# Den Europæiske Unions L 247/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 247 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang13. juli 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 247

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang13. juli 2021

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1139 af 7. juli 2021 om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004 | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1139 af 7. juli 2021 om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1140 af 5. maj 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) 2020/687 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (
  1
  ) | 50 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1141 af 12. juli 2021 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (
  1
  ) | 55 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2021/1142 af 12. juli 2021 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen | 91 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1143 af 12. juli 2021 om Den Europæiske Unions militære uddannelsesmission i Mozambique (EUTM Mozambique) | 93 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1144 af 12. juli 2021 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine | 99 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1145 af 30. juni 2021 om anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/103/EF for så vidt angår kontrol af ansvarsforsikring for motorkøretøjer ved anvendelse af motorkøretøjer, der er hjemmehørende i Montenegro og Det Forenede Kongerige (
  1
  ) | 100 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/1140 af 5. maj 2021 om ændring af delegeret forordning (EU) 2020/687 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (
  1
  )

1

50

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1141 af 12. juli 2021 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (
  1
  )

1

55

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2021/1142 af 12. juli 2021 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen

91

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1143 af 12. juli 2021 om Den Europæiske Unions militære uddannelsesmission i Mozambique (EUTM Mozambique)

93

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1144 af 12. juli 2021 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

99

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1145 af 30. juni 2021 om anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/103/EF for så vidt angår kontrol af ansvarsforsikring for motorkøretøjer ved anvendelse af motorkøretøjer, der er hjemmehørende i Montenegro og Det Forenede Kongerige (
  1
  )

1

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 13.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 247/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/1139

af 7. juli 2021

om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 42, artikel 43, stk. 2, artikel 91, stk. 1, artikel 100, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 175, artikel 188, artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, artikel 195, stk. 2, og artikel 349,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (»EHFAF«) bør oprettes for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027, så dens varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme (»FFR 2021-2027«) som fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (4). Denne forordning bør fastsætte prioriteterne for EHFAF, dens budget og de særlige regler for ydelsen af EU-finansiering, der supplerer de generelle regler, som gælder for EHFAF i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (5). EHFAF bør have til formål at lede finansiering fra Unionens budget til at støtte den fælles fiskeripolitik (FFP), Unionens havpolitik og Unionens internationale forpligtelser inden for havforvaltning. Finansieringen er en vigtig katalysator for bæredygtigt fiskeri og bevarelsen af havets biologiske ressourcer, for fødevaresikkerhed gennem leveringen af fisk og skaldyr, for fremme af en bæredygtig blå økonomi og for sunde, sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (»EHFAF«) bør oprettes for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027, så dens varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme (»FFR 2021-2027«) som fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (4). Denne forordning bør fastsætte prioriteterne for EHFAF, dens budget og de særlige regler for ydelsen af EU-finansiering, der supplerer de generelle regler, som gælder for EHFAF i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (5). EHFAF bør have til formål at lede finansiering fra Unionens budget til at støtte den fælles fiskeripolitik (FFP), Unionens havpolitik og Unionens internationale forpligtelser inden for havforvaltning. Finansieringen er en vigtig katalysator for bæredygtigt fiskeri og bevarelsen af havets biologiske ressourcer, for fødevaresikkerhed gennem leveringen af fisk og skaldyr, for fremme af en bæredygtig blå økonomi og for sunde, sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have.

| (2) | Som global aktør på havområdet og en af verdens største producenter af fisk og skaldyr har Unionen et stort ansvar for at beskytte og bevare havene og deres ressourcer og forvalte dem på bæredygtig vis. Bevarelse af havene er helt afgørende for en hurtigt voksende verdensbefolkning. Den er også af socioøkonomisk interesse for Unionen, eftersom en bæredygtig blå økonomi fremmer investeringer, beskæftigelse og vækst, fremmer forskning og innovation og bidrager til energisikkerhed gennem havenergi. Desuden er effektiv grænsekontrol og den globale bekæmpelse af maritim kriminalitet yderst vigtige for sikre have, hvorved der tages hånd om borgernes bekymringer vedrørende sikkerhed. |
| --- | --- |

(2)

Som global aktør på havområdet og en af verdens største producenter af fisk og skaldyr har Unionen et stort ansvar for at beskytte og bevare havene og deres ressourcer og forvalte dem på bæredygtig vis. Bevarelse af havene er helt afgørende for en hurtigt voksende verdensbefolkning. Den er også af socioøkonomisk interesse for Unionen, eftersom en bæredygtig blå økonomi fremmer investeringer, beskæftigelse og vækst, fremmer forskning og innovation og bidrager til energisikkerhed gennem havenergi. Desuden er effektiv grænsekontrol og den globale bekæmpelse af maritim kriminalitet yderst vigtige for sikre have, hvorved der tages hånd om borgernes bekymringer vedrørende sikkerhed.

| (3) | Forordning (EU) 2021/1060 blev vedtaget med henblik på at forbedre koordineringen og harmonisere gennemførelsen af støtten fra fonde under delt forvaltning (»fondene«) med det primære formål at forenkle politikgennemførelsen på sammenhængende vis. Nævnte forordning finder anvendelse på den del af EHFAF, der er under delt forvaltning. Fondene forfølger komplementære målsætninger og deler den samme forvaltningsmetode. Derfor fastsætter forordning (EU) 2021/1060 en række fælles generelle målsætninger og generelle principper, såsom partnerskabsprincippet og princippet om flerniveaustyring. Den indeholder også de fælles elementer for strategisk planlægning og programmering, herunder bestemmelser vedrørende den partnerskabsaftale, der skal indgås med hver medlemsstat, og fastsætter en fælles tilgang til fondenes præstationsorientering. Den fastsætter derfor grundforudsætninger, en præstationsgennemgang og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering. Endvidere fastsætter den fælles bestemmelser med hensyn til reglerne for støtteberettigelse, og der indføres særlige ordninger for finansielle instrumenter, anvendelsen af InvestEU, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (6), lokaludvikling styret af lokalsamfundet og finansiel forvaltning. Nogle forvaltnings- og kontrolordninger er også fælles for alle fondene. Komplementaritet mellem fondene, herunder EHFAF, og andre EU-programmer bør beskrives i partnerskabsaftalen, jf. forordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EU) 2021/1060 blev vedtaget med henblik på at forbedre koordineringen og harmonisere gennemførelsen af støtten fra fonde under delt forvaltning (»fondene«) med det primære formål at forenkle politikgennemførelsen på sammenhængende vis. Nævnte forordning finder anvendelse på den del af EHFAF, der er under delt forvaltning. Fondene forfølger komplementære målsætninger og deler den samme forvaltningsmetode. Derfor fastsætter forordning (EU) 2021/1060 en række fælles generelle målsætninger og generelle principper, såsom partnerskabsprincippet og princippet om flerniveaustyring. Den indeholder også de fælles elementer for strategisk planlægning og programmering, herunder bestemmelser vedrørende den partnerskabsaftale, der skal indgås med hver medlemsstat, og fastsætter en fælles tilgang til fondenes præstationsorientering. Den fastsætter derfor grundforudsætninger, en præstationsgennemgang og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering. Endvidere fastsætter den fælles bestemmelser med hensyn til reglerne for støtteberettigelse, og der indføres særlige ordninger for finansielle instrumenter, anvendelsen af InvestEU, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (6), lokaludvikling styret af lokalsamfundet og finansiel forvaltning. Nogle forvaltnings- og kontrolordninger er også fælles for alle fondene. Komplementaritet mellem fondene, herunder EHFAF, og andre EU-programmer bør beskrives i partnerskabsaftalen, jf. forordning (EU) 2021/1060.

| (4) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (»finansforordningen«) finder anvendelse på EHFAF. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for tilskud, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af eksterne eksperter. |
| --- | --- |

(4)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (»finansforordningen«) finder anvendelse på EHFAF. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for tilskud, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af eksterne eksperter.

| (5) | Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, priser, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af eksterne eksperter og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget. |
| --- | --- |

(5)

Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, priser, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af eksterne eksperter og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget.

| (6) | Under direkte forvaltning bør EHFF udvikle synergier med andre relevante EU-fonde og -programmer. EHFF bør desuden muliggøre finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer, der gennemføres i henhold til forordning (EU) 2021/523. |
| --- | --- |

(6)

Under direkte forvaltning bør EHFF udvikle synergier med andre relevante EU-fonde og -programmer. EHFF bør desuden muliggøre finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer, der gennemføres i henhold til forordning (EU) 2021/523.

| (7) | Støtte under EHFAF bør have en klar europæisk merværdi, bl.a. ved at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. |
| --- | --- |

(7)

Støtte under EHFAF bør have en klar europæisk merværdi, bl.a. ved at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked.

| (8) | Artikel 107, 108 og 109 i TEUF bør finde anvendelse på den støtte, som medlemsstaterne yder til virksomheder inden for fiskeri- og akvakultursektoren i henhold til denne forordning. I betragtning af denne sektors særlige karakteristika bør de pågældende artikler i TEUF dog ikke finde anvendelse på betalinger, som medlemsstaterne foretager i henhold til denne forordning, og som falder inden for anvendelsesområdet for artikel 42 i TEUF. |
| --- | --- |

(8)

Artikel 107, 108 og 109 i TEUF bør finde anvendelse på den støtte, som medlemsstaterne yder til virksomheder inden for fiskeri- og akvakultursektoren i henhold til denne forordning. I betragtning af denne sektors særlige karakteristika bør de pågældende artikler i TEUF dog ikke finde anvendelse på betalinger, som medlemsstaterne foretager i henhold til denne forordning, og som falder inden for anvendelsesområdet for artikel 42 i TEUF.

| (9) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med tiltagene og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger, samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne, som omhandlet i finansordningens artikel 125, stk. 1. |
| --- | --- |

(9)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med tiltagene og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger, samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne, som omhandlet i finansordningens artikel 125, stk. 1.

| (10) | I henhold til FFR 2021-2027 skal Unionens budget fortsat støtte fiskeri- og havpolitikkerne. EHFAF-budgettet bør beløbe sig til 6 108 000 000 EUR i løbende priser. EHFAF-midlerne bør opdeles mellem delt forvaltning og direkte og indirekte forvaltning. Der bør tildeles 5 311 000 000 EUR til støtte under delt forvaltning og 797 000 000 EUR til støtte under direkte og indirekte forvaltning. Med henblik på at sikre stabilitet, navnlig når det drejer sig om at opfylde målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, bør fastsættelsen af de nationale tildelinger under delt forvaltning for programmeringsperioden 2021-2027 være baseret på andelene for perioden 2014-2020 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (8) (»EHFF«). Specifikke beløb bør forbeholdes regionerne i den yderste periferi, kontrol og håndhævelse og indsamling og behandling af data til fiskeriforvaltning og videnskabelige formål, mens beløb til visse investeringer i fiskerfartøjer og til endeligt og midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter bør begrænses. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til FFR 2021-2027 skal Unionens budget fortsat støtte fiskeri- og havpolitikkerne. EHFAF-budgettet bør beløbe sig til 6 108 000 000 EUR i løbende priser. EHFAF-midlerne bør opdeles mellem delt forvaltning og direkte og indirekte forvaltning. Der bør tildeles 5 311 000 000 EUR til støtte under delt forvaltning og 797 000 000 EUR til støtte under direkte og indirekte forvaltning. Med henblik på at sikre stabilitet, navnlig når det drejer sig om at opfylde målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, bør fastsættelsen af de nationale tildelinger under delt forvaltning for programmeringsperioden 2021-2027 være baseret på andelene for perioden 2014-2020 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (8) (»EHFF«). Specifikke beløb bør forbeholdes regionerne i den yderste periferi, kontrol og håndhævelse og indsamling og behandling af data til fiskeriforvaltning og videnskabelige formål, mens beløb til visse investeringer i fiskerfartøjer og til endeligt og midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter bør begrænses.

| (11) | Europas maritime sektor beskæftiger over 5 millioner mennesker, genererer næsten 750 000 000 000 EUR i omsætning og 218 000 000 000 EUR i bruttoværditilvækst om året og kan potentielt skabe langt flere arbejdspladser. Den globale maritime økonomis output vurderes til 1 300 000 000 000 EUR i dag, og dette vil kunne mere end fordobles inden 2030. Behovet for at nå CO2-emissionsmål, øge ressourceeffektiviteten og mindske den blå økonomis miljøaftryk har været en væsentlig drivkraft bag innovation i andre sektorer, såsom skibsudstyr, skibsbygning, havobservation, opmudring, beskyttelse af kystområder og havbaseret anlægsarbejde. Der er blevet investeret i den maritime økonomi ved hjælp af Unionens strukturfonde, navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFAF). Der vil kunne anvendes nye investeringsredskaber såsom InvestEU for at udnytte vækstpotentialet i den maritime sektor. |
| --- | --- |

