemzeti, mind az összeurópai indexeket figyelembe véve – nem épültek fel teljes mértékben a márciusban megfigyelt súlyos árcsökkenésekből. |
| --- | --- |

(37)

A fent leírtaknak megfelelően az uniós részvénypiacok – mind a nemzeti, mind az összeurópai indexeket figyelembe véve – nem épültek fel teljes mértékben a márciusban megfigyelt súlyos árcsökkenésekből.

| (38) | Tekintettel arra, hogy ezek a veszélyek – jóllehet eltérő mértékben – a legtöbb uniós tagállam pénzügyi piacait érintik, a határokon átnyúló következmények továbbra is különösen súlyosak, mivel az uniós pénzügyi piacok összekapcsoltsága shortolási nyomás esetén növeli a piacok közötti, esetleges átgyűrűző vagy dominóhatást. |
| --- | --- |

(38)

Tekintettel arra, hogy ezek a veszélyek – jóllehet eltérő mértékben – a legtöbb uniós tagállam pénzügyi piacait érintik, a határokon átnyúló következmények továbbra is különösen súlyosak, mivel az uniós pénzügyi piacok összekapcsoltsága shortolási nyomás esetén növeli a piacok közötti, esetleges átgyűrűző vagy dominóhatást.

| (39) | Az ESMA ezért úgy véli, hogy a piac integritására, szabályos működésére és pénzügyi stabilitására irányuló, fentebb ismertetett veszélyek határokon átnyúló következményekkel járnak. A Covid19-válság jellege miatt valójában összeurópai jellegűek. |
| --- | --- |

(39)

Az ESMA ezért úgy véli, hogy a piac integritására, szabályos működésére és pénzügyi stabilitására irányuló, fentebb ismertetett veszélyek határokon átnyúló következményekkel járnak. A Covid19-válság jellege miatt valójában összeurópai jellegűek.

3.   EGY ILLETÉKES HATÓSÁG SEM HOZOTT INTÉZKEDÉST A VESZÉLY KEZELÉSÉRE, VAGY AZ EGY VAGY TÖBB ILLETÉKES HATÓSÁG ÁLTAL MEGHOZOTT INTÉZKEDÉSEK NEM KEZELIK MEGFELELŐEN A VESZÉLYT (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJA)

EGY ILLETÉKES HATÓSÁG SEM HOZOTT INTÉZKEDÉST A VESZÉLY KEZELÉSÉRE, VAGY AZ EGY VAGY TÖBB ILLETÉKES HATÓSÁG ÁLTAL MEGHOZOTT INTÉZKEDÉSEK NEM KEZELIK MEGFELELŐEN A VESZÉLYT (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJA)

| (40) | A másik feltétele annak, hogy az ESMA bevezesse a jelen határozatban foglalt megszorítást, hogy az illetékes hatóságok nem intézkedtek a veszély kezelése érdekében, vagy a meghozott intézkedések nem megfelelőek a veszély kezelésére. |
| --- | --- |

(40)

A másik feltétele annak, hogy az ESMA bevezesse a jelen határozatban foglalt megszorítást, hogy az illetékes hatóságok nem intézkedtek a veszély kezelése érdekében, vagy a meghozott intézkedések nem megfelelőek a veszély kezelésére.

| (41) | A piac integritásával, szabályos működésével és a pénzügyi stabilitással kapcsolatos, (EU) 2020/525 sz. ESMA-határozatban ismertetett aggályok néhány illetékes nemzeti hatóságot a részvények shortolásának korlátozását célzó nemzeti intézkedések meghozatalára késztettek Spanyolországban, Franciaországban, Ausztriában, Belgiumban, Görögországban és Olaszországban (18), amelyek május 18-án jártak le. |
| --- | --- |

(41)

A piac integritásával, szabályos működésével és a pénzügyi stabilitással kapcsolatos, (EU) 2020/525 sz. ESMA-határozatban ismertetett aggályok néhány illetékes nemzeti hatóságot a részvények shortolásának korlátozását célzó nemzeti intézkedések meghozatalára késztettek Spanyolországban, Franciaországban, Ausztriában, Belgiumban, Görögországban és Olaszországban (18), amelyek május 18-án jártak le.

18

| (42) | Az említett ideiglenes intézkedések lejártát vagy megszüntetését követően nem került sor a 236/2012/EU rendeleten alapuló további intézkedésekre az EU-ban, és e határozat keltének napján nincs ilyen intézkedés hatályban. |
| --- | --- |

(42)

Az említett ideiglenes intézkedések lejártát vagy megszüntetését követően nem került sor a 236/2012/EU rendeleten alapuló további intézkedésekre az EU-ban, és e határozat keltének napján nincs ilyen intézkedés hatályban.

| (43) | E határozat elfogadásának időpontjában egyetlen illetékes hatóság sem hozott arra irányuló intézkedéseket, hogy alacsonyabb bejelentési küszöbértékek bevezetése révén jobban lássák a nettó rövid pozíciók alakulását, hiszen az (EU) 2020/1123 határozatra is hagyatkozhatnak. |
| --- | --- |

(43)

E határozat elfogadásának időpontjában egyetlen illetékes hatóság sem hozott arra irányuló intézkedéseket, hogy alacsonyabb bejelentési küszöbértékek bevezetése révén jobban lássák a nettó rövid pozíciók alakulását, hiszen az (EU) 2020/1123 határozatra is hagyatkozhatnak.

| (44) | A nettó rövid pozíciók fokozott láthatóságának szükségessége állandósult abban a helyzetben, amikor a 236/2012/EU rendelet 20. cikke értelmében bevezetett fenti korlátozások már nincsenek hatályban, és továbbra is fennáll az elhúzódó Covid19-világjárvány hatásával kapcsolatos fent leírt bizonytalanság. Mivel a short ügyletekre és az azokkal egyenértékű hatású ügyletekre már nem vonatkoznak egyéb külső korlátozások, az illetékes nemzeti hatóságoknak Unió-szerte képesnek kell lenniük annak előzetes megállapítására, hogy a nettó rövid pozíciók kiépítése olyan mértéket ért-e el, amely fenyegetheti a fentebb ismertetett pénzügyi piacokat és pénzügyi stabilitást, és amely shortolási nyomás formájában jelenik meg és súlyosbodik. |
| --- | --- |

(44)

A nettó rövid pozíciók fokozott láthatóságának szükségessége állandósult abban a helyzetben, amikor a 236/2012/EU rendelet 20. cikke értelmében bevezetett fenti korlátozások már nincsenek hatályban, és továbbra is fennáll az elhúzódó Covid19-világjárvány hatásával kapcsolatos fent leírt bizonytalanság. Mivel a short ügyletekre és az azokkal egyenértékű hatású ügyletekre már nem vonatkoznak egyéb külső korlátozások, az illetékes nemzeti hatóságoknak Unió-szerte képesnek kell lenniük annak előzetes megállapítására, hogy a nettó rövid pozíciók kiépítése olyan mértéket ért-e el, amely fenyegetheti a fentebb ismertetett pénzügyi piacokat és pénzügyi stabilitást, és amely shortolási nyomás formájában jelenik meg és súlyosbodik.

| (45) | Az előbbiekben említett, az Unió egészére kiterjedő veszélyek ismeretében továbbra is nyilvánvaló, hogy a 236/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendes bejelentési küszöbérték a jelenlegi piaci stresszhelyzetben nem elegendő. Az ESMA megítélése szerint az alacsonyabb bejelentési küszöbértékek fenntartásának biztosítania kell, hogy Unió-szerte az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA is a lehető legjobb elérhető adatsorokhoz jusson hozzá annak érdekében, hogy nyomon kövesse a piaci trendeket, és felkészüljön, továbbá szükség esetén további intézkedéseket hozzon. |
| --- | --- |

(45)

Az előbbiekben említett, az Unió egészére kiterjedő veszélyek ismeretében továbbra is nyilvánvaló, hogy a 236/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendes bejelentési küszöbérték a jelenlegi piaci stresszhelyzetben nem elegendő. Az ESMA megítélése szerint az alacsonyabb bejelentési küszöbértékek fenntartásának biztosítania kell, hogy Unió-szerte az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA is a lehető legjobb elérhető adatsorokhoz jusson hozzá annak érdekében, hogy nyomon kövesse a piaci trendeket, és felkészüljön, továbbá szükség esetén további intézkedéseket hozzon.