(11)

Europas maritime sektor beskæftiger over 5 millioner mennesker, genererer næsten 750 000 000 000 EUR i omsætning og 218 000 000 000 EUR i bruttoværditilvækst om året og kan potentielt skabe langt flere arbejdspladser. Den globale maritime økonomis output vurderes til 1 300 000 000 000 EUR i dag, og dette vil kunne mere end fordobles inden 2030. Behovet for at nå CO2-emissionsmål, øge ressourceeffektiviteten og mindske den blå økonomis miljøaftryk har været en væsentlig drivkraft bag innovation i andre sektorer, såsom skibsudstyr, skibsbygning, havobservation, opmudring, beskyttelse af kystområder og havbaseret anlægsarbejde. Der er blevet investeret i den maritime økonomi ved hjælp af Unionens strukturfonde, navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFAF). Der vil kunne anvendes nye investeringsredskaber såsom InvestEU for at udnytte vækstpotentialet i den maritime sektor.

| (12) | EHFAF bør baseres på fire prioriteter: at fremme bæredygtigt fiskeri og genopretning og bevarelse af akvatiske biologiske ressourcer, at fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter og forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, som bidrager til fødevaresikkerheden i Unionen, at bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte udvikling af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund samt at styrke den internationale havforvaltning og muliggøre sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. Disse prioriteter bør forfølges gennem delt, direkte og indirekte forvaltning. |
| --- | --- |

(12)

EHFAF bør baseres på fire prioriteter: at fremme bæredygtigt fiskeri og genopretning og bevarelse af akvatiske biologiske ressourcer, at fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter og forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, som bidrager til fødevaresikkerheden i Unionen, at bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte udvikling af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund samt at styrke den internationale havforvaltning og muliggøre sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. Disse prioriteter bør forfølges gennem delt, direkte og indirekte forvaltning.

| (13) | EHFAF bør være baseret på en enkel opbygning uden alt for præskriptive på forhånd fastlagte foranstaltninger og detaljerede regler for støtteberettigelse på EU-plan. I stedet bør der under hver prioritet beskrives brede specifikke målsætninger. Medlemsstaterne bør således udarbejde deres programmer, hvori de angiver de mest hensigtsmæssige midler til at virkeliggøre disse målsætninger. En række af de foranstaltninger, som medlemsstaterne angiver i programmerne, kan eventuelt støttes i henhold til de regler, der er fastsat i nærværende forordning og i forordning (EU) 2021/1060, forudsat at de er omfattet af de specifikke målsætninger, der er fastsat i nærværende forordning. Det er dog nødvendigt at opstille en liste over ikkestøtteberettigede operationer med henblik på at undgå skadelige virkninger på fiskeribevarelse. Desuden bør investeringer og godtgørelser til flåden være strengt betinget af, at de stemmer overens med den fælles fiskeripolitiks bevarelsesmålsætninger. |
| --- | --- |

(13)

EHFAF bør være baseret på en enkel opbygning uden alt for præskriptive på forhånd fastlagte foranstaltninger og detaljerede regler for støtteberettigelse på EU-plan. I stedet bør der under hver prioritet beskrives brede specifikke målsætninger. Medlemsstaterne bør således udarbejde deres programmer, hvori de angiver de mest hensigtsmæssige midler til at virkeliggøre disse målsætninger. En række af de foranstaltninger, som medlemsstaterne angiver i programmerne, kan eventuelt støttes i henhold til de regler, der er fastsat i nærværende forordning og i forordning (EU) 2021/1060, forudsat at de er omfattet af de specifikke målsætninger, der er fastsat i nærværende forordning. Det er dog nødvendigt at opstille en liste over ikkestøtteberettigede operationer med henblik på at undgå skadelige virkninger på fiskeribevarelse. Desuden bør investeringer og godtgørelser til flåden være strengt betinget af, at de stemmer overens med den fælles fiskeripolitiks bevarelsesmålsætninger.

| (14) | I De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (»2030-dagsordenen«) er bevarelse og bæredygtig brug af havene fastsat som et af de 17 mål for bæredygtig udvikling (»SDG'er«), nemlig SDG 14 (»bevare havene og bruge havene og de marine ressourcer på bæredygtig vis for at fremme bæredygtig udvikling«). Unionen har forpligtet sig fuldt ud til dette mål og opfyldelsen af det. I den forbindelse har Unionen forpligtet sig til at fremme en bæredygtig blå økonomi, som er i overensstemmelse med maritim fysisk planlægning, bevarelsen af biologiske ressourcer og opnåelsen af en god miljøtilstand som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (9) samt at forbyde visse former for fiskeristøtte, der bidrager til overkapacitet og overfiskning, at fjerne støtte, der bidrager til ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri), og at afstå fra at genindføre en sådan støtte. Sidstnævnte udfald bør være resultatet af forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO) om fiskeristøtte. Desuden forpligtede Unionen sig under forhandlingerne i WTO på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i 2002 og på De Forenede Nationers konference om bæredygtig udvikling i 2012 (Rio+20) til at fjerne støtte, der bidrager til overkapacitet og overfiskning. |
| --- | --- |

(14)

I De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (»2030-dagsordenen«) er bevarelse og bæredygtig brug af havene fastsat som et af de 17 mål for bæredygtig udvikling (»SDG'er«), nemlig SDG 14 (»bevare havene og bruge havene og de marine ressourcer på bæredygtig vis for at fremme bæredygtig udvikling«). Unionen har forpligtet sig fuldt ud til dette mål og opfyldelsen af det. I den forbindelse har Unionen forpligtet sig til at fremme en bæredygtig blå økonomi, som er i overensstemmelse med maritim fysisk planlægning, bevarelsen af biologiske ressourcer og opnåelsen af en god miljøtilstand som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (9) samt at forbyde visse former for fiskeristøtte, der bidrager til overkapacitet og overfiskning, at fjerne støtte, der bidrager til ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri), og at afstå fra at genindføre en sådan støtte. Sidstnævnte udfald bør være resultatet af forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO) om fiskeristøtte. Desuden forpligtede Unionen sig under forhandlingerne i WTO på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i 2002 og på De Forenede Nationers konference om bæredygtig udvikling i 2012 (Rio+20) til at fjerne støtte, der bidrager til overkapacitet og overfiskning.

| (15) | Idet betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og forpligtelserne til De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling, bør tiltagene i henhold til denne forordning bidrage til at nå et mål om, at 30 % af alle udgifter under FFR 2021-2027 anvendes til at integrere klimamål, og bør bidrage til ambitionen om, at 7,5 % af de årlige udgifter under FFR 2021-2027 afsættes til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % af de årlige udgifter under FFR 2021-2027 til biodiversitetsmål i 2026 og 2027, idet der tages hensyn til de eksisterende overlap mellem klima- og biodiversitetsmålene. |
| --- | --- |

(15)

Idet betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og forpligtelserne til De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling, bør tiltagene i henhold til denne forordning bidrage til at nå et mål om, at 30 % af alle udgifter under FFR 2021-2027 anvendes til at integrere klimamål, og bør bidrage til ambitionen om, at 7,5 % af de årlige udgifter under FFR 2021-2027 afsættes til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % af de årlige udgifter under FFR 2021-2027 til biodiversitetsmål i 2026 og 2027, idet der tages hensyn til de eksisterende overlap mellem klima- og biodiversitetsmålene.

| (16) | EHFAF bør bidrage til at opnå Unionens miljømålsætninger og målsætninger vedrørende modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Dette bidrag bør spores ved at anvende Unionens miljø- og klimamarkører, og der bør rapporteres regelmæssigt herom i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(16)

EHFAF bør bidrage til at opnå Unionens miljømålsætninger og målsætninger vedrørende modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Dette bidrag bør spores ved at anvende Unionens miljø- og klimamarkører, og der bør rapporteres regelmæssigt herom i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060.

| (17) | I overensstemmelse med artikel 42 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (10) bør Unionens finansielle bistand under EHFAF være betinget af, at reglerne i den fælles fiskeripolitik overholdes. Ansøgninger fra operatører, der har begået alvorlige overtrædelser af den fælles fiskeripolitiks regler, bør ikke være antagelige. |
| --- | --- |

(17)

I overensstemmelse med artikel 42 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (10) bør Unionens finansielle bistand under EHFAF være betinget af, at reglerne i den fælles fiskeripolitik overholdes. Ansøgninger fra operatører, der har begået alvorlige overtrædelser af den fælles fiskeripolitiks regler, bør ikke være antagelige.

| (18) | For at tage højde for de specifikke betingelser i den fælles fiskeripolitik som omhandlet i forordning (EU) nr. 1380/2013 og bidrage til, at den fælles fiskeripolitiks regler overholdes, bør der fastsættes supplerende bestemmelser til reglerne om afbrydelse, suspension og finansielle korrektioner, jf. forordning (EU) 2021/1060. Hvis en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser i medfør af den fælles fiskeripolitik, eller hvis Kommissionen har dokumentation, der peger på sådan manglende opfyldelse, bør Kommissionen som en beskyttelsesforanstaltning have mulighed for at afbryde betalingsfrister. I tillæg til muligheden for at afbryde betalingsfristen og for at undgå en indlysende risiko for udbetaling af ikkestøtteberettigede udgifter bør Kommissionen have mulighed for at suspendere betalinger og pålægge finansielle korrektioner i tilfælde af en medlemsstats alvorlige manglende overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik. |
| --- | --- |

(18)

For at tage højde for de specifikke betingelser i den fælles fiskeripolitik som omhandlet i forordning (EU) nr. 1380/2013 og bidrage til, at den fælles fiskeripolitiks regler overholdes, bør der fastsættes supplerende bestemmelser til reglerne om afbrydelse, suspension og finansielle korrektioner, jf. forordning (EU) 2021/1060. Hvis en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser i medfør af den fælles fiskeripolitik, eller hvis Kommissionen har dokumentation, der peger på sådan manglende opfyldelse, bør Kommissionen som en beskyttelsesforanstaltning have mulighed for at afbryde betalingsfrister. I tillæg til muligheden for at afbryde betalingsfristen og for at undgå en indlysende risiko for udbetaling af ikkestøtteberettigede udgifter bør Kommissionen have mulighed for at suspendere betalinger og pålægge finansielle korrektioner i tilfælde af en medlemsstats alvorlige manglende overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik.

| (19) | I løbet af de seneste år er der taget skridt med henblik på at genoprette fiskeribestande til sunde niveauer, gøre Unionens fiskeri mere rentabelt og bevare de marine økosystemer. Der er dog stadig væsentlige udfordringer, når det drejer sig om at opfylde den fælles fiskeripolitiks socioøkonomiske og miljømæssige målsætninger fuldt ud, navnlig målsætningerne om at genoprette og bevare populationer af befiskede bestande over de niveauer, der kan give det maksimale bæredygtige udbytte (MSY), at eliminere uønskede fangster og at oprette områder til genopretning af fiskebestande. Opfyldelsen af disse mål kræver fortsat støtte efter 2020, navnlig i havområder med mere langsomme fremskridt. |
| --- | --- |

(19)

I løbet af de seneste år er der taget skridt med henblik på at genoprette fiskeribestande til sunde niveauer, gøre Unionens fiskeri mere rentabelt og bevare de marine økosystemer. Der er dog stadig væsentlige udfordringer, når det drejer sig om at opfylde den fælles fiskeripolitiks socioøkonomiske og miljømæssige målsætninger fuldt ud, navnlig målsætningerne om at genoprette og bevare populationer af befiskede bestande over de niveauer, der kan give det maksimale bæredygtige udbytte (MSY), at eliminere uønskede fangster og at oprette områder til genopretning af fiskebestande. Opfyldelsen af disse mål kræver fortsat støtte efter 2020, navnlig i havområder med mere langsomme fremskridt.

| (20) | EHFF bør bidrage til at opnå den fælles fiskeripolitiks miljømæssige, økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige målsætninger, jf. artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, navnlig målsætningerne om at genoprette og bevare populationer af befiskede bestande over de niveauer, der kan give MSY, så vidt muligt undgå og reducere uønskede fangster og minimere fiskeriets negative indvirkning på det marine økosystem. Sådan støtte bør sikre, at fiskeriet er miljømæssigt bæredygtigt på lang sigt og forvaltes på en måde, der er i overensstemmelse med målsætningerne i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, med henblik på at opnå økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige fordele, bidrage til at sikre forsyningen af sunde fødevarer og bidrage til en rimelig levestandard for dem, der er afhængige af fiskeriet, under hensyntagen til det kystnære fiskeri og de socioøkonomiske aspekter. Støtten bør omfatte innovation og investeringer i skånsomme, selektive, klimaresistente og kulstoffattige fangstmetoder og -teknikker. |
| --- | --- |

(20)

EHFF bør bidrage til at opnå den fælles fiskeripolitiks miljømæssige, økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige målsætninger, jf. artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, navnlig målsætningerne om at genoprette og bevare populationer af befiskede bestande over de niveauer, der kan give MSY, så vidt muligt undgå og reducere uønskede fangster og minimere fiskeriets negative indvirkning på det marine økosystem. Sådan støtte bør sikre, at fiskeriet er miljømæssigt bæredygtigt på lang sigt og forvaltes på en måde, der er i overensstemmelse med målsætningerne i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, med henblik på at opnå økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige fordele, bidrage til at sikre forsyningen af sunde fødevarer og bidrage til en rimelig levestandard for dem, der er afhængige af fiskeriet, under hensyntagen til det kystnære fiskeri og de socioøkonomiske aspekter. Støtten bør omfatte innovation og investeringer i skånsomme, selektive, klimaresistente og kulstoffattige fangstmetoder og -teknikker.

| (21) | Fiskeriet er afgørende for leveforholdene og kulturarven i mange kystsamfund i Unionen, navnlig hvor kystfiskeri af mindre omfang spiller en vigtig rolle. Med en gennemsnitsalder på over 50 år i mange fiskersamfund er generationsskifte og diversificering af aktiviteterne stadig en udfordring. Navnlig unge fiskeres iværksættelse og udvikling af nye økonomiske aktiviteter i fiskerisektoren udgør en finansiel udfordring, der bør tages i betragtning i forbindelse med tildelingen og målretningen af midler i medfør af EHFAF. En sådan udvikling er afgørende for fiskerisektorens konkurrenceevne i Unionen. Støtte bør derfor stilles til rådighed for unge fiskeres opstart inden for fiskeriet, så de lettere kan etablere sig. Med henblik på at sikre, at de nye økonomiske aktiviteter, der modtager støtte i medfør af EHFAF, er levedygtige, bør støtten gøres betinget af, at der erhverves tilstrækkelig erfaring eller tilstrækkelige kvalifikationer. Hvis der ydes støtte til virksomhedsetablering til erhvervelse af et fiskerfartøj, bør den kun bidrage til erhvervelse af det første fiskerfartøj eller af en kontrollerende andel heraf. |
| --- | --- |

(21)

Fiskeriet er afgørende for leveforholdene og kulturarven i mange kystsamfund i Unionen, navnlig hvor kystfiskeri af mindre omfang spiller en vigtig rolle. Med en gennemsnitsalder på over 50 år i mange fiskersamfund er generationsskifte og diversificering af aktiviteterne stadig en udfordring. Navnlig unge fiskeres iværksættelse og udvikling af nye økonomiske aktiviteter i fiskerisektoren udgør en finansiel udfordring, der bør tages i betragtning i forbindelse med tildelingen og målretningen af midler i medfør af EHFAF. En sådan udvikling er afgørende for fiskerisektorens konkurrenceevne i Unionen. Støtte bør derfor stilles til rådighed for unge fiskeres opstart inden for fiskeriet, så de lettere kan etablere sig. Med henblik på at sikre, at de nye økonomiske aktiviteter, der modtager støtte i medfør af EHFAF, er levedygtige, bør støtten gøres betinget af, at der erhverves tilstrækkelig erfaring eller tilstrækkelige kvalifikationer. Hvis der ydes støtte til virksomhedsetablering til erhvervelse af et fiskerfartøj, bør den kun bidrage til erhvervelse af det første fiskerfartøj eller af en kontrollerende andel heraf.

| (22) | Undgåelse af uønskede fangster er en af de væsentligste udfordringer i den fælles fiskeripolitik. Den retlige forpligtelse til at lande alle fangster har i den forbindelse medført markante og væsentlige ændringer for sektoren for så vidt angår fangstmetoder, sommetider med betydelige finansielle omkostninger. Det bør derfor være mulig for EHFAF at støtte innovation og investeringer, der bidrager til gennemførelsen af landingsforpligtelsen, samt udvikling og gennemførelse af bevarelsesforanstaltninger, der bidrager til selektivitet. Det bør være muligt at tillade en højere støtteintensitetssats for investeringer i selektive fiskeredskaber, forbedring af havneinfrastrukturer og afsætning af uønskede fangster end den, der anvendes på andre operationer. Det bør også være muligt at yde en maksimal støtteintensitetssats på 100 % til udformningen, udviklingen, overvågningen, evalueringen og forvaltningen af gennemskuelige systemer til udveksling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne (»kvoteudveksling«) med henblik på at mindske den såkaldte »choke species-effekt«, som landingsforpligtelsen forårsager. |
| --- | --- |

(22)

Undgåelse af uønskede fangster er en af de væsentligste udfordringer i den fælles fiskeripolitik. Den retlige forpligtelse til at lande alle fangster har i den forbindelse medført markante og væsentlige ændringer for sektoren for så vidt angår fangstmetoder, sommetider med betydelige finansielle omkostninger. Det bør derfor være mulig for EHFAF at støtte innovation og investeringer, der bidrager til gennemførelsen af landingsforpligtelsen, samt udvikling og gennemførelse af bevarelsesforanstaltninger, der bidrager til selektivitet. Det bør være muligt at tillade en højere støtteintensitetssats for investeringer i selektive fiskeredskaber, forbedring af havneinfrastrukturer og afsætning af uønskede fangster end den, der anvendes på andre operationer. Det bør også være muligt at yde en maksimal støtteintensitetssats på 100 % til udformningen, udviklingen, overvågningen, evalueringen og forvaltningen af gennemskuelige systemer til udveksling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne (»kvoteudveksling«) med henblik på at mindske den såkaldte »choke species-effekt«, som landingsforpligtelsen forårsager.

| (23) | Det bør være muligt for EHFAF at støtte innovation og investeringer ombord på EU-fiskerfartøjer. Støtten bør omfatte tiltag med henblik på at forbedre sundhed, sikkerhed og arbejdsvilkår, energieffektivitet og fangsternes kvalitet. Den bør ikke omfatte erhvervelsen af udstyr, der øger et fiskerfartøjs evne til at spore fisk. En sådan støtte bør heller ikke føre til en forøgelse af et enkelt fartøjs fiskerikapacitet, medmindre den er en direkte følge af en forøgelse af et fiskerfartøjs bruttotonnage, som er nødvendig for at forbedre sikkerheden, arbejdsvilkårene eller energieffektiviteten. I sådanne tilfælde bør forøgelsen af det enkelte fartøjs fiskerikapacitet godtgøres ved forudgående udtagning af mindst samme fiskerikapacitetsmængde uden offentlig støtte fra samme flådesegment eller fra et flådesegment, hvor fiskerikapaciteten ikke modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder, for ikke at føre til en forøgelse af fiskerikapaciteten på flådeniveau. Desuden bør der ikke ydes støtte for blot at opfylde krav, der er obligatoriske i henhold til EU-retten, med undtagelse af krav, som en medlemsstat har pålagt for at gennemføre fakultative bestemmelser i henhold til Rådets direktiv (EU) 2017/159 (11), og for så vidt angår indkøb, installation og forvaltning af visse former for udstyr til kontrolformål. Under en opbygning uden præskriptive foranstaltninger bør det være op til medlemsstaterne at fastsætte de præcise regler for støtteberettigelse for sådanne investeringer. For så vidt angår sundhed, sikkerhed og arbejdsvilkår om bord på fiskerfartøjer bør en højere støtteintensitetssats end den, der anvendes på andre operationer, være tilladt. |
| --- | --- |

(23)

Det bør være muligt for EHFAF at støtte innovation og investeringer ombord på EU-fiskerfartøjer. Støtten bør omfatte tiltag med henblik på at forbedre sundhed, sikkerhed og arbejdsvilkår, energieffektivitet og fangsternes kvalitet. Den bør ikke omfatte erhvervelsen af udstyr, der øger et fiskerfartøjs evne til at spore fisk. En sådan støtte bør heller ikke føre til en forøgelse af et enkelt fartøjs fiskerikapacitet, medmindre den er en direkte følge af en forøgelse af et fiskerfartøjs bruttotonnage, som er nødvendig for at forbedre sikkerheden, arbejdsvilkårene eller energieffektiviteten. I sådanne tilfælde bør forøgelsen af det enkelte fartøjs fiskerikapacitet godtgøres ved forudgående udtagning af mindst samme fiskerikapacitetsmængde uden offentlig støtte fra samme flådesegment eller fra et flådesegment, hvor fiskerikapaciteten ikke modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder, for ikke at føre til en forøgelse af fiskerikapaciteten på flådeniveau. Desuden bør der ikke ydes støtte for blot at opfylde krav, der er obligatoriske i henhold til EU-retten, med undtagelse af krav, som en medlemsstat har pålagt for at gennemføre fakultative bestemmelser i henhold til Rådets direktiv (EU) 2017/159 (11), og for så vidt angår indkøb, installation og forvaltning af visse former for udstyr til kontrolformål. Under en opbygning uden præskriptive foranstaltninger bør det være op til medlemsstaterne at fastsætte de præcise regler for støtteberettigelse for sådanne investeringer. For så vidt angår sundhed, sikkerhed og arbejdsvilkår om bord på fiskerfartøjer bør en højere støtteintensitetssats end den, der anvendes på andre operationer, være tilladt.

| (24) | Det er nødvendigt at fastsætte specifikke regler for støtteberettigelse for visse andre investeringer, der støttes af EHFAF i fiskerflåden, for at undgå, at disse investeringer bidrager til overkapacitet eller overfiskning. Navnlig bør støtte til en ung fiskers første erhvervelse af et brugt fartøj og til udskiftning eller modernisering af et fiskerfartøjs motor også være underlagt betingelser, herunder at fartøjet tilhører et flådesegment, der modsvarer de fiskerimuligheder, der er tilgængelige for det pågældende segment, og at den nye eller moderniserede maskine ikke har større effekt i kilowatt (kW) end den motor, der udskiftes. |
| --- | --- |

(24)

Det er nødvendigt at fastsætte specifikke regler for støtteberettigelse for visse andre investeringer, der støttes af EHFAF i fiskerflåden, for at undgå, at disse investeringer bidrager til overkapacitet eller overfiskning. Navnlig bør støtte til en ung fiskers første erhvervelse af et brugt fartøj og til udskiftning eller modernisering af et fiskerfartøjs motor også være underlagt betingelser, herunder at fartøjet tilhører et flådesegment, der modsvarer de fiskerimuligheder, der er tilgængelige for det pågældende segment, og at den nye eller moderniserede maskine ikke har større effekt i kilowatt (kW) end den motor, der udskiftes.

| (25) | Investering i menneskelig kapital spiller en afgørende rolle for fiskerisektorens, akvakultursektorens og den maritime sektors konkurrenceevne og økonomiske præstation. Det bør derfor være muligt for EHFAF at støtte rådgivningstjenester, samarbejde mellem videnskabsfolk og fiskere, erhvervsuddannelse, livslang læring samt fremme af social dialog og formidling af viden. |
| --- | --- |

(25)

Investering i menneskelig kapital spiller en afgørende rolle for fiskerisektorens, akvakultursektorens og den maritime sektors konkurrenceevne og økonomiske præstation. Det bør derfor være muligt for EHFAF at støtte rådgivningstjenester, samarbejde mellem videnskabsfolk og fiskere, erhvervsuddannelse, livslang læring samt fremme af social dialog og formidling af viden.

| (26) | Fiskerikontrol er yderst vigtig for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik. Derfor bør EHFAF under delt forvaltning støtte udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (12). Visse forpligtelser fastsat i nævnte forordning berettiger specifik støtte fra EHFAF, nemlig de obligatoriske fartøjssporingssystemer og elektroniske indberetningssystemer, obligatoriske elektroniske fjernovervågningssystemer og den obligatoriske kontinuerlige måling og registrering af fremdrivningsmaskineffekt. Desuden kan medlemsstaternes investeringer i kontroludstyr også benyttes i forbindelse med maritim overvågning og samarbejde om kystvagtfunktioner. |
| --- | --- |

(26)

Fiskerikontrol er yderst vigtig for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik. Derfor bør EHFAF under delt forvaltning støtte udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (12). Visse forpligtelser fastsat i nævnte forordning berettiger specifik støtte fra EHFAF, nemlig de obligatoriske fartøjssporingssystemer og elektroniske indberetningssystemer, obligatoriske elektroniske fjernovervågningssystemer og den obligatoriske kontinuerlige måling og registrering af fremdrivningsmaskineffekt. Desuden kan medlemsstaternes investeringer i kontroludstyr også benyttes i forbindelse med maritim overvågning og samarbejde om kystvagtfunktioner.