4.   AZ INTÉZKEDÉS JELENTŐS MÉRTÉKBEN KEZELI A VESZÉLYEKET, ILLETVE FOKOZZA AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK KÉPESSÉGÉT A VESZÉLYEK FIGYELEMMEL KÍSÉRÉSÉRE (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK A) PONTJA)

AZ INTÉZKEDÉS JELENTŐS MÉRTÉKBEN KEZELI A VESZÉLYEKET, ILLETVE FOKOZZA AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK KÉPESSÉGÉT A VESZÉLYEK FIGYELEMMEL KÍSÉRÉSÉRE (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK A) PONTJA)

| (46) | Az ESMA-nak azt is figyelembe kell vennie, hogy a meghosszabbított intézkedés mennyire jelentős mértékben kezeli az azonosított veszélyeket. |
| --- | --- |

(46)

Az ESMA-nak azt is figyelembe kell vennie, hogy a meghosszabbított intézkedés mennyire jelentős mértékben kezeli az azonosított veszélyeket.

| (47) | Az ESMA az alábbiakban különösen azt elemzi, hogy a meghosszabbított intézkedés jelentős mértékben kezelné-e a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető veszélyt, illetve jelentősen fokozná-e az illetékes hatóságok képességét a veszély figyelemmel kísérésére. |
| --- | --- |

(47)

Az ESMA az alábbiakban különösen azt elemzi, hogy a meghosszabbított intézkedés jelentős mértékben kezelné-e a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető veszélyt, illetve jelentősen fokozná-e az illetékes hatóságok képességét a veszély figyelemmel kísérésére.

a)   Az intézkedés jelentős mértékben kezeli a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását fenyegető veszélyt

Az intézkedés jelentős mértékben kezeli a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását fenyegető veszélyt

| (48) | A fentiekben ismertetett körülmények között az eladási nyomásnak és a piaci volatilitásnak a short ügyletek és a rövid pozíciók kiépítése miatti hirtelen növekedése felerősítheti a pénzügyi piacokon a visszaesési trendeket. Bár a short ügyletek más időkben pozitív célt szolgálhatnak abból a szempontból, hogy segítenek meghatározni a kibocsátók helyes értékelését, a jelenlegi piaci körülmények között csak további veszélyt jelenthetnek a piacok szabályos működésére és integritására. |
| --- | --- |

(48)

A fentiekben ismertetett körülmények között az eladási nyomásnak és a piaci volatilitásnak a short ügyletek és a rövid pozíciók kiépítése miatti hirtelen növekedése felerősítheti a pénzügyi piacokon a visszaesési trendeket. Bár a short ügyletek más időkben pozitív célt szolgálhatnak abból a szempontból, hogy segítenek meghatározni a kibocsátók helyes értékelését, a jelenlegi piaci körülmények között csak további veszélyt jelenthetnek a piacok szabályos működésére és integritására.

| (49) | Különösen, tekintettel a továbbra is fennálló vészhelyzet horizontális hatására, amely Unió-szerte részvények széles skáláját érinti, a részvényárak hirtelen esését súlyosbíthatja a short ügyletekből és a megnövekedett számú nettó rövid pozícióból fakadó fokozott eladási nyomás; ezen ügyletek viszont – mivel nem érik el az illetékes nemzeti hatóságok felé a 236/2012/EU rendelet 5. cikkében előírt rendes bejelentési küszöbértéket – a meghosszabbított intézkedés nélkül észrevétlenek maradnának. |
| --- | --- |

(49)

Különösen, tekintettel a továbbra is fennálló vészhelyzet horizontális hatására, amely Unió-szerte részvények széles skáláját érinti, a részvényárak hirtelen esését súlyosbíthatja a short ügyletekből és a megnövekedett számú nettó rövid pozícióból fakadó fokozott eladási nyomás; ezen ügyletek viszont – mivel nem érik el az illetékes nemzeti hatóságok felé a 236/2012/EU rendelet 5. cikkében előírt rendes bejelentési küszöbértéket – a meghosszabbított intézkedés nélkül észrevétlenek maradnának.

| (50) | A fenti okokból kifolyólag az illetékes nemzeti hatóságoknak és az ESMA-nak a lehető legrövidebb időn belül tudomást kell szerezniük azokról a piaci szereplőkről, akik short ügyleteket kötnek és jelentős nettó rövid pozíciókat építenek ki, hogy a hatóságok és az ESMA szükség esetén elejét vehessék annak, hogy a szóban forgó pozíciók nyomán az eladási megbízások ugrásszerűen megnövekedjenek, és ennek következtében jelentős áresés alakuljon ki. |
| --- | --- |

(50)

A fenti okokból kifolyólag az illetékes nemzeti hatóságoknak és az ESMA-nak a lehető legrövidebb időn belül tudomást kell szerezniük azokról a piaci szereplőkről, akik short ügyleteket kötnek és jelentős nettó rövid pozíciókat építenek ki, hogy a hatóságok és az ESMA szükség esetén elejét vehessék annak, hogy a szóban forgó pozíciók nyomán az eladási megbízások ugrásszerűen megnövekedjenek, és ennek következtében jelentős áresés alakuljon ki.

| (51) | Az intézkedés meghosszabbítása kezeli ezt a szükségletet azzal, hogy arra kötelezi a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel kapcsolatban nettó rövid pozícióval rendelkező természetes és jogi személyeket, hogy a 236/2012/EU rendelet 5. cikkében megállapított küszöbértékhez képest alacsonyabb küszöbérték esetén is jelentsék be a szóban forgó pozíciót az illetékes nemzeti hatóságoknál. |
| --- | --- |

(51)

Az intézkedés meghosszabbítása kezeli ezt a szükségletet azzal, hogy arra kötelezi a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel kapcsolatban nettó rövid pozícióval rendelkező természetes és jogi személyeket, hogy a 236/2012/EU rendelet 5. cikkében megállapított küszöbértékhez képest alacsonyabb küszöbérték esetén is jelentsék be a szóban forgó pozíciót az illetékes nemzeti hatóságoknál.

| (52) | Ezért az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA megfelelően értékelni tudják a változó helyzetet, különbséget tudnak tenni a fundamentumokra vonatkozó információk által irányított piaci mozgások és a short ügyletek által beindított vagy súlyosbított piaci mozgások között, és reagálni tudnak, ha a piacok integritása, szabályos működése és stabilitása szigorúbb intézkedéseket követel meg. |
| --- | --- |

(52)

Ezért az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA megfelelően értékelni tudják a változó helyzetet, különbséget tudnak tenni a fundamentumokra vonatkozó információk által irányított piaci mozgások és a short ügyletek által beindított vagy súlyosbított piaci mozgások között, és reagálni tudnak, ha a piacok integritása, szabályos működése és stabilitása szigorúbb intézkedéseket követel meg.

| (53) | Az ESMA úgy ítéli meg, hogy az intézkedés újabb három hónappal történő meghosszabbítása nélkül az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA korlátozottan rendelkeznének a piac megfelelő nyomon követésére irányuló képességgel a jelenlegi bizonytalan és instabil környezetben. Ezt még hangsúlyosabbá teszi a pénzügyi piacok teljesítményének és a mögöttes gazdasági tevékenységnek a nyilvánvaló szétválása, valamint a Covid19-világjárvány változó jellege. Ezek a tényezők jelentős eladási nyomást és az uniós részvényárak szokatlan volatilitását válthatják ki, amit viszont tovább erősíthet a rövid pozíciók felhalmozódása. |
| --- | --- |

(53)

Az ESMA úgy ítéli meg, hogy az intézkedés újabb három hónappal történő meghosszabbítása nélkül az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA korlátozottan rendelkeznének a piac megfelelő nyomon követésére irányuló képességgel a jelenlegi bizonytalan és instabil környezetben. Ezt még hangsúlyosabbá teszi a pénzügyi piacok teljesítményének és a mögöttes gazdasági tevékenységnek a nyilvánvaló szétválása, valamint a Covid19-világjárvány változó jellege. Ezek a tényezők jelentős eladási nyomást és az uniós részvényárak szokatlan volatilitását válthatják ki, amit viszont tovább erősíthet a rövid pozíciók felhalmozódása.