| (27) | Den fælles fiskeripolitiks succes afhænger af tilgængeligheden af videnskabelig rådgivning om fiskeriforvaltning og således af tilgængeligheden af fiskeridata. I lyset af udfordringerne og omkostninger ved at opnå pålidelige og fuldstændige data er det nødvendigt at støtte medlemsstaternes tiltag til at indsamle og bearbejde data, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 (13), og at bidrage til den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning. Denne støtte bør muliggøre synergier med indsamling og bearbejdning af andre typer havdata. |
| --- | --- |

(27)

Den fælles fiskeripolitiks succes afhænger af tilgængeligheden af videnskabelig rådgivning om fiskeriforvaltning og således af tilgængeligheden af fiskeridata. I lyset af udfordringerne og omkostninger ved at opnå pålidelige og fuldstændige data er det nødvendigt at støtte medlemsstaternes tiltag til at indsamle og bearbejde data, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 (13), og at bidrage til den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning. Denne støtte bør muliggøre synergier med indsamling og bearbejdning af andre typer havdata.

| (28) | EHFAF bør støtte en effektiv vidensbaseret gennemførelse og forvaltning af den fælles fiskeripolitik under direkte og indirekte forvaltning gennem levering af videnskabelig rådgivning, regionalt samarbejde om bevarelse, udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning, de rådgivende råds virkemåde og frivillige bidrag til internationale organisationer. |
| --- | --- |

(28)

EHFAF bør støtte en effektiv vidensbaseret gennemførelse og forvaltning af den fælles fiskeripolitik under direkte og indirekte forvaltning gennem levering af videnskabelig rådgivning, regionalt samarbejde om bevarelse, udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning, de rådgivende råds virkemåde og frivillige bidrag til internationale organisationer.

| (29) | For at styrke økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtige fiskeriaktiviteter bør EHFAF kunne støtte dels operationer til forvaltning af fiskeriet og fiskerflåderne i overensstemmelse med artikel 22 og 23 i og bilag II til forordning (EU) nr. 1380/2013, dels medlemsstaternes bestræbelser på at optimere tildelingen af deres disponible fiskerikapacitet under hensyntagen til deres flådes behov og uden at øge deres samlede fiskerikapacitet. |
| --- | --- |

(29)

For at styrke økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtige fiskeriaktiviteter bør EHFAF kunne støtte dels operationer til forvaltning af fiskeriet og fiskerflåderne i overensstemmelse med artikel 22 og 23 i og bilag II til forordning (EU) nr. 1380/2013, dels medlemsstaternes bestræbelser på at optimere tildelingen af deres disponible fiskerikapacitet under hensyntagen til deres flådes behov og uden at øge deres samlede fiskerikapacitet.

| (30) | I betragtning af udfordringerne med at opfylde den fælles fiskeripolitiks bevarelsesmålsætninger forbliver støtte til tilpasning af flåden sommetider nødvendig for visse flådesegmenter og havområder. En sådan støtte bør være nøje målrettet til bedre flådeforvaltning og til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og tage sigte på at skabe en balance mellem fiskerikapaciteten og de tilgængelige fiskerimuligheder. EHFAF bør derfor kunne støtte endeligt ophør med fiskeri i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten ikke modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder. Sådan støtte bør være et redskab i handlingsplanerne til justering af de flådesegmenter, hvor der er konstateret strukturel overkapacitet, jf. artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og bør gennemføres, enten ved at fiskerfartøjet hugges op, eller ved at det oplægges og ombygges til andre aktiviteter. Hvis ombygningen fører til øget pres på det marine økosystem fra rekreativt fiskeri, bør støtten kun ydes, hvis den er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik og med målsætningerne i de relevante flerårige planer. |
| --- | --- |

(30)

I betragtning af udfordringerne med at opfylde den fælles fiskeripolitiks bevarelsesmålsætninger forbliver støtte til tilpasning af flåden sommetider nødvendig for visse flådesegmenter og havområder. En sådan støtte bør være nøje målrettet til bedre flådeforvaltning og til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og tage sigte på at skabe en balance mellem fiskerikapaciteten og de tilgængelige fiskerimuligheder. EHFAF bør derfor kunne støtte endeligt ophør med fiskeri i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten ikke modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder. Sådan støtte bør være et redskab i handlingsplanerne til justering af de flådesegmenter, hvor der er konstateret strukturel overkapacitet, jf. artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og bør gennemføres, enten ved at fiskerfartøjet hugges op, eller ved at det oplægges og ombygges til andre aktiviteter. Hvis ombygningen fører til øget pres på det marine økosystem fra rekreativt fiskeri, bør støtten kun ydes, hvis den er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik og med målsætningerne i de relevante flerårige planer.

| (31) | For at bidrage til den fælles fiskeripolitiks bevarelsesmålsætninger eller for at afbøde visse ekstraordinære omstændigheder bør EHFAF have mulighed for at støtte godtgørelse for midlertidigt ophør med fiskeri, som skyldes gennemførelsen af visse bevarelsesforanstaltninger, gennemførelsen af hasteforanstaltninger, en force majeure-betinget afbrydelse i anvendelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri, en naturkatastrofe, en miljøhændelse eller en sundhedskrise. Støtte i tilfælde af midlertidigt ophør, der skyldes bevarelsesforanstaltninger, bør kun ydes, hvis der på grundlag af videnskabelig rådgivning er behov for en reduktion af fiskeriindsatsen for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, og artikel 2, stk. 5, litra a), i forordning (EU) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(31)

For at bidrage til den fælles fiskeripolitiks bevarelsesmålsætninger eller for at afbøde visse ekstraordinære omstændigheder bør EHFAF have mulighed for at støtte godtgørelse for midlertidigt ophør med fiskeri, som skyldes gennemførelsen af visse bevarelsesforanstaltninger, gennemførelsen af hasteforanstaltninger, en force majeure-betinget afbrydelse i anvendelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri, en naturkatastrofe, en miljøhændelse eller en sundhedskrise. Støtte i tilfælde af midlertidigt ophør, der skyldes bevarelsesforanstaltninger, bør kun ydes, hvis der på grundlag af videnskabelig rådgivning er behov for en reduktion af fiskeriindsatsen for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, og artikel 2, stk. 5, litra a), i forordning (EU) nr. 1380/2013.

| (32) | I betragtning af at fiskere er udsat for stadig større økonomiske og miljømæssige risici, bl.a. på grund af klimaændringer og prisvolatilitet, bør EHFAF have mulighed for at støtte tiltag, der styrker fiskerisektorens modstandsdygtighed, herunder gennem gensidige fonde, forsikringsinstrumenter eller andre kollektive ordninger, der øger sektorens kapacitet til at styre risici og reagere på negative hændelser. |
| --- | --- |

(32)

I betragtning af at fiskere er udsat for stadig større økonomiske og miljømæssige risici, bl.a. på grund af klimaændringer og prisvolatilitet, bør EHFAF have mulighed for at støtte tiltag, der styrker fiskerisektorens modstandsdygtighed, herunder gennem gensidige fonde, forsikringsinstrumenter eller andre kollektive ordninger, der øger sektorens kapacitet til at styre risici og reagere på negative hændelser.

| (33) | Kystfiskeri af mindre omfang udføres med havfiskerfartøjer og fiskerfartøjer til ferskvandsfiskeri med en længde overalt på under 12 meter, som ikke anvender trukne redskaber, og af fiskere til fods, herunder skaldyrssamlere. Denne sektor udgør næsten 75 % af alle fiskerfartøjer registreret i Unionen og næsten halvdelen af al beskæftigelse i fiskerisektoren. Erhvervsdrivende inden for kystfiskeri af mindre omfang er særlig afhængige af sunde fiskebestande til deres primære indtægtskilde. Med henblik på at tilskynde til en bæredygtig fiskeripraksis bør EHFAF derfor give disse operatører præferencebehandling gennem en maksimal støtteintensitetssats på 100 %, undtagen for operationer i forbindelse med første erhvervelse af et fiskerfartøj, udskiftning eller modernisering af en motor og operationer, der forøger et fiskerfartøjs bruttotonnage med henblik på at forbedre sikkerheden, arbejdsvilkårene eller energieffektiviteten. Medlemsstaterne bør desuden i deres program tage hensyn til de specifikke behov i kystfiskeri af mindre omfang og beskrive de typer tiltag, der overvejes med henblik på udvikling af kystfiskeri af mindre omfang. |
| --- | --- |

(33)

Kystfiskeri af mindre omfang udføres med havfiskerfartøjer og fiskerfartøjer til ferskvandsfiskeri med en længde overalt på under 12 meter, som ikke anvender trukne redskaber, og af fiskere til fods, herunder skaldyrssamlere. Denne sektor udgør næsten 75 % af alle fiskerfartøjer registreret i Unionen og næsten halvdelen af al beskæftigelse i fiskerisektoren. Erhvervsdrivende inden for kystfiskeri af mindre omfang er særlig afhængige af sunde fiskebestande til deres primære indtægtskilde. Med henblik på at tilskynde til en bæredygtig fiskeripraksis bør EHFAF derfor give disse operatører præferencebehandling gennem en maksimal støtteintensitetssats på 100 %, undtagen for operationer i forbindelse med første erhvervelse af et fiskerfartøj, udskiftning eller modernisering af en motor og operationer, der forøger et fiskerfartøjs bruttotonnage med henblik på at forbedre sikkerheden, arbejdsvilkårene eller energieffektiviteten. Medlemsstaterne bør desuden i deres program tage hensyn til de specifikke behov i kystfiskeri af mindre omfang og beskrive de typer tiltag, der overvejes med henblik på udvikling af kystfiskeri af mindre omfang.

| (34) | Den maksimale EHFAF-medfinansieringssats pr. specifik målsætning bør være 70 % af de støtteberettigede offentlige udgifter med undtagelse af godtgørelse af meromkostninger i regionerne i den yderste periferi, hvor den bør være 100 %. |
| --- | --- |

(34)

Den maksimale EHFAF-medfinansieringssats pr. specifik målsætning bør være 70 % af de støtteberettigede offentlige udgifter med undtagelse af godtgørelse af meromkostninger i regionerne i den yderste periferi, hvor den bør være 100 %.

| (35) | Den maksimale støtteintensitetssats bør være 50 % af de samlede støtteberettigede udgifter med mulighed for i visse tilfælde at fastsætte undtagelsessatser. |
| --- | --- |

(35)

Den maksimale støtteintensitetssats bør være 50 % af de samlede støtteberettigede udgifter med mulighed for i visse tilfælde at fastsætte undtagelsessatser.

| (36) | Regionerne i den yderste periferi står over for specifikke udfordringer, som er knyttet til deres fjerne beliggenhed og deres topografiske og klimatiske forhold, jf. artikel 349 i TEUF, og har også specifikke aktiver, hvormed der kan udvikles en bæredygtig blå økonomi. Derfor bør en handlingsplan for udviklingen af bæredygtige sektorer inden for den blå økonomi, herunder bæredygtigt fiskeri og bæredygtig akvakultur for hver region i den yderste periferi, tilknyttes den pågældende medlemsstats program, og en finansiel tildeling bør være øremærket til at støtte gennemførelsen af disse handlingsplaner. EHFAF bør også have mulighed for at støtte godtgørelsen af de meromkostninger, som operatører fra regionerne i den yderste periferi skal afholde som følge af disse regioners beliggenhed eller karakter af øsamfund. Denne støtte bør begrænses til en procentdel af denne samlede finansielle tildeling. Desuden bør der i regionerne i den yderste periferi anvendes en højere støtteintensitetssats, end der anvendes på andre operationer. Det bør være muligt for medlemsstaterne at bevilge yderligere finansiering til gennemførelse af denne støtte. Som statsstøtte bør sådan finansiering meddeles Kommissionen, som kan godkende den i henhold til denne forordning som en del af denne støtte. |
| --- | --- |

(36)

Regionerne i den yderste periferi står over for specifikke udfordringer, som er knyttet til deres fjerne beliggenhed og deres topografiske og klimatiske forhold, jf. artikel 349 i TEUF, og har også specifikke aktiver, hvormed der kan udvikles en bæredygtig blå økonomi. Derfor bør en handlingsplan for udviklingen af bæredygtige sektorer inden for den blå økonomi, herunder bæredygtigt fiskeri og bæredygtig akvakultur for hver region i den yderste periferi, tilknyttes den pågældende medlemsstats program, og en finansiel tildeling bør være øremærket til at støtte gennemførelsen af disse handlingsplaner. EHFAF bør også have mulighed for at støtte godtgørelsen af de meromkostninger, som operatører fra regionerne i den yderste periferi skal afholde som følge af disse regioners beliggenhed eller karakter af øsamfund. Denne støtte bør begrænses til en procentdel af denne samlede finansielle tildeling. Desuden bør der i regionerne i den yderste periferi anvendes en højere støtteintensitetssats, end der anvendes på andre operationer. Det bør være muligt for medlemsstaterne at bevilge yderligere finansiering til gennemførelse af denne støtte. Som statsstøtte bør sådan finansiering meddeles Kommissionen, som kan godkende den i henhold til denne forordning som en del af denne støtte.

| (37) | Under delt forvaltning bør EHFAF have mulighed for at støtte beskyttelse og genopretning af akvatisk biodiversitet og akvatiske økosystemer, herunder i ferskvand. Til det formål bør støtte fra EHFAF være tilgængelig til bl.a. at godtgøre fiskere, som passivt opsamler tabte fiskeredskaber og havaffald fra havet, herunder sargassotang, og til investeringer i havne, så der kan stilles tilstrækkelige modtagefaciliteter til rådighed til tabte fiskeredskaber og havaffald opsamlet fra havet. Støtte bør også være tilgængelig for tiltag, som har til formål at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet, jf. direktiv 2008/56/EF, for gennemførelsen af geografiske beskyttelsesforanstaltninger, der er oprettet i henhold til nævnte direktiv, for forvaltning, genopretning og overvågning af Natura 2000-områder, i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/43/EØF (14) for beskyttelse af arter, navnlig i henhold til direktiv 92/43/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (15), samt for genopretning af ferskvand i overensstemmelse med det indsatsprogram, der er udarbejdet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (16). Under direkte forvaltning bør EHFAF støtte fremme af rene og sunde have og gennemførelsen af EU-strategien for plast i en cirkulær økonomi, som er beskrevet i Kommissionens meddelelse af 16. januar 2018 med, i overensstemmelse med målsætningen om at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet. |
| --- | --- |

(37)

Under delt forvaltning bør EHFAF have mulighed for at støtte beskyttelse og genopretning af akvatisk biodiversitet og akvatiske økosystemer, herunder i ferskvand. Til det formål bør støtte fra EHFAF være tilgængelig til bl.a. at godtgøre fiskere, som passivt opsamler tabte fiskeredskaber og havaffald fra havet, herunder sargassotang, og til investeringer i havne, så der kan stilles tilstrækkelige modtagefaciliteter til rådighed til tabte fiskeredskaber og havaffald opsamlet fra havet. Støtte bør også være tilgængelig for tiltag, som har til formål at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet, jf. direktiv 2008/56/EF, for gennemførelsen af geografiske beskyttelsesforanstaltninger, der er oprettet i henhold til nævnte direktiv, for forvaltning, genopretning og overvågning af Natura 2000-områder, i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/43/EØF (14) for beskyttelse af arter, navnlig i henhold til direktiv 92/43/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (15), samt for genopretning af ferskvand i overensstemmelse med det indsatsprogram, der er udarbejdet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (16). Under direkte forvaltning bør EHFAF støtte fremme af rene og sunde have og gennemførelsen af EU-strategien for plast i en cirkulær økonomi, som er beskrevet i Kommissionens meddelelse af 16. januar 2018 med, i overensstemmelse med målsætningen om at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet.

| (38) | Fiskeri og akvakultur bidrager til fødevaresikkerhed og ernæring. Det anslås imidlertid, at Unionen i øjeblikket importerer over 60 % af sine forsyninger af fiskevarer og derfor er stærkt afhængig af tredjelande. En vigtigudfordring består i at fremme forbruget af fiskeprotein, der er produceret i Unionen, lever op til høje kvalitetsstandarder og er tilgængelig for forbrugerne til overkommelige priser. |
| --- | --- |

(38)

Fiskeri og akvakultur bidrager til fødevaresikkerhed og ernæring. Det anslås imidlertid, at Unionen i øjeblikket importerer over 60 % af sine forsyninger af fiskevarer og derfor er stærkt afhængig af tredjelande. En vigtigudfordring består i at fremme forbruget af fiskeprotein, der er produceret i Unionen, lever op til høje kvalitetsstandarder og er tilgængelig for forbrugerne til overkommelige priser.

| (39) | Det bør være muligt for EHFAF at støtte fremme af og en bæredygtig udvikling af akvakultur, herunder ferskvandsakvakultur, til opdræt og dyrkning af henholdsvis vandlevende dyr og vandlevende planter til produktion af fødevarer og andre råvarer. Der findes fortsat komplekse administrative procedurer i nogle medlemsstater, såsom vanskelig adgang til plads og byrdefulde licensudstedelsesprocedurer, som gør det vanskeligt for sektoren at forbedre de opdrættede og dyrkede produkters image og konkurrenceevne. Støtte fra EHFAF bør være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for akvakultur, der er udviklet på grundlag af forordning (EU) nr. 1380/2013. Navnlig bør støtte til miljømæssig bæredygtighed, produktive investeringer, innovation, tilegnelse af erhvervsmæssige færdigheder, forbedring af arbejdsvilkårene og kompensationsforanstaltninger, som leverer vigtige land- og naturforvaltningstjenester, være støtteberettiget. Tiltag inden for folkesundheden, akvakulturforsikringsordninger og tiltag inden for dyresundheden og -velfærden bør også være støtteberettigede. |
| --- | --- |

(39)

Det bør være muligt for EHFAF at støtte fremme af og en bæredygtig udvikling af akvakultur, herunder ferskvandsakvakultur, til opdræt og dyrkning af henholdsvis vandlevende dyr og vandlevende planter til produktion af fødevarer og andre råvarer. Der findes fortsat komplekse administrative procedurer i nogle medlemsstater, såsom vanskelig adgang til plads og byrdefulde licensudstedelsesprocedurer, som gør det vanskeligt for sektoren at forbedre de opdrættede og dyrkede produkters image og konkurrenceevne. Støtte fra EHFAF bør være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for akvakultur, der er udviklet på grundlag af forordning (EU) nr. 1380/2013. Navnlig bør støtte til miljømæssig bæredygtighed, produktive investeringer, innovation, tilegnelse af erhvervsmæssige færdigheder, forbedring af arbejdsvilkårene og kompensationsforanstaltninger, som leverer vigtige land- og naturforvaltningstjenester, være støtteberettiget. Tiltag inden for folkesundheden, akvakulturforsikringsordninger og tiltag inden for dyresundheden og -velfærden bør også være støtteberettigede.

| (40) | Fødevaresikkerheden afhænger af effektive og velorganiserede markeder, som øger gennemsigtigheden, stabiliteten, kvaliteten og mangfoldigheden i forsyningskæden og giver bedre forbrugerinformation. Til det formål bør EHFAF have mulighed for at støtte afsætningen af fiskevarer og akvakulturprodukter i overensstemmelse med målsætningerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (17). Navnlig bør støtte være tilgængelig for oprettelsen af producentorganisationer, gennemførelsen af produktions- og afsætningsplaner, fremme af nye afsætningsmuligheder og udvikling og formidling af markedsoplysninger. |
| --- | --- |

(40)

Fødevaresikkerheden afhænger af effektive og velorganiserede markeder, som øger gennemsigtigheden, stabiliteten, kvaliteten og mangfoldigheden i forsyningskæden og giver bedre forbrugerinformation. Til det formål bør EHFAF have mulighed for at støtte afsætningen af fiskevarer og akvakulturprodukter i overensstemmelse med målsætningerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (17). Navnlig bør støtte være tilgængelig for oprettelsen af producentorganisationer, gennemførelsen af produktions- og afsætningsplaner, fremme af nye afsætningsmuligheder og udvikling og formidling af markedsoplysninger.

| (41) | Forarbejdningsindustrien spiller en rolle med hensyn til tilgængeligheden og kvaliteten af fiskevarer og akvakulturprodukter. EHFAF bør have mulighed for at støtte målrettede investeringer i denne industri, forudsat at de bidrager til at opfylde målsætningerne for den fælles markedsordning. For andre virksomheder end små og mellemstore virksomheder (SMV'er) bør sådan støtte kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU og ikke via tilskud. |
| --- | --- |

(41)

Forarbejdningsindustrien spiller en rolle med hensyn til tilgængeligheden og kvaliteten af fiskevarer og akvakulturprodukter. EHFAF bør have mulighed for at støtte målrettede investeringer i denne industri, forudsat at de bidrager til at opfylde målsætningerne for den fælles markedsordning. For andre virksomheder end små og mellemstore virksomheder (SMV'er) bør sådan støtte kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU og ikke via tilskud.

| (42) | EHFAF bør have mulighed for at støtte godtgørelse til operatører i fiskeri- og akvakultursektoren i tilfælde af ekstraordinære hændelser, der forårsager en væsentlig markedsforstyrrelse. |
| --- | --- |

(42)

EHFAF bør have mulighed for at støtte godtgørelse til operatører i fiskeri- og akvakultursektoren i tilfælde af ekstraordinære hændelser, der forårsager en væsentlig markedsforstyrrelse.

| (43) | Jobskabelse i kystregioner afhænger af lokalt styret udvikling af en bæredygtig blå økonomi, som genopliver disse regioners sociale struktur. Havindustrier og -tjenester vil sandsynligvis gennemgå en kraftigere vækst end den globale økonomi og yde et væsentligt bidrag til beskæftigelse og vækst senest i 2030. Hvis væksten i den blå økonomi skal være bæredygtig, kræver det innovation og investeringer i nye maritime forretningsområder og i bioøkonomien, herunder modeller for bæredygtig turisme, havbaseret vedvarende energi, innovativ avanceret skibsbygning og nye havnetjenester, som kan skabe arbejdspladser og samtidig fremme lokal udvikling. Mens offentlige investeringer i den bæredygtige blå økonomi bør integreres i hele Unionens budget, bør støtten fra EHFAF specifikt have fokus på grundforudsætningerne for at udvikle en bæredygtig blå økonomi og på at fjerne flaskehalse, så det bliver lettere at foretage investeringer og udvikle nye markeder, teknologier eller tjenester. Støtte til udviklingen af en bæredygtig blå økonomi bør ydes via delt, direkte og indirekte forvaltning. |
| --- | --- |

(43)

Jobskabelse i kystregioner afhænger af lokalt styret udvikling af en bæredygtig blå økonomi, som genopliver disse regioners sociale struktur. Havindustrier og -tjenester vil sandsynligvis gennemgå en kraftigere vækst end den globale økonomi og yde et væsentligt bidrag til beskæftigelse og vækst senest i 2030. Hvis væksten i den blå økonomi skal være bæredygtig, kræver det innovation og investeringer i nye maritime forretningsområder og i bioøkonomien, herunder modeller for bæredygtig turisme, havbaseret vedvarende energi, innovativ avanceret skibsbygning og nye havnetjenester, som kan skabe arbejdspladser og samtidig fremme lokal udvikling. Mens offentlige investeringer i den bæredygtige blå økonomi bør integreres i hele Unionens budget, bør støtten fra EHFAF specifikt have fokus på grundforudsætningerne for at udvikle en bæredygtig blå økonomi og på at fjerne flaskehalse, så det bliver lettere at foretage investeringer og udvikle nye markeder, teknologier eller tjenester. Støtte til udviklingen af en bæredygtig blå økonomi bør ydes via delt, direkte og indirekte forvaltning.

| (44) | Udviklingen af en bæredygtig blå økonomi afhænger i vid udstrækning af partnerskaber mellem lokale interessenter, som bidrager til vitaliteten i samfund ved kysterne og inde i landet og deres økonomier. EHFAF bør levere værktøjerne til at fremme sådanne partnerskaber. Med henblik herpå bør støtte gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet være tilgængelig under delt forvaltning. Denne tilgang bør fremme økonomisk diversificering i en lokal sammenhæng gennem udviklingen af kyst- og ferskvandsfiskeri, akvakultur og en bæredygtig blå økonomi. Strategier for lokaludvikling styret af lokalsamfundet bør sikre, at lokalsamfundene i fiskeri- og akvakulturområder i højere grad udnytter og drager fordel af mulighederne i den bæredygtige blå økonomi ved at udnytte og styrke de miljømæssige, kulturelle, sociale og menneskelige ressourcer. Hvert lokale partnerskab bør derfor afspejle sin strategis primære fokus ved at sikre en afbalanceret inddragelse og repræsentation af alle relevante interessenter fra den lokale bæredygtige blå økonomi. |
| --- | --- |

(44)