| (54) | Ugyanakkor az ESMA megfelelőnek tartja a 236/2012/EU rendelet 6. cikkében említett, a társaság kibocsátott részvénytőkéje 0,5 %-ának megfelelő közzétételi küszöbérték fenntartását, mivel e küszöbérték csökkentése a szabályosan működő piacok fenntartása és a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatok kezelése szempontjából nem tűnik szükségesnek. Az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA folytatják a piaci körülmények folyamatos nyomon követését, és szükség esetén további intézkedéseket hoznak. |
| --- | --- |

(54)

Ugyanakkor az ESMA megfelelőnek tartja a 236/2012/EU rendelet 6. cikkében említett, a társaság kibocsátott részvénytőkéje 0,5 %-ának megfelelő közzétételi küszöbérték fenntartását, mivel e küszöbérték csökkentése a szabályosan működő piacok fenntartása és a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatok kezelése szempontjából nem tűnik szükségesnek. Az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA folytatják a piaci körülmények folyamatos nyomon követését, és szükség esetén további intézkedéseket hoznak.

b)   Az intézkedés jelentős mértékben kezeli az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszélyt

Az intézkedés jelentős mértékben kezeli az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszélyt

| (55) | Ahogy a fentiekben ismertettük, annak ellenére, hogy a vakcinafejlesztésről érkező biztató hírek a közelmúltban javították a piacok teljesítményét, bizonyos országokban a részvényindexek 2020. február 20. óta tartó zuhanása még mindig hasonló szinten van, mint amit 2020 júniusában vagy szeptemberében rögzítettek. Emellett az uniós árak fellendülése lényegesen gyengébb más globális gazdaságok, pl. a NIKKEI 225, a S&P 500 vagy a CSI 300 teljesítményéhez képest. Különböző kockázati tényezők továbbra is hatást gyakorolnak sok ágazatra, például a pénzügyi szektor részvényei továbbra is gyengén teljesítenek és nagy szórást mutatnak a fő uniós hitelintézetek között. E környezetben a shortolás és a jelentős nettó rövid pozíciók kiépítése felerősítheti az eladási nyomást és a visszaesési trendeket, ami viszont növelheti a veszélyt, amelynek rendkívül káros hatásai lehetnek a pénzintézetek és más szektorbeli vállalatok pénzügyi stabilitására. |
| --- | --- |

(55)

Ahogy a fentiekben ismertettük, annak ellenére, hogy a vakcinafejlesztésről érkező biztató hírek a közelmúltban javították a piacok teljesítményét, bizonyos országokban a részvényindexek 2020. február 20. óta tartó zuhanása még mindig hasonló szinten van, mint amit 2020 júniusában vagy szeptemberében rögzítettek. Emellett az uniós árak fellendülése lényegesen gyengébb más globális gazdaságok, pl. a NIKKEI 225, a S&P 500 vagy a CSI 300 teljesítményéhez képest. Különböző kockázati tényezők továbbra is hatást gyakorolnak sok ágazatra, például a pénzügyi szektor részvényei továbbra is gyengén teljesítenek és nagy szórást mutatnak a fő uniós hitelintézetek között. E környezetben a shortolás és a jelentős nettó rövid pozíciók kiépítése felerősítheti az eladási nyomást és a visszaesési trendeket, ami viszont növelheti a veszélyt, amelynek rendkívül káros hatásai lehetnek a pénzintézetek és más szektorbeli vállalatok pénzügyi stabilitására.

| (56) | Ebben az összefüggésben az intézkedés további három hónapra történő meghosszabbítása nélkül az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA adatkorlátozásokkal szembesülnének, és így kevésbé tudnák kezelni a gazdaságot és végső soron az Unió egészének pénzügyi stabilitását érő potenciális negatív hatásokat. |
| --- | --- |

(56)

Ebben az összefüggésben az intézkedés további három hónapra történő meghosszabbítása nélkül az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA adatkorlátozásokkal szembesülnének, és így kevésbé tudnák kezelni a gazdaságot és végső soron az Unió egészének pénzügyi stabilitását érő potenciális negatív hatásokat.

| (57) | Ezért az ESMA meghosszabbított intézkedése, amely ideiglenesen csökkenti a nettó rövid pozíciók illetékes nemzeti hatóságoknak történő bejelentésére vonatkozó bejelentési küszöbértéket, az adatkorlátozás csökkentésével és az illetékes nemzeti hatóságoknak az elkövetkező veszélyek korai szakaszban történő kezelésére irányuló képességének fokozásával hatékonyan kezeli ezt az uniós pénzügyi rendszer egyes részeinek vagy akár egészének stabilitását fenyegető veszélyt. |
| --- | --- |

(57)

Ezért az ESMA meghosszabbított intézkedése, amely ideiglenesen csökkenti a nettó rövid pozíciók illetékes nemzeti hatóságoknak történő bejelentésére vonatkozó bejelentési küszöbértéket, az adatkorlátozás csökkentésével és az illetékes nemzeti hatóságoknak az elkövetkező veszélyek korai szakaszban történő kezelésére irányuló képességének fokozásával hatékonyan kezeli ezt az uniós pénzügyi rendszer egyes részeinek vagy akár egészének stabilitását fenyegető veszélyt.

c)   Az illetékes hatóságok veszélymonitorozási képességének javítása

Az illetékes hatóságok veszélymonitorozási képességének javítása

| (58) | Rendes piaci körülmények között az illetékes nemzeti hatóságok minden olyan veszélyt, amely a short ügyletekből és a nettó rövid pozíciók kiépítéséből fakadhat, az uniós jogszabályokban meghatározott felügyeleti eszközökkel monitoroznak, különös tekintettel a 236/2012/EU rendeletben előírt, a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatos bejelentési kötelezettségre (19). |
| --- | --- |

(58)

Rendes piaci körülmények között az illetékes nemzeti hatóságok minden olyan veszélyt, amely a short ügyletekből és a nettó rövid pozíciók kiépítéséből fakadhat, az uniós jogszabályokban meghatározott felügyeleti eszközökkel monitoroznak, különös tekintettel a 236/2012/EU rendeletben előírt, a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatos bejelentési kötelezettségre (19).

19

| (59) | A jelenlegi piaci körülmények ugyanakkor szükségessé teszik, hogy az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA fokozzák a szabályozott piacokra bevezetett részvényeket érintő összesített nettó rövid pozíciókkal kapcsolatos nyomon követési tevékenységeiket. E célból és a Covid19-világjárvány alakulásával összefüggő folyamatos bizonytalanság miatt továbbra is fontos, hogy az illetékes nemzeti hatóságok továbbra is a lehető legkorábbi szakaszban értesüljenek a rövid pozíciók kiépítéséről, még mielőtt elérik a kibocsátott részvénytőke – a 236/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott – 0,2 %-os szintjét. |
| --- | --- |

(59)

A jelenlegi piaci körülmények ugyanakkor szükségessé teszik, hogy az illetékes nemzeti hatóságok és az ESMA fokozzák a szabályozott piacokra bevezetett részvényeket érintő összesített nettó rövid pozíciókkal kapcsolatos nyomon követési tevékenységeiket. E célból és a Covid19-világjárvány alakulásával összefüggő folyamatos bizonytalanság miatt továbbra is fontos, hogy az illetékes nemzeti hatóságok továbbra is a lehető legkorábbi szakaszban értesüljenek a rövid pozíciók kiépítéséről, még mielőtt elérik a kibocsátott részvénytőke – a 236/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott – 0,2 %-os szintjét.

| (60) | Erre az a tény is rávilágít, hogy 2020 november óta megfigyelhető áremelkedés ellenére a 0,1 és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciókkal rendelkező részvények százalékos aránya nem csökkent jelentősen 2020 márciusa óta (20), és átlagosan 12 %-on marad az összes nettó rövid pozícióhoz képest, hasonlóan a szeptemberi helyzethez. Ezért megállapítható, hogy azon 0,1 % és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciók százalékos aránya, amelyeket az ESMA által bevezetett alacsonyabb bejelentési küszöbérték miatt kellett bejelenteni, továbbra is az összes nettó rövid pozíció releváns részét képezi. |
| --- | --- |

(60)

Erre az a tény is rávilágít, hogy 2020 november óta megfigyelhető áremelkedés ellenére a 0,1 és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciókkal rendelkező részvények százalékos aránya nem csökkent jelentősen 2020 márciusa óta (20), és átlagosan 12 %-on marad az összes nettó rövid pozícióhoz képest, hasonlóan a szeptemberi helyzethez. Ezért megállapítható, hogy azon 0,1 % és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciók százalékos aránya, amelyeket az ESMA által bevezetett alacsonyabb bejelentési küszöbérték miatt kellett bejelenteni, továbbra is az összes nettó rövid pozíció releváns részét képezi.