Udviklingen af en bæredygtig blå økonomi afhænger i vid udstrækning af partnerskaber mellem lokale interessenter, som bidrager til vitaliteten i samfund ved kysterne og inde i landet og deres økonomier. EHFAF bør levere værktøjerne til at fremme sådanne partnerskaber. Med henblik herpå bør støtte gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet være tilgængelig under delt forvaltning. Denne tilgang bør fremme økonomisk diversificering i en lokal sammenhæng gennem udviklingen af kyst- og ferskvandsfiskeri, akvakultur og en bæredygtig blå økonomi. Strategier for lokaludvikling styret af lokalsamfundet bør sikre, at lokalsamfundene i fiskeri- og akvakulturområder i højere grad udnytter og drager fordel af mulighederne i den bæredygtige blå økonomi ved at udnytte og styrke de miljømæssige, kulturelle, sociale og menneskelige ressourcer. Hvert lokale partnerskab bør derfor afspejle sin strategis primære fokus ved at sikre en afbalanceret inddragelse og repræsentation af alle relevante interessenter fra den lokale bæredygtige blå økonomi.

| (45) | Under delt forvaltning bør EHFAF have mulighed for at støtte styrkelsen af en bæredygtig forvaltning af havene gennem indsamling, forvaltning og anvendelse af data til forbedring af kendskabet til havmiljøets tilstand. Støtten bør tage sigte på at opfylde kravene i direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF med henblik på at støtte maritim fysisk planlægning og øge datakvaliteten og udvekslingen gennem det europæiske havobservations- og havdatanetværk. |
| --- | --- |

(45)

Under delt forvaltning bør EHFAF have mulighed for at støtte styrkelsen af en bæredygtig forvaltning af havene gennem indsamling, forvaltning og anvendelse af data til forbedring af kendskabet til havmiljøets tilstand. Støtten bør tage sigte på at opfylde kravene i direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF med henblik på at støtte maritim fysisk planlægning og øge datakvaliteten og udvekslingen gennem det europæiske havobservations- og havdatanetværk.

| (46) | Under direkte og indirekte forvaltning bør støtte fra EHFAF fokusere på grundforudsætningerne for en bæredygtig blå økonomi gennem fremme af en integreret styring og forvaltning af havpolitikken, styrkelse af overførslen og udbredelsen af forskning, innovation og teknologi inden for den bæredygtige blå økonomi, forbedring af maritime færdigheder, havkundskab og udveksling af socioøkonomiske data om den bæredygtige blå økonomi, fremme af en bæredygtig, kulstoffattig og klimaresistent blå økonomi og udvikling af projektplanlægning og innovative finansieringsinstrumenter. I forbindelse med ovennævnte områder bør der tages behørigt hensyn til den specifikke situation, som regionerne i den yderste periferi befinder sig i. |
| --- | --- |

(46)

Under direkte og indirekte forvaltning bør støtte fra EHFAF fokusere på grundforudsætningerne for en bæredygtig blå økonomi gennem fremme af en integreret styring og forvaltning af havpolitikken, styrkelse af overførslen og udbredelsen af forskning, innovation og teknologi inden for den bæredygtige blå økonomi, forbedring af maritime færdigheder, havkundskab og udveksling af socioøkonomiske data om den bæredygtige blå økonomi, fremme af en bæredygtig, kulstoffattig og klimaresistent blå økonomi og udvikling af projektplanlægning og innovative finansieringsinstrumenter. I forbindelse med ovennævnte områder bør der tages behørigt hensyn til den specifikke situation, som regionerne i den yderste periferi befinder sig i.

| (47) | 60 % af havene ligger uden for grænserne for national jurisdiktion. Dette indebærer et fælles internationalt ansvar. De fleste af de problemer, som vedrører havene, såsom overudnyttelse, klimaændringer, forsuring, forurening og nedgang i biodiversiteten, er af grænseoverskridende karakter og de kræver derfor en fælles reaktion. Under De Forenede Nationers havretskonvention, som Unionen er part i i medfør af Rådets afgørelse 98/392/EF (18), er der etableret en lang række jurisdiktionsrettigheder, institutioner og konkrete rammer til at regulere og forvalte menneskelig aktivitet på havene. I de seneste år er der opstået global konsensus om, at havmiljøet og menneskelige aktiviteter på havene bør forvaltes mere effektivt med henblik på at tage hånd om det stigende pres på havene. |
| --- | --- |

(47)

60 % af havene ligger uden for grænserne for national jurisdiktion. Dette indebærer et fælles internationalt ansvar. De fleste af de problemer, som vedrører havene, såsom overudnyttelse, klimaændringer, forsuring, forurening og nedgang i biodiversiteten, er af grænseoverskridende karakter og de kræver derfor en fælles reaktion. Under De Forenede Nationers havretskonvention, som Unionen er part i i medfør af Rådets afgørelse 98/392/EF (18), er der etableret en lang række jurisdiktionsrettigheder, institutioner og konkrete rammer til at regulere og forvalte menneskelig aktivitet på havene. I de seneste år er der opstået global konsensus om, at havmiljøet og menneskelige aktiviteter på havene bør forvaltes mere effektivt med henblik på at tage hånd om det stigende pres på havene.

| (48) | Som global aktør er Unionen stærkt engageret i at fremme international havforvaltning, i overensstemmelse med den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. november 2016 med titlen »International havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid«. Unionens politik for havforvaltning omfatter havene på en integreret måde. International havforvaltning er ikke blot afgørende for at nå målene for »2030-dagsordenen«, særlig SDG 14, men også for at garantere sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have til gavn for fremtidige generationer. Unionen er nødt til at opfylde disse international forpligtelser og være en drivkraft for en bedre international havforvaltning på bilateralt, regionalt og multilateralt plan, herunder for at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri, forbedre rammen for international havforvaltning, mindske presset på havene, skabe betingelser for en bæredygtig blå økonomi og styrke international havforskning og -data. |
| --- | --- |

(48)

Som global aktør er Unionen stærkt engageret i at fremme international havforvaltning, i overensstemmelse med den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. november 2016 med titlen »International havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid«. Unionens politik for havforvaltning omfatter havene på en integreret måde. International havforvaltning er ikke blot afgørende for at nå målene for »2030-dagsordenen«, særlig SDG 14, men også for at garantere sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have til gavn for fremtidige generationer. Unionen er nødt til at opfylde disse international forpligtelser og være en drivkraft for en bedre international havforvaltning på bilateralt, regionalt og multilateralt plan, herunder for at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri, forbedre rammen for international havforvaltning, mindske presset på havene, skabe betingelser for en bæredygtig blå økonomi og styrke international havforskning og -data.

| (49) | Tiltag, der fremmer international havforvaltning under EHFAF, har til formål at forbedre den overordnede ramme for internationale og regionale processer, aftaler, ordninger, regler og institutioner, der skal regulere og forvalte menneskelige aktiviteter på havene. EHFAF bør støtte internationale ordninger, som Unionen har indgået på områder, der ikke er omfattet af de partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri, som er indgået med diverse tredjelande, samt Unionens obligatoriske medlemsbidrag til regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er). Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri og regionale fiskeriforvaltningsorganisationer vil fortsat blive finansieret under forskellige områder af Unionens budget. |
| --- | --- |

(49)

Tiltag, der fremmer international havforvaltning under EHFAF, har til formål at forbedre den overordnede ramme for internationale og regionale processer, aftaler, ordninger, regler og institutioner, der skal regulere og forvalte menneskelige aktiviteter på havene. EHFAF bør støtte internationale ordninger, som Unionen har indgået på områder, der ikke er omfattet af de partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri, som er indgået med diverse tredjelande, samt Unionens obligatoriske medlemsbidrag til regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er). Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri og regionale fiskeriforvaltningsorganisationer vil fortsat blive finansieret under forskellige områder af Unionens budget.

| (50) | Hvad angår sikkerhed og forsvar, er forbedret grænsebeskyttelse og maritim sikkerhed afgørende. I henhold til EU-strategien for maritim sikkerhed, som blev vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union den 24. juni 2014, og handlingsplanen, som blev vedtaget den 16. december 2014, er udveksling af oplysninger og samarbejdet om grænse- og kystbevogtning mellem EU-Fiskerikontrolagenturet, Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning centralt for at opfylde disse målsætninger. EHFAF bør derfor støtte maritim overvågning og kystvagtsamarbejde under både delt og direkte forvaltning, herunder ved at indkøbe udstyr, der kan anvendes til flere formål i forbindelse med operationer til søs. EHFF bør også gøre det muligt for de relevante agenturer at gennemføre støtte inden for maritim overvågning og sikkerhed gennem indirekte forvaltning. |
| --- | --- |

(50)

Hvad angår sikkerhed og forsvar, er forbedret grænsebeskyttelse og maritim sikkerhed afgørende. I henhold til EU-strategien for maritim sikkerhed, som blev vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union den 24. juni 2014, og handlingsplanen, som blev vedtaget den 16. december 2014, er udveksling af oplysninger og samarbejdet om grænse- og kystbevogtning mellem EU-Fiskerikontrolagenturet, Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning centralt for at opfylde disse målsætninger. EHFAF bør derfor støtte maritim overvågning og kystvagtsamarbejde under både delt og direkte forvaltning, herunder ved at indkøbe udstyr, der kan anvendes til flere formål i forbindelse med operationer til søs. EHFF bør også gøre det muligt for de relevante agenturer at gennemføre støtte inden for maritim overvågning og sikkerhed gennem indirekte forvaltning.

| (51) | Under delt forvaltning bør hver medlemsstat udarbejde ét enkelt program, som skal godkendes af Kommissionen. Kommissionen bør vurdere udkastene til programmer ved at tage hensyn til deres bidrags maksimering af EHFAF's prioriteter og af målene om modstandsdygtighed, grøn omstilling og digital omstilling. Ved vurderingen af udkastene til programmer bør Kommissionen også tage hensyn til deres bidrag til udviklingen af bæredygtigt kystfiskeri af mindre omfang, til miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed, til imødekommelsen af miljømæssige og socioøkonomiske udfordringer i den fælles fiskeripolitik, til den bæredygtige blå økonomis socioøkonomiske præstation, til bevarelse og genopretning af marine økosystemer, til reduktion af mængden af havaffald og til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. |
| --- | --- |

(51)

Under delt forvaltning bør hver medlemsstat udarbejde ét enkelt program, som skal godkendes af Kommissionen. Kommissionen bør vurdere udkastene til programmer ved at tage hensyn til deres bidrags maksimering af EHFAF's prioriteter og af målene om modstandsdygtighed, grøn omstilling og digital omstilling. Ved vurderingen af udkastene til programmer bør Kommissionen også tage hensyn til deres bidrag til udviklingen af bæredygtigt kystfiskeri af mindre omfang, til miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed, til imødekommelsen af miljømæssige og socioøkonomiske udfordringer i den fælles fiskeripolitik, til den bæredygtige blå økonomis socioøkonomiske præstation, til bevarelse og genopretning af marine økosystemer, til reduktion af mængden af havaffald og til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.

| (52) | Inden for rammerne af regionalisering og for at tilskynde medlemsstaterne til en strategisk tilgang under udarbejdelsen af programmer bør Kommissionen vurdere udkastene til programmer ved, hvor det er relevant, at tage hensyn til den regionale analyse af havområder, der er udviklet af Kommissionen, og som angiver de fælles styrker og svagheder med hensyn til opnåelsen af målsætningerne i den fælles fiskeripolitik. Analysen bør være retningsgivende for både medlemsstaterne og Kommissionen ved forhandlinger om hvert enkelt program, under hensyntagen til regionale udfordringer og behov. |
| --- | --- |

(52)

Inden for rammerne af regionalisering og for at tilskynde medlemsstaterne til en strategisk tilgang under udarbejdelsen af programmer bør Kommissionen vurdere udkastene til programmer ved, hvor det er relevant, at tage hensyn til den regionale analyse af havområder, der er udviklet af Kommissionen, og som angiver de fælles styrker og svagheder med hensyn til opnåelsen af målsætningerne i den fælles fiskeripolitik. Analysen bør være retningsgivende for både medlemsstaterne og Kommissionen ved forhandlinger om hvert enkelt program, under hensyntagen til regionale udfordringer og behov.

| (53) | EHFAF's præstation i medlemsstaterne bør vurderes på grundlag af indikatorer. Medlemsstaterne bør rapportere om fremskridtene hen mod fastsatte delmål og mål i henhold til forordning (EU) 2021/1060. Til det formål bør der oprettes en overvågnings- og evalueringsramme. |
| --- | --- |

(53)

EHFAF's præstation i medlemsstaterne bør vurderes på grundlag af indikatorer. Medlemsstaterne bør rapportere om fremskridtene hen mod fastsatte delmål og mål i henhold til forordning (EU) 2021/1060. Til det formål bør der oprettes en overvågnings- og evalueringsramme.