20

| (61) | Ebből következően az ESMA meghosszabbított intézkedése fenntartja az illetékes nemzeti hatóságok azon fokozott képességét, hogy már egy korábbi szakaszban foglalkozzanak bármely azonosított veszéllyel, ami lehetővé teszi számukra, hogy a piaci stressz bármely jelének észlelésekor időben kezeljék a piacok szabályos működésére és a pénzügyi stabilitásra nézve fennálló veszélyeket. |
| --- | --- |

(61)

Ebből következően az ESMA meghosszabbított intézkedése fenntartja az illetékes nemzeti hatóságok azon fokozott képességét, hogy már egy korábbi szakaszban foglalkozzanak bármely azonosított veszéllyel, ami lehetővé teszi számukra, hogy a piaci stressz bármely jelének észlelésekor időben kezeljék a piacok szabályos működésére és a pénzügyi stabilitásra nézve fennálló veszélyeket.

5.   AZ INTÉZKEDÉSEK NEM JÁRNAK A SZABÁLYOZÁSI ARBITRÁZS KOCKÁZATÁVAL (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJA)

AZ INTÉZKEDÉSEK NEM JÁRNAK A SZABÁLYOZÁSI ARBITRÁZS KOCKÁZATÁVAL (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJA)

| (62) | Ahhoz, hogy az ESMA a 236/2012/EU rendelet 28. cikke szerinti intézkedést hozzon vagy hosszabbítson meg, mérlegelnie kell, hogy az intézkedés nem jár-e a szabályozási arbitrázs kockázatával. |
| --- | --- |

(62)

Ahhoz, hogy az ESMA a 236/2012/EU rendelet 28. cikke szerinti intézkedést hozzon vagy hosszabbítson meg, mérlegelnie kell, hogy az intézkedés nem jár-e a szabályozási arbitrázs kockázatával.

| (63) | Mivel az ESMA meghosszabbított intézkedése a piaci szereplőknek az Unión belül szabályozott piacra bevezetett összes részvényre vonatkozó bejelentési kötelezettségét érinti, egységes bejelentési küszöbértéket jelent valamennyi illetékes nemzeti hatóság tekintetében, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva az Unión belüli és kívüli piaci szereplőknek az Unión belül szabályozott piacra bevezetett részvényekkel való kereskedés vonatkozásában. |
| --- | --- |

(63)

Mivel az ESMA meghosszabbított intézkedése a piaci szereplőknek az Unión belül szabályozott piacra bevezetett összes részvényre vonatkozó bejelentési kötelezettségét érinti, egységes bejelentési küszöbértéket jelent valamennyi illetékes nemzeti hatóság tekintetében, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva az Unión belüli és kívüli piaci szereplőknek az Unión belül szabályozott piacra bevezetett részvényekkel való kereskedés vonatkozásában.

6.   AZ ESMA INTÉZKEDÉSE NEM ÉRINTI HÁTRÁNYOSAN A PÉNZÜGYI PIACOK HATÉKONYSÁGÁT, AZAZ TÖBBEK KÖZÖTT NEM CSÖKKENTI A LIKVIDITÁST EZEKEN A PIACOKON, ÉS NEM VEZET BIZONYTALANSÁGHOZ A PIACI SZEREPLŐK SZÁMÁRA AZ INTÉZKEDÉS JÓTÉKONY HATÁSAIHOZ KÉPEST ARÁNYTALAN MÉRTÉKBEN (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJA)

AZ ESMA INTÉZKEDÉSE NEM ÉRINTI HÁTRÁNYOSAN A PÉNZÜGYI PIACOK HATÉKONYSÁGÁT, AZAZ TÖBBEK KÖZÖTT NEM CSÖKKENTI A LIKVIDITÁST EZEKEN A PIACOKON, ÉS NEM VEZET BIZONYTALANSÁGHOZ A PIACI SZEREPLŐK SZÁMÁRA AZ INTÉZKEDÉS JÓTÉKONY HATÁSAIHOZ KÉPEST ARÁNYTALAN MÉRTÉKBEN (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJA)

| (64) | Az ESMA-nak értékelnie kell, hogy az intézkedésnek nincsenek-e a jótékony hatásaihoz képest aránytalannak tekinthető káros hatásai. |
| --- | --- |

(64)

Az ESMA-nak értékelnie kell, hogy az intézkedésnek nincsenek-e a jótékony hatásaihoz képest aránytalannak tekinthető káros hatásai.

| (65) | Az ESMA helyesnek tartja, hogy az illetékes nemzeti hatóságok szorosan nyomon követik a nettó rövid pozíciók kialakulását, mielőtt bármilyen nagyobb beavatkozással járó intézkedés elfogadását mérlegelnék. Az ESMA megjegyzi, hogy a rendes bejelentési küszöbérték (a kibocsátott részvénytőke 0,2 %-a) a továbbra is fennálló rendkívüli piaci körülmények között nem feltétlenül megfelelő a trendek és a kialakuló veszélyek időben történő azonosításához. |
| --- | --- |

(65)

Az ESMA helyesnek tartja, hogy az illetékes nemzeti hatóságok szorosan nyomon követik a nettó rövid pozíciók kialakulását, mielőtt bármilyen nagyobb beavatkozással járó intézkedés elfogadását mérlegelnék. Az ESMA megjegyzi, hogy a rendes bejelentési küszöbérték (a kibocsátott részvénytőke 0,2 %-a) a továbbra is fennálló rendkívüli piaci körülmények között nem feltétlenül megfelelő a trendek és a kialakuló veszélyek időben történő azonosításához.

| (66) | Bár a megerősített bejelentési kötelezettség bevezetése az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek számára további terhet jelenthet, e szervezetek az (EU) 2020/525 ESMA-határozat és az (EU) 2020/1689 határozat alkalmazásával már kiigazították rendszereiket, ezért e meghosszabbított intézkedés várhatóan nincs további hatással az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek megfelelési költségeire. Ráadásul a piaci szereplők azon képességét sem korlátozza, hogy részvényekkel kapcsolatos short ügyletet kössenek vagy növeljék rövid pozícióikat. Mindez tehát nem befolyásolja a piac hatékonyságát. |
| --- | --- |

(66)

Bár a megerősített bejelentési kötelezettség bevezetése az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek számára további terhet jelenthet, e szervezetek az (EU) 2020/525 ESMA-határozat és az (EU) 2020/1689 határozat alkalmazásával már kiigazították rendszereiket, ezért e meghosszabbított intézkedés várhatóan nincs további hatással az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek megfelelési költségeire. Ráadásul a piaci szereplők azon képességét sem korlátozza, hogy részvényekkel kapcsolatos short ügyletet kössenek vagy növeljék rövid pozícióikat. Mindez tehát nem befolyásolja a piac hatékonyságát.

| (67) | Az egyéb potenciális és nagyobb beavatkozással járó intézkedésekkel összevetve a jelenlegi meghosszabbított intézkedés nem érinti a piaci likviditást, mivel a piaci szereplők egy korlátozott körére vonatkozó nagyobb fokú bejelentési kötelezettség nyomán nem kell, hogy e szereplők megváltoztassák kereskedési stratégiájukat, és ebből következően a piaci részvételüket. Ezenfelül az árjegyzői tevékenységek és stabilizációs programok esetében fenntartott mentesség célja az, hogy ne növeljék azon szervezetek terheit, amelyek a likviditás biztosítása és a volatilitás csökkentése szempontjából fontos szolgáltatást nyújtanak, ami különösen releváns a jelenlegi helyzetben. |
| --- | --- |

(67)

Az egyéb potenciális és nagyobb beavatkozással járó intézkedésekkel összevetve a jelenlegi meghosszabbított intézkedés nem érinti a piaci likviditást, mivel a piaci szereplők egy korlátozott körére vonatkozó nagyobb fokú bejelentési kötelezettség nyomán nem kell, hogy e szereplők megváltoztassák kereskedési stratégiájukat, és ebből következően a piaci részvételüket. Ezenfelül az árjegyzői tevékenységek és stabilizációs programok esetében fenntartott mentesség célja az, hogy ne növeljék azon szervezetek terheit, amelyek a likviditás biztosítása és a volatilitás csökkentése szempontjából fontos szolgáltatást nyújtanak, ami különösen releváns a jelenlegi helyzetben.

| (68) | A meghosszabbított intézkedés hatályát illetően az ESMA úgy véli, hogy az intézkedés egy vagy több ágazatra, illetve a kibocsátók valamely alcsoportjára korlátozása nem feltétlenül éri el a kívánt eredményt. A Covid19-világjárvány kitörését követően jegyzett áresések nagysága, az érintett részvények (és ágazatok) széles köre és az uniós gazdaságok és kereskedési helyszínek közötti összekapcsolódás mértéke arra enged következtetni, hogy egy uniós szintű intézkedés az illetékes nemzeti hatóságok korai piaci információkkal való ellátása terén valószínűleg sokkal hatékonyabb, mint az ágazati intézkedések. |
| --- | --- |

(68)

A meghosszabbított intézkedés hatályát illetően az ESMA úgy véli, hogy az intézkedés egy vagy több ágazatra, illetve a kibocsátók valamely alcsoportjára korlátozása nem feltétlenül éri el a kívánt eredményt. A Covid19-világjárvány kitörését követően jegyzett áresések nagysága, az érintett részvények (és ágazatok) széles köre és az uniós gazdaságok és kereskedési helyszínek közötti összekapcsolódás mértéke arra enged következtetni, hogy egy uniós szintű intézkedés az illetékes nemzeti hatóságok korai piaci információkkal való ellátása terén valószínűleg sokkal hatékonyabb, mint az ágazati intézkedések.

| (69) | A piaci bizonytalanság kialakulása szempontjából az intézkedés nem új szabályozási kötelezettségeket vezet be, mivel a vonatkozó küszöbérték leszállításával csupán a 2012 óta hatályban lévő, rendes bejelentési kötelezettséget módosítja. Az ESMA azt is kiemeli, hogy a meghosszabbított intézkedés továbbra is az Unión belül szabályozott piacra bevezetett részvények bejelentésére korlátozódik annak érdekében, hogy értesüljenek azokról a pozíciókról, amelyek esetében a kiegészítő bejelentés a legfontosabbnak tűnik. |
| --- | --- |

(69)

A piaci bizonytalanság kialakulása szempontjából az intézkedés nem új szabályozási kötelezettségeket vezet be, mivel a vonatkozó küszöbérték leszállításával csupán a 2012 óta hatályban lévő, rendes bejelentési kötelezettséget módosítja. Az ESMA azt is kiemeli, hogy a meghosszabbított intézkedés továbbra is az Unión belül szabályozott piacra bevezetett részvények bejelentésére korlátozódik annak érdekében, hogy értesüljenek azokról a pozíciókról, amelyek esetében a kiegészítő bejelentés a legfontosabbnak tűnik.

| (70) | Ezért az ESMA megítélése szerint az ilyen fokozott átláthatósági kötelezettség nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre, amely a hasznaihoz képest aránytalan lenne, és nem eredményez bizonytalan helyzetet a pénzügyi piacokon. |
| --- | --- |

(70)

Ezért az ESMA megítélése szerint az ilyen fokozott átláthatósági kötelezettség nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre, amely a hasznaihoz képest aránytalan lenne, és nem eredményez bizonytalan helyzetet a pénzügyi piacokon.

| (71) | Az intézkedés időtartamát illetően az ESMA úgy véli, hogy az intézkedés három hónappal történő meghosszabbítása indokolt, figyelembe véve a jelenleg rendelkezésre álló információkat és a Covid19-világjárvány összefüggésében általánosan továbbra is bizonytalan kilátásokat. Az ESMA a helyzet javulása esetén mielőbb vissza kíván térni a rendes bejelentési kötelezettséghez, ugyanakkor nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogya helyzet súlyosbodása vagy a piacok instabilitásának fennmaradása esetén az intézkedést meghosszabbítsa. |
| --- | --- |

(71)

Az intézkedés időtartamát illetően az ESMA úgy véli, hogy az intézkedés három hónappal történő meghosszabbítása indokolt, figyelembe véve a jelenleg rendelkezésre álló információkat és a Covid19-világjárvány összefüggésében általánosan továbbra is bizonytalan kilátásokat. Az ESMA a helyzet javulása esetén mielőbb vissza kíván térni a rendes bejelentési kötelezettséghez, ugyanakkor nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogya helyzet súlyosbodása vagy a piacok instabilitásának fennmaradása esetén az intézkedést meghosszabbítsa.

| (72) | Ennek alapján és a mai naptól az ESMA úgy tekinti, hogy a nettó rövid pozíciókra vonatkozó, ideiglenesen megerősített átláthatósági intézkedés meghosszabbítása a továbbra is kedvezőtlen körülmények miatt arányos. |
| --- | --- |

(72)

Ennek alapján és a mai naptól az ESMA úgy tekinti, hogy a nettó rövid pozíciókra vonatkozó, ideiglenesen megerősített átláthatósági intézkedés meghosszabbítása a továbbra is kedvezőtlen körülmények miatt arányos.

7.   EGYEZTETÉS ÉS ÉRTESÍTÉS (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKÉNEK (4) ÉS (5) BEKEZDÉSE)

EGYEZTETÉS ÉS ÉRTESÍTÉS (A 236/2012/EU RENDELET 28. CIKKÉNEK (4) ÉS (5) BEKEZDÉSE)

| (73) | Az ESMA egyeztetett az ERKT-val. Az ERKT nem emelt kifogást a javasolt határozat elfogadása ellen. |
| --- | --- |

(73)

Az ESMA egyeztetett az ERKT-val. Az ERKT nem emelt kifogást a javasolt határozat elfogadása ellen.

| (74) | Az ESMA értesítette az illetékes nemzeti hatóságokat a tervezett határozatról. |
| --- | --- |

(74)

Az ESMA értesítette az illetékes nemzeti hatóságokat a tervezett határozatról.

| (75) | Az ESMA meghosszabbított intézkedését 2020. december 19-től kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(75)

Az ESMA meghosszabbított intézkedését 2020. december 19-től kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározás

E határozat vonatkozásában a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 4. cikke (1)bekezdésének 21. pontja szerinti szabályozott piacot jelenti.

21

2. cikk

Ideiglenes kiegészítő átláthatósági kötelezettségek

1.   A szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező valamely társaság kibocsátott részvénytőkéjét illetően nettó rövid pozícióval rendelkező természetes vagy jogi személy a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. és 9. cikkével összhangban értesíti az érintett illetékes hatóságot, ha a pozíció eléri az e cikk (2) bekezdésében meghatározott bejelentési küszöbértéket, illetve ha a vonatkozó küszöbérték alá csökken.

2.   A bejelentési küszöbérték az érintett társaság kibocsátott részvénytőkéjének 0,1 %-a és az ezt meghaladó minden további 0,1 %.

3. cikk

Mentességek

1.   A 236/2012/EU rendelet 16. cikkével összhangban a 2. cikkben említett ideiglenes kiegészítő átláthatósági kötelezettségek nem alkalmazandók a szabályozott piacra bevezetett részvényekre abban az esetben, ha az adott részvények kereskedésének fő helyszíne harmadik országban található.

2.   A 236/2012/EU rendelet 17. cikkével összhangban a 2. cikkben említett ideiglenes kiegészítő átláthatósági kötelezettségek az árjegyzői tevékenységek miatt végrehajtott ügyletekre nem alkalmazandóak.

3.   A 2. cikkben említett ideiglenes kiegészítő átláthatósági kötelezettségek nem alkalmazandók a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 5. cikke szerinti stabilizáció végrehajtásával kapcsolatos nettó rövid pozíciókra.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a határozat 2020. december 19-én lép hatályba.

A hatálybalépésének napjától kezdődően három hónapig marad hatályban.