| (54) | Med henblik på at tilvejebringe oplysninger om EHFAF's støtte til miljø- og klimamålsætningerne i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060 bør der fastlægges en metode baseret på interventionstyper. Denne metode bør bestå i at tildele en specifik vægtning til støtten på et niveau, der afspejler, i hvilket omfang en sådan støtte yder et bidrag til miljømålsætningerne og til klimamålsætningerne. |
| --- | --- |

(54)

Med henblik på at tilvejebringe oplysninger om EHFAF's støtte til miljø- og klimamålsætningerne i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060 bør der fastlægges en metode baseret på interventionstyper. Denne metode bør bestå i at tildele en specifik vægtning til støtten på et niveau, der afspejler, i hvilket omfang en sådan støtte yder et bidrag til miljømålsætningerne og til klimamålsætningerne.

| (55) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (19) bør EHFAF evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrativ byrde, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af EHFAF's virkninger i praksis. |
| --- | --- |

(55)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (19) bør EHFAF evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrativ byrde, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af EHFAF's virkninger i praksis.

| (56) | Kommissionen bør gennemføre informations- og kommunikationstiltag vedrørende EHFAF og dets tiltag og resultater. De finansielle midler, der er tildelt EHFAF, bør også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter har forbindelse til EHFAF's prioriteter. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen bør gennemføre informations- og kommunikationstiltag vedrørende EHFAF og dets tiltag og resultater. De finansielle midler, der er tildelt EHFAF, bør også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter har forbindelse til EHFAF's prioriteter.

| (57) | I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (21), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22) og (EU) 2017/1939 (23) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (24). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og, for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. Medlemsstaterne bør forebygge, opdage og effektivt behandle enhver uregelmæssighed, herunder svig begået af støttemodtagere. Medlemsstaterne bør indberette enhver opdaget uregelmæssighed, herunder svig, og ethvert opfølgende tiltag, som de har truffet i forhold til sådanne uregelmæssigheder og i forhold til eventuelle OLAF-undersøgelser, til Kommissionen. |
| --- | --- |

(57)

I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (21), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22) og (EU) 2017/1939 (23) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (24). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og, for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. Medlemsstaterne bør forebygge, opdage og effektivt behandle enhver uregelmæssighed, herunder svig begået af støttemodtagere. Medlemsstaterne bør indberette enhver opdaget uregelmæssighed, herunder svig, og ethvert opfølgende tiltag, som de har truffet i forhold til sådanne uregelmæssigheder og i forhold til eventuelle OLAF-undersøgelser, til Kommissionen.

| (58) | Med henblik på at øge gennemsigtigheden med hensyn til anvendelsen af EU-midler og den sunde finansielle forvaltning heraf, navnlig styrket offentlig kontrol med de penge, der bruges, bør visse oplysninger om de operationer, der finansieres under EHFAF, offentliggøres på medlemsstatens websted i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060. Når en medlemsstat offentliggør oplysninger om operationer, der finansieres under EHFAF, skal de regler om beskyttelse af personoplysninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25), overholdes. |
| --- | --- |

(58)

Med henblik på at øge gennemsigtigheden med hensyn til anvendelsen af EU-midler og den sunde finansielle forvaltning heraf, navnlig styrket offentlig kontrol med de penge, der bruges, bør visse oplysninger om de operationer, der finansieres under EHFAF, offentliggøres på medlemsstatens websted i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060. Når en medlemsstat offentliggør oplysninger om operationer, der finansieres under EHFAF, skal de regler om beskyttelse af personoplysninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25), overholdes.

| (59) | Med henblik på at supplere visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår fastlæggelsen af tærsklen for og perioden for den uantagelighed, der gælder i forbindelse med kriterierne for ansøgningernes antagelighed, for så vidt angår metoderne til inddrivelse af støtte ydet i tilfælde af alvorlige overtrædelser, for så vidt angår start- eller slutdatoen for uantagelighedsperioden og betingelserne for en nedsat uantagelighedsperiode, og for så vidt angår definitionen af kriterier for beregningen af meromkostningerne som følge af de særlige ulemper i regionerne i den yderste periferi. Med henblik på at ændre visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter også delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, så der kan indsættes supplerende centrale præstationsindikatorer. For at lette overgangen fra det system, der blev indført ved forordning (EU) nr. 508/2014, til det system, som fastsættes i nærværende forordning, bør beføjelserne til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF også delegeres til Kommissionen for at supplere nærværende forordning ved at fastsætte overgangsbestemmelser. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(59)

Med henblik på at supplere visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår fastlæggelsen af tærsklen for og perioden for den uantagelighed, der gælder i forbindelse med kriterierne for ansøgningernes antagelighed, for så vidt angår metoderne til inddrivelse af støtte ydet i tilfælde af alvorlige overtrædelser, for så vidt angår start- eller slutdatoen for uantagelighedsperioden og betingelserne for en nedsat uantagelighedsperiode, og for så vidt angår definitionen af kriterier for beregningen af meromkostningerne som følge af de særlige ulemper i regionerne i den yderste periferi. Med henblik på at ændre visse ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter også delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, så der kan indsættes supplerende centrale præstationsindikatorer. For at lette overgangen fra det system, der blev indført ved forordning (EU) nr. 508/2014, til det system, som fastsættes i nærværende forordning, bør beføjelserne til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF også delegeres til Kommissionen for at supplere nærværende forordning ved at fastsætte overgangsbestemmelser. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (60) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår arbejdsprogrammer, identifikation af energieffektive teknologier og fastlæggelse af de metodemæssige elementer til måling af CO2-emissionsreduktioner fra fiskerfartøjers motorer, forekomst af en ekstraordinær hændelse, definition af tilfælde af manglende overholdelse fra medlemsstaternes side, der kan udløse en afbrydelse af betalingsfristen, suspension af betalinger som følge af en medlemsstats alvorlige manglende overholdelse, finansielle korrektioner og identifikation af relevante gennemførelsesdata på operationsniveau samt præsentation heraf. Med undtagelse af arbejdsprogrammerne, herunder teknisk bistand, og forekomst af en ekstraordinær hændelse bør disse beføjelser udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (26). |
| --- | --- |

(60)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår arbejdsprogrammer, identifikation af energieffektive teknologier og fastlæggelse af de metodemæssige elementer til måling af CO2-emissionsreduktioner fra fiskerfartøjers motorer, forekomst af en ekstraordinær hændelse, definition af tilfælde af manglende overholdelse fra medlemsstaternes side, der kan udløse en afbrydelse af betalingsfristen, suspension af betalinger som følge af en medlemsstats alvorlige manglende overholdelse, finansielle korrektioner og identifikation af relevante gennemførelsesdata på operationsniveau samt præsentation heraf. Med undtagelse af arbejdsprogrammerne, herunder teknisk bistand, og forekomst af en ekstraordinær hændelse bør disse beføjelser udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (26).

| (61) | I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, bør det være muligt at yde tilskud til et allerede påbegyndt tiltag, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte tiltaget inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke støtteberettigede, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der kan være til skade for Unionens interesser, bør det være muligt i finansieringsafgørelsen at fastsætte, i en begrænset periode ved begyndelsen af FFR 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra begyndelsen af regnskabsåret 2021, selv om de blev gennemført og påløb, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. Af samme årsager og på samme betingelser er det nødvendigt at fravige finansforordningens artikel 193, stk. 4, for så vidt angår driftstilskud. |
| --- | --- |

(61)

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, bør det være muligt at yde tilskud til et allerede påbegyndt tiltag, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte tiltaget inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke støtteberettigede, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der kan være til skade for Unionens interesser, bør det være muligt i finansieringsafgørelsen at fastsætte, i en begrænset periode ved begyndelsen af FFR 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra begyndelsen af regnskabsåret 2021, selv om de blev gennemført og påløb, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. Af samme årsager og på samme betingelser er det nødvendigt at fravige finansforordningens artikel 193, stk. 4, for så vidt angår driftstilskud.

| (62) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(62)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (63) | For at sikre kontinuitet i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og muliggøre gennemførelse fra begyndelsen af FFR 2021-2027 er det nødvendigt at fastsætte, at denne forordning finder anvendelse med tilbagevirkende kraft, for så vidt angår støtten under direkte og indirekte forvaltning, fra den 1. januar 2021. Denne forordning bør således træde i kraft hurtigst muligt dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(63)

For at sikre kontinuitet i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og muliggøre gennemførelse fra begyndelsen af FFR 2021-2027 er det nødvendigt at fastsætte, at denne forordning finder anvendelse med tilbagevirkende kraft, for så vidt angår støtten under direkte og indirekte forvaltning, fra den 1. januar 2021. Denne forordning bør således træde i kraft hurtigst muligt dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

GENEREL RAMME

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (»EHFAF«) for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 EHFAF's varighed er tilpasset varigheden af FFR 2021-2027. Forordningen fastsætter prioriteter for EHFAF, dens budget og særlige regler for ydelsen af EU-finansiering, der supplerer de generelle regler, som gælder for EHFAF i henhold til forordning (EU) 2021/1060.

Artikel 2

Definitioner

1.   Med henblik på denne forordning, og uden at det berører denne artikels stk. 2, finder definitionerne i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1380/2013, artikel 5 i forordning (EU) nr. 1379/2013, artikel 4 i forordning (EF) nr. 1224/2009, artikel 2 i forordning (EU) 2021/523 og artikel 2 i forordning (EU) 2021/1060 anvendelse.

2.   I denne forordning forstås ved:

| 1) | »fælles ramme for informationsudveksling« eller »CISE«: et netværk af systemer, der er udviklet til at støtte udveksling af oplysninger mellem myndigheder, der er involveret i maritim overvågning på tværs af sektorer og grænser, for at forbedre deres kendskab til aktiviteter på havet |
| --- | --- |

1)

»fælles ramme for informationsudveksling« eller »CISE«: et netværk af systemer, der er udviklet til at støtte udveksling af oplysninger mellem myndigheder, der er involveret i maritim overvågning på tværs af sektorer og grænser, for at forbedre deres kendskab til aktiviteter på havet

| 2) | »kystvagt«: nationale myndigheder, der udfører kystvagtfunktioner, som omfatter maritim sikkerhed, maritime toldaktiviteter, forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel og smugling, forbundet maritim retshåndhævelse, maritim grænsekontrol, maritim overvågning, beskyttelse af havmiljøet, eftersøgning og redning, ulykkes- og katastrofeberedskab, fiskerikontrol, inspektion og andre aktiviteter i forbindelse med disse funktioner |
| --- | --- |

2)

»kystvagt«: nationale myndigheder, der udfører kystvagtfunktioner, som omfatter maritim sikkerhed, maritime toldaktiviteter, forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel og smugling, forbundet maritim retshåndhævelse, maritim grænsekontrol, maritim overvågning, beskyttelse af havmiljøet, eftersøgning og redning, ulykkes- og katastrofeberedskab, fiskerikontrol, inspektion og andre aktiviteter i forbindelse med disse funktioner

| 3) | »det europæiske havobservations- og havdatanetværk« eller »EMODnet«: et partnerskab, der indsamler havdata og metadata med henblik på at gøre disse fragmenterede ressourcer mere tilgængelige og anvendelige for offentlige og private brugere ved at tilbyde kvalitetssikrede, interoperable og harmoniserede havdata |
| --- | --- |

3)

»det europæiske havobservations- og havdatanetværk« eller »EMODnet«: et partnerskab, der indsamler havdata og metadata med henblik på at gøre disse fragmenterede ressourcer mere tilgængelige og anvendelige for offentlige og private brugere ved at tilbyde kvalitetssikrede, interoperable og harmoniserede havdata

| 4) | »undersøgende fiskeri«: enhver fiskeriaktivitet udført i erhvervsmæssigt øjemed i et givet område med henblik på at vurdere, om regelmæssig og varig udnyttelse af fiskeressourcerne i dette område vil være rentabel og biologisk bæredygtig for bestande, der ikke har været genstand for erhvervsfiskeri |
| --- | --- |

4)

»undersøgende fiskeri«: enhver fiskeriaktivitet udført i erhvervsmæssigt øjemed i et givet område med henblik på at vurdere, om regelmæssig og varig udnyttelse af fiskeressourcerne i dette område vil være rentabel og biologisk bæredygtig for bestande, der ikke har været genstand for erhvervsfiskeri

| 5) | »fisker«: enhver fysisk person, der driver erhvervsfiskeri som anerkendt af den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

5)

»fisker«: enhver fysisk person, der driver erhvervsfiskeri som anerkendt af den pågældende medlemsstat

| 6) | »indlandsfiskeri«: erhvervsfiskeri i ferskvand udført med fartøjer eller andre anordninger, herunder dem, der anvendes i forbindelse med isfiskeri |
| --- | --- |

6)