Kelt Párizsban, 2020. december 16-án.

a felügyelőtanács részéről

Steven MAIJOOR

az elnök

---

(1)  
  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

1

(2)  
  HL L 86., 2012.3.24., 1. o.

2

(3)  
  HL L 274., 2012.10.9., 1. o.

3

(4)  
  HL L 116., 2020.4.15., 5. o.

4

(5)  
  HL L 245., 2020.7.30., 17. o.

5

(6)  
  HL L 379., 2020.11.13., 60. o.

6

(7)  Elérhető ezen a linken: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf

7

(8)  Európai gazdasági előrejelzés, 40. oldal

8

(9)  Európai gazdasági előrejelzés, 49. oldal

9

(10)  Elérhető ezen a linken: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against

10

(11)  Elérhető ezen a linken: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

11

(12)  Elérhető ezen a linken: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

12

(13)  A VSTOXX index az Eurostoxx 50 opciós árakon alapuló implikált volatilitást méri.

13

(14)  A VIX indexet a valós idejű S&P 500 index (SPX) opciós vételi és eladási árajánlatok középértékének felhasználásával számítják ki.

14

(15)  Lásd a 4(c) szakaszt is.

15

(16)  Európai gazdasági előrejelzés, 61. oldal

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

17

(18)  Olaszországban az intézkedést május 18-án megszüntették.

18

(19)  Vö. a 236/2012/EU rendelet 5. cikkével.

19

(20)  A napi nettó rövid pozíciókról szóló dán jelentések műszaki probléma miatt nem állnak rendelkezésre az augusztus 31. és szeptember 4. közötti időszak tekintetében.

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 596/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 173., 2014.6.12., 1. o.).

22

---

MELLÉKLET

Ebben a mellékletben az „ESMA-határozat” az ESMA 2020. március 16-i határozatára vonatkozik, amely arra kötelezi a nettó rövid részvénypozíciókkal rendelkező természetes és jogi személyeket, hogy ideiglenesen csökkentsék az olyan társaságok kibocsátott részvénytőkéjével kapcsolatos nettó rövid pozíciók bejelentési küszöbértékeit, amelyek részvényei szabályozott piacra bevezetett részvények, és amelyekre a 236/2012/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint bizonyos küszöbérték felett bejelentési kötelezettség áll fenn az illetékes hatóságok felé.

1. ábra

Pénzügyi mutatók

| Részvénypiaci teljesítmény | Változások 2020.2.20-tól 2020.12.2-ig | Indexszint 2020.12.2-án | Változások 2020.2.20-tól 2020.9.3-ig | Indexszint 2020.9.3-án | Változások 2020.2.20-tól 2020.6.4-ig | Indexszint 2020.6.4-én |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ex. Svájc | -10 % | 125 | -17 % | 116 | -16 % | 117 |
| EURO STOXX INDEX | -6 % | 392 | -13 % | 362 | -13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | -8 % | 3 521 | -14 % | 3 304 | -13 % | 3 323 |
| US S&P500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | -8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | -4 % | 3 982 |
| JP Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | -3 % | 22 864 |
| Globális | 8 % | 248 | -1 % | 228 | -9 % | 211 |
| Európai bankok | -22 % | 115 | -37 % | 93 | -30 % | 104 |
| Pénzügyi index – Olaszország | -24 % | 29 | -30 % | 27 | -29 % | 28 |
| Pénzügyi index – Spanyolország | -24 % | 50 | -48 % | 34 | -35 % | 42 |
| Pénzügyi index – Németország | -7 % | 132 | -13 % | 123 | -11 % | 126 |
| Pénzügyi index – Franciaország | -21 % | 141 | -34 % | 118 | -28 % | 130 |
| Volatilitás | Változások 2020.2.20-tól 2020.12.2-ig | Indexszint
  2020.12.2. | Változások 2020.2.20-tól 2020.9.3-ig | Indexszint
  2020.9.3. | Változások 2020.2.20-tól 2020.6.4-ig | Indexszint
  2020.6.4. |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Hitel-nemteljesítési csereügyletek | Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.12.2-ig | CDS-felárak bázispontban 2020.12.2-án | Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.9.3-ig | CDS-felárak bázispontban 2020.9.3-án | Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.6.4-ig | CDS-felárak bázispontban 2020.6.4-én |
| Európa – vállalati | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Európa – magas hozamú | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Európa – pénzügyi indexek | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Európa – másodlagos pénzügyi indexek | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| 10 éves államkötvények | Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.12.2-ig | Kötvényhozamok %-ban 2020.12.2-án | Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.9.3-ig | Kötvényhozamok %-ban 2020.9.3-án | Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.6.4-ig | Kötvényhozamok %-ban 2020.6.4-én |
| Németország – 10 éves | -8 | -0,52 | -5 | -0,49 | 15 | -0,29 |
| Spanyolország – 10 éves | -13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| Franciaország – 10 éves | -7 | -0,29 | 2 | -0,19 | 23 | 0,01 |
| Olaszország – 10 éves | -31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| USA – 10 éves | -57 | 0,95 | -90 | 0,62 | -67 | 0,86 |
| Egyesült Királyság – 10 éves | -22 | 0,36 | -34 | 0,24 | -24 | 0,34 |
| Japán – 10 éves | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Megjegyzés: A részvénypiaci változások relatív értékben, az egyéb változások abszolút értékben kifejezve.
  Források: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Részvénypiaci teljesítmény

Változások 2020.2.20-tól 2020.12.2-ig

Indexszint 2020.12.2-án

Változások 2020.2.20-tól 2020.9.3-ig

Indexszint 2020.9.3-án

Változások 2020.2.20-tól 2020.6.4-ig

Indexszint 2020.6.4-én

STOXX EUROPE 800 ex. Svájc

-10 %

125

-17 %

116

-16 %

117

EURO STOXX INDEX

-6 %

392

-13 %

362

-13 %

364

EURO STOXX 50

-8 %

3 521

-14 %

3 304

-13 %

3 323

US S&P500

9 %

3 663

2 %

3 451

-8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

-4 %

3 982

JP Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

-3 %

22 864

Globális

8 %

248

-1 %

228

-9 %

211

Európai bankok

-22 %

115

-37 %

93

-30 %

104

Pénzügyi index – Olaszország

-24 %

29

-30 %

27

-29 %

28

Pénzügyi index – Spanyolország

-24 %

50

-48 %

34

-35 %

42

Pénzügyi index – Németország

-7 %

132

-13 %

123

-11 %

126

Pénzügyi index – Franciaország

-21 %

141

-34 %

118

-28 %

130

Volatilitás

Változások 2020.2.20-tól 2020.12.2-ig

Indexszint

2020.12.2.

Változások 2020.2.20-tól 2020.9.3-ig

Indexszint

2020.9.3.

Változások 2020.2.20-tól 2020.6.4-ig

Indexszint

2020.6.4.

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Hitel-nemteljesítési csereügyletek

Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.12.2-ig

CDS-felárak bázispontban 2020.12.2-án

Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.9.3-ig

CDS-felárak bázispontban 2020.9.3-án

Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.6.4-ig

CDS-felárak bázispontban 2020.6.4-én

Európa – vállalati

5

45

5

45

22

62

Európa – magas hozamú

53

251

92

290

157

355

Európa – pénzügyi indexek

9

53

15

59

29

73

Európa – másodlagos pénzügyi indexek

13

100

38

124

62

149

10 éves államkötvények

Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.12.2-ig

Kötvényhozamok %-ban 2020.12.2-án

Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.9.3-ig

Kötvényhozamok %-ban 2020.9.3-án

Változások bázispontban 2020.2.20-tól 2020.6.4-ig

Kötvényhozamok %-ban 2020.6.4-én

Németország – 10 éves

-8

-0,52

-5

-0,49

15

-0,29

Spanyolország – 10 éves

-13

0,11

9

0,33

32

0,55

Franciaország – 10 éves

-7

-0,29

2

-0,19

23

0,01

Olaszország – 10 éves

-31

0,60

15

1,06

51

1,42

USA – 10 éves

-57

0,95

-90

0,62

-67

0,86

Egyesült Királyság – 10 éves

-22

0,36

-34

0,24

-24

0,34

Japán – 10 éves

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Megjegyzés: A részvénypiaci változások relatív értékben, az egyéb változások abszolút értékben kifejezve.

Források: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 1

  2. ábra Volatilitási mutatók

Megjegyzés: Az EURO STOXX 50 (VSTOXX) és az S&P 500 (VIX) implikált volatilitása %-ban.

Források: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 2

  3. ábra Európai Uniós szektorális részvényindexek

Megjegyzés: Részvényárfolyamok. 2020.2.20. = 100.

Források: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 3

Megjegyzés: Részvényárfolyamok. 2020.02.20. = 100.

Források: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 4

Megjegyzés: Részvényárfolyamok. 2020.02.20. = 100.

Források: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 5

  4. ábra Európai Uniós CDS-felár indexek

Megjegyzés: CDS-felárak befektetésre ajánlott európai vállalati kötvények (iTraxx Europe), befektetésre nem ajánlott európai vállalati kötvények (iTraxx Europe Crossover) és európai pénzügyi vállalatok esetében, bázispontban.

Források: Refinitiv EIKON, ESMA

5. ábra

Európai részvényindexek teljesítménye országok szerint

| | Százalékos változás 2020. november 6-tól 2020. december 2-ig | Százalékos változás 2020. február 20-tól 2020. december 2-ig | Százalékos változás 2020. február 20-tól 2020. szeptember 3-ig | Százalékos változás 2020. február 20-tól 2020. június 4-ig |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ex. Svájc | 8,67 % | -9,74 % | -16,67 % | -15,78 % |
| EURO STOXX INDEX | 9,41 % | -6,06 % | -13,22 % | -12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | -7,89 % | -13,57 % | -13,07 % |
| AT | 21,10 % | -17,84 % | -30,21 % | -23,30 % |
| BE | 16,24 % | -9,94 % | -19,22 % | -14,86 % |
| BG | 0,55 % | -22,03 % | -20,67 % | -15,69 % |
| CY | 25,10 % | -27,80 % | -39,52 % | -34,73 % |
| CZ | 11,15 % | -12,35 % | -17,81 % | -13,94 % |
| DE | 6,68 % | -2,57 % | -4,44 % | -7,32 % |
| DK | -1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | -2,48 % |
| EE | 11,25 % | -4,72 % | -13,55 % | -13,16 % |
| ES | 19,66 % | -17,22 % | -29,45 % | -21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | -5,35 % | -8,66 % |
| FR | 12,54 % | -7,91 % | -17,37 % | -15,91 % |
| GB | 9,36 % | -13,09 % | -21,32 % | -13,93 % |
| GR | 29,14 % | -16,82 % | -29,24 % | -26,64 % |
| HR | 10,22 % | -13,43 % | -19,61 % | -17,16 % |
| HU | 10,74 % | -14,42 % | -24,05 % | -17,83 % |
| IE | 5,56 % | -0,58 % | -13,00 % | -12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | -1,50 % | -4,44 % |
| IT | 11,64 % | -12,39 % | -22,04 % | -20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | -1,98 % |
| LU | 14,85 % | -7,78 % | -25,92 % | -21,60 % |
| LV | -0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | -1,81 % |
| MT | 15,14 % | -13,86 % | -20,80 % | -12,92 % |
| NL | 6,64 % | -1,80 % | -11,66 % | -9,17 % |
| NO | 11,02 % | -3,37 % | -11,80 % | -10,22 % |
| PL | 11,81 % | -9,62 % | -15,75 % | -13,47 % |
| PT | 14,45 % | -14,54 % | -20,09 % | -13,64 % |
| RO | 6,43 % | -7,58 % | -10,73 % | -11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | -7,28 % | -9,47 % |
| SI | 8,13 % | -9,57 % | -13,01 % | -10,83 % |
| SK | -0,99 % | -3,02 % | -7,05 % | 0,07 % |
| Források: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Százalékos változás 2020. november 6-tól 2020. december 2-ig

Százalékos változás 2020. február 20-tól 2020. december 2-ig

Százalékos változás 2020. február 20-tól 2020. szeptember 3-ig

Százalékos változás 2020. február 20-tól 2020. június 4-ig

STOXX EUROPE 800 ex. Svájc

8,67 %

-9,74 %

-16,67 %

-15,78 %

EURO STOXX INDEX

9,41 %

-6,06 %

-13,22 %

-12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

-7,89 %

-13,57 %

-13,07 %

AT

21,10 %

-17,84 %

-30,21 %

-23,30 %

BE

16,24 %

-9,94 %

-19,22 %

-14,86 %

BG

0,55 %

-22,03 %

-20,67 %

-15,69 %

CY

25,10 %

-27,80 %

-39,52 %

-34,73 %

CZ

11,15 %

-12,35 %

-17,81 %

-13,94 %

DE

6,68 %

-2,57 %

-4,44 %

-7,32 %

DK

-1,90 %

10,16 %

4,24 %

-2,48 %

EE

11,25 %

-4,72 %

-13,55 %

-13,16 %

ES

19,66 %

-17,22 %

-29,45 %

-21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

-5,35 %

-8,66 %

FR

12,54 %

-7,91 %

-17,37 %

-15,91 %

GB

9,36 %

-13,09 %

-21,32 %

-13,93 %

GR

29,14 %

-16,82 %

-29,24 %

-26,64 %

HR

10,22 %

-13,43 %

-19,61 %

-17,16 %

HU

10,74 %

-14,42 %

-24,05 %

-17,83 %

IE

5,56 %

-0,58 %

-13,00 %

-12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

-1,50 %

-4,44 %

IT

11,64 %

-12,39 %

-22,04 %

-20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

-1,98 %

LU

14,85 %

-7,78 %

-25,92 %

-21,60 %

LV

-0,47 %

6,81 %

5,53 %

-1,81 %

MT

15,14 %

-13,86 %

-20,80 %

-12,92 %

NL

6,64 %

-1,80 %

-11,66 %

-9,17 %

NO

11,02 %

-3,37 %

-11,80 %

-10,22 %

PL

11,81 %

-9,62 %

-15,75 %

-13,47 %

PT

14,45 %

-14,54 %

-20,09 %

-13,64 %

RO

6,43 %

-7,58 %

-10,73 %

-11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

-7,28 %

-9,47 %

SI

8,13 %

-9,57 %

-13,01 %

-10,83 %

SK

-0,99 %

-3,02 %

-7,05 %

0,07 %

Források: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 6

  6. ábra 0,1 % és 0,2 % közötti nettó rövid pozíciók a 2020. március 16. és november 30. közötti időszakban

Források: ESMA

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2021.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/27

---

A KERESKEDELMI BIZOTTSÁG 1/2020 HATÁROZATA

(2020. november 19.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia, Ecuador és Peru közötti kereskedelmi megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelék módosításáról [2021/273]

A KERESKEDELMI BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia, Ecuador és Peru közötti kereskedelmi megállapodásra és különösen annak 13. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | 2016. december 16-án Kolumbia a megállapodás 209. cikke alapján kérelmet nyújtott be az Unióhoz új földrajzi árujelzőknek a megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelékbe történő felvétele iránt. Az Unió lefolytatta a kifogásolási eljárást és a vizsgálatot Kolumbia két új földrajzi árujelzőjére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

2016. december 16-án Kolumbia a megállapodás 209. cikke alapján kérelmet nyújtott be az Unióhoz új földrajzi árujelzőknek a megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelékbe történő felvétele iránt. Az Unió lefolytatta a kifogásolási eljárást és a vizsgálatot Kolumbia két új földrajzi árujelzőjére vonatkozóan.

| (2) | A megállapodás 257. cikkének (2) bekezdése alapján a szellemi tulajdonnal foglalkozó albizottság 2020. július 28-án – az Uniós Fél és Kolumbia részvételével tartott ülés keretében – értékelte a Kolumbia két új földrajzi árujelzőjével kapcsolatos információkat, és javasolta a kereskedelmi bizottságnak a megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelék megfelelő módosítását. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 257. cikkének (2) bekezdése alapján a szellemi tulajdonnal foglalkozó albizottság 2020. július 28-án – az Uniós Fél és Kolumbia részvételével tartott ülés keretében – értékelte a Kolumbia két új földrajzi árujelzőjével kapcsolatos információkat, és javasolta a kereskedelmi bizottságnak a megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelék megfelelő módosítását.

| (3) | A megállapodás XIII. mellékletének 1. függelékét ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás XIII. mellékletének 1. függelékét ezért módosítani kell.

| (4) | A megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelék módosításáról szóló határozat a kereskedelmi megállapodás 14. cikkének (3) cikke alapján elfogadható a kereskedelmi bizottságnak az Uniós Fél és Kolumbia részvételével tartott ülésén, mivel kizárólag az említett két fél közötti kétoldalú kapcsolatra vonatkozik, és nem érinti más aláíró andoki ország jogait és kötelezettségeit, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás XIII. mellékletéhez csatolt 1. függelék módosításáról szóló határozat a kereskedelmi megállapodás 14. cikkének (3) cikke alapján elfogadható a kereskedelmi bizottságnak az Uniós Fél és Kolumbia részvételével tartott ülésén, mivel kizárólag az említett két fél közötti kétoldalú kapcsolatra vonatkozik, és nem érinti más aláíró andoki ország jogait és kötelezettségeit,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. mellékletének 1. függelékében található táblázatban az a) pont („A Kolumbia területén érvényes földrajzi árujelzők mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, borok, alkoholtartalmú italok és ízesített borok esetében”) kiegészül az e határozat mellékletében található bejegyzésekkel.

2. cikk

Ezt a két példányban készült határozatot a kereskedelmi bizottság azon képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. Ez a határozat a későbbi aláírás napjától alkalmazandó.

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 19-én.

a kereskedelmi bizottság részéről

az Unió küldöttségének vezetője

Paolo GARZOTTI

Kolumbia küldöttségének vezetője

Juan Carlos CADENA

---

MELLÉKLET

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Rizs |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Kávé |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Rizs

CAFÉ DE SANTANDER

Kávé

---

| 2021.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/29

---

AZ EU–SVÁJC VEGYES BIZOTTSÁG 1/2021 HATÁROZATA

(2021. február 12.)

az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött, módosított megállapodás 2. jegyzőkönyve III. és IV. táblázatának módosításáról [2021/274]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodásnak (1) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodásnak a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, 2004. október 26-i megállapodásnak (2) (a továbbiakban: megállapodás) megfelelően módosított szövegére és különösen annak 2. jegyzőkönyve 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 2. jegyzőkönyve 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Szerződő Felek, vagyis az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közölték a vegyes bizottsággal a 2019-es hazai referenciaárakat minden olyan nyersanyagra vonatkozóan, amelyek esetében árkompenzációs intézkedéseket alkalmaznak. Az árakból megállapítható, hogy e nyersanyagok tekintetében megváltozott a tényleges árhelyzet a Szerződő Felek területén. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 2. jegyzőkönyve 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Szerződő Felek, vagyis az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közölték a vegyes bizottsággal a 2019-es hazai referenciaárakat minden olyan nyersanyagra vonatkozóan, amelyek esetében árkompenzációs intézkedéseket alkalmaznak. Az árakból megállapítható, hogy e nyersanyagok tekintetében megváltozott a tényleges árhelyzet a Szerződő Felek területén.

| (2) | Ezért naprakésszé kell tenni a megállapodás 2. jegyzőkönyvének III. táblázatában felsorolt mezőgazdasági nyersanyagokra vonatkozó hazai referenciaárakat és árkülönbségeket, valamint módosítani kell az említett jegyzőkönyv IV. táblázatában felsorolt mezőgazdasági nyersanyagok alapösszegeit. |
| --- | --- |

(2)

Ezért naprakésszé kell tenni a megállapodás 2. jegyzőkönyvének III. táblázatában felsorolt mezőgazdasági nyersanyagokra vonatkozó hazai referenciaárakat és árkülönbségeket, valamint módosítani kell az említett jegyzőkönyv IV. táblázatában felsorolt mezőgazdasági nyersanyagok alapösszegeit.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A megállapodás 2. jegyzőkönyve a következőképpen módosul:

| a) | a III. táblázat helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép; |
| --- | --- |

a)

a III. táblázat helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép;

| b) | a IV. táblázat b) pontja helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

b)

a IV. táblázat b) pontja helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat 2021. március 1-jén lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. február 12-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Marco DUEERKOP

---

(1)  
  HL L 300., 1972.12.31., 189. o.

1

(2)  
  HL L 23., 2005.1.26., 19. o.

2

---

I. MELLÉKLET

„III. táblázat

Az EU és Svájc hazai referenciaárai

| Mezőgazdasági nyersanyag | Svájci hazai referenciaár
  CHF/nettó 100 kg | EU hazai referenciaár
  CHF/nettó 100 kg | 4. cikk (1) bekezdés
  A svájci oldalon alkalmazva Különbözet a svájci/EU referenciaár között
  CHF/nettó 100 kg | 3. cikk (3) bekezdés
  Az EU-oldalon alkalmazva Különbözet a svájci/EU referenciaár között
  EUR/nettó 100 kg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Közönséges búza | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Durumbúza | – | – | 1,20 | 0,00 |
| Rozs | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Árpa | – | – | – | – |
| Kukorica | – | – | – | – |
| Közönséges búzaliszt | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Teljes tejpor | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Sovány tejpor | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Vaj | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Fehér cukor | – | – | – | – |
| Tojás | – | – | 38,00 | 0,00 |
| Friss burgonya | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Növényi zsiradék | – | – | 170,00 | 0,00” |

Mezőgazdasági nyersanyag

Svájci hazai referenciaár

CHF/nettó 100 kg

EU hazai referenciaár

CHF/nettó 100 kg

4. cikk (1) bekezdés

A svájci oldalon alkalmazva Különbözet a svájci/EU referenciaár között

CHF/nettó 100 kg

3. cikk (3) bekezdés

Az EU-oldalon alkalmazva Különbözet a svájci/EU referenciaár között

EUR/nettó 100 kg

Közönséges búza

50,60

20,46

30,15

0,00

Durumbúza

–

–

1,20

0,00

Rozs

40,45

18,74

21,70

0,00

Árpa

–

–

–

–

Kukorica

–

–

–

–

Közönséges búzaliszt

91,10

42,42

48,70

0,00

Teljes tejpor

601,45

321,47

280,00

0,00

Sovány tejpor

402,60

200,98

201,60

0,00

Vaj

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Fehér cukor

–

–

–

–

Tojás

–

–

38,00

0,00

Friss burgonya

40,95

27,61

13,35

0,00

Növényi zsiradék

–

–

170,00

0,00”

---

II. MELLÉKLET

| „b) | A mezőgazdasági nyersanyagok esetében a mezőgazdasági összetevők kiszámításához figyelembe vett alapösszegek:







  Mezőgazdasági nyersanyag | A svájci oldalon alkalmazott alapösszeg
  3. cikk (2) bekezdés | Az uniós oldalon alkalmazott alapösszeg
  4. cikk (2) bekezdés |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF/nettó 100 kg | EUR/nettó 100 kg |
| Közönséges búza | 24,55 | 0,00 |
| Durumbúza | 1,00 | 0,00 |
| Rozs | 17,70 | 0,00 |
| Árpa | – | – |
| Kukorica | – | – |
| Közönséges búzaliszt | 39,70 | 0,00 |
| Teljes tejpor | 227,80 | 0,00 |
| Sovány tejpor | 164,30 | 0,00 |
| Vaj | 452,10 | 0,00 |
| Fehér cukor | – | – |
| Tojás | 30,95 | 0,00 |
| Friss burgonya | 10,90 | 0,00 |
| Növényi zsiradék | 138,55 | 0,00” |

„b)

A mezőgazdasági nyersanyagok esetében a mezőgazdasági összetevők kiszámításához figyelembe vett alapösszegek:

Mezőgazdasági nyersanyag

A svájci oldalon alkalmazott alapösszeg

3. cikk (2) bekezdés

Az uniós oldalon alkalmazott alapösszeg

4. cikk (2) bekezdés

CHF/nettó 100 kg

EUR/nettó 100 kg

Közönséges búza

24,55

0,00

Durumbúza

1,00

0,00

Rozs

17,70

0,00

Árpa

–

–

Kukorica

–

–

Közönséges búzaliszt

39,70

0,00

Teljes tejpor

227,80

0,00

Sovány tejpor

164,30

0,00

Vaj

452,10

0,00

Fehér cukor

–

–

Tojás

30,95

0,00

Friss burgonya

10,90

0,00

Növényi zsiradék

138,55

0,00”

---