»indlandsfiskeri«: erhvervsfiskeri i ferskvand udført med fartøjer eller andre anordninger, herunder dem, der anvendes i forbindelse med isfiskeri

| 7) | »international havforvaltning«: et EU-initiativ til forbedring af den overordnede ramme, der omfatter internationale og regionale processer, aftaler, ordninger, regler og institutioner gennem en sammenhængende tværsektoriel og regelbaseret tilgang, for at sikre, at havene er sunde, sikre, rene og bæredygtigt forvaltede |
| --- | --- |

7)

»international havforvaltning«: et EU-initiativ til forbedring af den overordnede ramme, der omfatter internationale og regionale processer, aftaler, ordninger, regler og institutioner gennem en sammenhængende tværsektoriel og regelbaseret tilgang, for at sikre, at havene er sunde, sikre, rene og bæredygtigt forvaltede

| 8) | »landingssted«: et andet sted end en søhavn som defineret i artikel 2, nr. 16), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/352 (27), som er officielt anerkendt af en medlemsstat, hvis anvendelse ikke er begrænset til dets ejer, og som primært fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang anvender til landinger |
| --- | --- |

8)

»landingssted«: et andet sted end en søhavn som defineret i artikel 2, nr. 16), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/352 (27), som er officielt anerkendt af en medlemsstat, hvis anvendelse ikke er begrænset til dets ejer, og som primært fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang anvender til landinger

| 9) | »havpolitik«: Unionens politik med det formål at fremme en integreret og sammenhængende beslutningstagning med henblik på at maksimere bæredygtig udvikling, økonomisk vækst og social samhørighed i Unionen, navnlig i kyst- og øområder og i regioner i den yderste periferi samt i sektorer inden for den bæredygtige blå økonomi, gennem sammenhængende havrelaterede politikker og relevant internationalt samarbejde |
| --- | --- |

9)

»havpolitik«: Unionens politik med det formål at fremme en integreret og sammenhængende beslutningstagning med henblik på at maksimere bæredygtig udvikling, økonomisk vækst og social samhørighed i Unionen, navnlig i kyst- og øområder og i regioner i den yderste periferi samt i sektorer inden for den bæredygtige blå økonomi, gennem sammenhængende havrelaterede politikker og relevant internationalt samarbejde

| 10) | »maritim sikkerhed og overvågning«: aktiviteter, der udføres med henblik på at forstå, om muligt at forebygge og på udførlig vis at forvalte alle de hændelser og tiltag med relation til det maritime område, der ville få indflydelse på maritim sikkerhed, retshåndhævelse, forsvar, grænsekontrol, beskyttelse af havmiljøet, fiskerikontrol, handel og Unionens økonomiske interesser |
| --- | --- |

10)

»maritim sikkerhed og overvågning«: aktiviteter, der udføres med henblik på at forstå, om muligt at forebygge og på udførlig vis at forvalte alle de hændelser og tiltag med relation til det maritime område, der ville få indflydelse på maritim sikkerhed, retshåndhævelse, forsvar, grænsekontrol, beskyttelse af havmiljøet, fiskerikontrol, handel og Unionens økonomiske interesser

| 11) | »maritim fysisk planlægning«: en proces, hvorved de relevante medlemsstaters myndigheder analyserer og organiserer menneskelige aktiviteter i havområder for at nå økologiske, økonomiske og sociale målsætninger |
| --- | --- |

11)

»maritim fysisk planlægning«: en proces, hvorved de relevante medlemsstaters myndigheder analyserer og organiserer menneskelige aktiviteter i havområder for at nå økologiske, økonomiske og sociale målsætninger

| 12) | »offentligt organ«: statslige, regionale eller lokale myndigheder, offentligretlige organer eller sammenslutninger af en eller flere af sådanne myndigheder eller af et eller flere af sådanne offentligretlige organer |
| --- | --- |

12)

»offentligt organ«: statslige, regionale eller lokale myndigheder, offentligretlige organer eller sammenslutninger af en eller flere af sådanne myndigheder eller af et eller flere af sådanne offentligretlige organer

| 13) | »havområdestrategi«: en integreret ramme for at håndtere fælles marine og maritime udfordringer, som medlemsstater og eventuelt tredjelande står over for i et specifikt havområde eller et eller flere underhavområder, samt for at fremme samarbejde og koordinering med henblik på at opnå økonomisk, social og territorial samhørighed. Den udvikles af Kommissionen i samarbejde med de berørte medlemsstater og tredjelande, deres regioner og andre interessenter, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

13)

»havområdestrategi«: en integreret ramme for at håndtere fælles marine og maritime udfordringer, som medlemsstater og eventuelt tredjelande står over for i et specifikt havområde eller et eller flere underhavområder, samt for at fremme samarbejde og koordinering med henblik på at opnå økonomisk, social og territorial samhørighed. Den udvikles af Kommissionen i samarbejde med de berørte medlemsstater og tredjelande, deres regioner og andre interessenter, alt efter hvad der er relevant

| 14) | »kystfiskeri af mindre omfang«: fiskeri, der udøves af:






  a) | havfiskerfartøjer og fiskerfartøjer til ferskvandsfiskeri med en længde overalt på under 12 meter, som ikke anvender trukne redskaber som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (28), eller |
| --- | --- | --- |

14)

»kystfiskeri af mindre omfang«: fiskeri, der udøves af:

a)

havfiskerfartøjer og fiskerfartøjer til ferskvandsfiskeri med en længde overalt på under 12 meter, som ikke anvender trukne redskaber som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (28), eller

| b) | fiskere til fods, herunder skaldyrssamlere |
| --- | --- |

b)

fiskere til fods, herunder skaldyrssamlere

| 15) | »bæredygtig blå økonomi«: alle sektorielle og tværsektorielle økonomiske aktiviteter i det indre marked, der har med have, kyster og ferskvand at gøre, herunder øregioner og regionerne i Unionens yderste periferi og indlandsstater, herunder nye sektorer og ikkemarkedsmæssige varer og tjenester, med henblik på at sikre langsigtet miljømæssig, social og økonomisk bæredygtighed og som er i overensstemmelse med SDG'erne, navnlig SDG 14, og med Unionens miljølovgivning. |
| --- | --- |

15)

»bæredygtig blå økonomi«: alle sektorielle og tværsektorielle økonomiske aktiviteter i det indre marked, der har med have, kyster og ferskvand at gøre, herunder øregioner og regionerne i Unionens yderste periferi og indlandsstater, herunder nye sektorer og ikkemarkedsmæssige varer og tjenester, med henblik på at sikre langsigtet miljømæssig, social og økonomisk bæredygtighed og som er i overensstemmelse med SDG'erne, navnlig SDG 14, og med Unionens miljølovgivning.

Artikel 3

Prioriteter

EHFAF bidrager til gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik og Unionens havpolitik. Den har følgende prioriteter:

| 1) | fremme af bæredygtigt fiskeri og genopretning og bevarelse af akvatiske biologiske ressourcer |
| --- | --- |

1)

fremme af bæredygtigt fiskeri og genopretning og bevarelse af akvatiske biologiske ressourcer

| 2) | fremme af bæredygtige akvakulturaktiviteter og forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, som bidrager til fødevaresikkerheden i Unionen |
| --- | --- |

2)

fremme af bæredygtige akvakulturaktiviteter og forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter, som bidrager til fødevaresikkerheden i Unionen

| 3) | muliggørelse af en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte til udvikling af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund |
| --- | --- |

3)

muliggørelse af en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte til udvikling af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund

| 4) | styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. |
| --- | --- |

4)

styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have.

Støtte under EHFAF skal bidrage til opnåelsen af Unionens miljømålsætninger og målsætninger vedrørende modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Dette bidrag spores i overensstemmelse med metoden i bilag IV.

KAPITEL II

Finansiel ramme

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af EHFAF for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 udgør 6 108 000 000 EUR i løbende priser.

2.   Den del af finansieringsrammen, der er afsat til EHFAF under nærværende forordnings afsnit II, gennemføres under delt forvaltning i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060 og finansforordningens artikel 63.

3.   Den del af finansieringsrammen, der er afsat til EHFAF under nærværende forordnings afsnit III, gennemføres enten direkte af Kommissionen i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller ved indirekte forvaltning i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 62, stk. 1, litra c).

Artikel 5

Budgetmidler under delt forvaltning

1.   Den del af finansieringsrammen, der er under delt forvaltning som angivet i afsnit II, udgør 5 311 000 000 EUR i løbende priser i overensstemmelse med den årlige fordeling, der er fastsat i bilag V.

2.   For operationer, der gennemføres i regionerne i den yderste periferi, skal hver berørt medlemsstat mindst tildele følgende beløb inden for rammerne af dens finansielle støtte fra Unionen som fastsat i bilag V:

| a) | 102 000 000 EUR for Azorerne og Madeira |
| --- | --- |

a)

102 000 000 EUR for Azorerne og Madeira

| b) | 82 000 000 EUR for De Kanariske Øer |
| --- | --- |

b)

82 000 000 EUR for De Kanariske Øer

| c) | 131 000 000 EUR for Guadeloupe, Fransk Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion og Saint-Martin. |
| --- | --- |

c)

131 000 000 EUR for Guadeloupe, Fransk Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion og Saint-Martin.

3.   Den godtgørelse, der er omhandlet i artikel 24, må ikke overstige 60 % af hver af de tildelinger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2, litra a), b) og c), eller 70 % under omstændigheder, der er begrundet i hver handlingsplan for regionerne i den yderste periferi.

4.   Mindst 15 % af den finansielle støtte fra Unionen, der er tildelt pr. medlemsstat, tildeles i det program, der udarbejdes og forelægges i henhold til artikel 21, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2021/1060, til den specifikke målsætning, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 14, stk. 1, litra d). Medlemsstater, der ikke har adgang til EU-farvande, kan anvende en lavere procentsats med hensyn til omfanget af deres kontrol- og dataindsamlingsopgaver.

5.   Den finansielle EU-støtte fra EHFAF, der er tildelt pr. medlemsstat til det samlede beløb af den støtte, som er omhandlet i artikel 17- 21, må ikke overstige den højeste af følgende tærskler:

| a) | 6 000 000 EUR, eller |
| --- | --- |

a)

6 000 000 EUR, eller

| b) | 15 % af den finansielle støtte fra Unionen, der er tildelt pr. medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

15 % af den finansielle støtte fra Unionen, der er tildelt pr. medlemsstat.

6.   I overensstemmelse med artikel 36 og 37 i forordning (EU) 2021/1060 kan EHFAF på en medlemsstats initiativ støtte, at der ydes teknisk bistand til en effektiv forvaltning og anvendelse af EHFAF.

Artikel 6

Finansiel fordeling til delt forvaltning

De midler, der er til rådighed til forpligtelser for medlemsstaterne som omhandlet i artikel 5, stk. 1, for perioden 2021-2027, er fastsat i bilag V.

Artikel 7

Budgetmidler under direkte og indirekte forvaltning

1.   Den del af finansieringsrammen, der er under direkte og indirekte forvaltning som angivet i afsnit III, udgør 797 000 000 EUR i løbende priser.

2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med gennemførelsen af EHFAF, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

EHFAF kan navnlig på Kommissionens initiativ og inden for et loft på 1,5 % af den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, støtte:

| a) | teknisk bistand til gennemførelse af denne forordning som omhandlet i artikel 35 i forordning (EU) 2021/1060 |
| --- | --- |

a)

teknisk bistand til gennemførelse af denne forordning som omhandlet i artikel 35 i forordning (EU) 2021/1060

| b) | forberedelse, overvågning og evaluering af partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri og Unionens deltagelse i RFFO'er |
| --- | --- |

b)

forberedelse, overvågning og evaluering af partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri og Unionens deltagelse i RFFO'er

| c) | oprettelse af et netværk på EU-plan af lokale aktionsgrupper. |
| --- | --- |

c)

oprettelse af et netværk på EU-plan af lokale aktionsgrupper.

3.   EHFAF støtter omkostningerne ved informations- og kommunikationsaktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning.

KAPITEL III

Programmering

Artikel 8

Programmering for støtte under delt forvaltning

1.   I overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) 2021/1060 udarbejder hver medlemsstat et enkelt program til gennemførelse af de prioriteter, der er fastsat i nærværende forordnings artikel 3 (»programmet«).

Ved udarbejdelsen af programmet og, hvis det er relevant, bestræber medlemsstaterne sig på at tage regionale og/eller lokale udfordringer i betragtning og kan udpege bemyndigede organer i overensstemmelse med artikel 71, stk. 3, i forordning (EU) 2021/1060.

2.   Støtte i henhold til nærværende forordnings afsnit II med henblik på de politiske mål i artikel 5 i forordning (EU) 2021/1060 opdeles efter prioriteterne og de specifikke målsætninger som fastsat i bilag II til nærværende forordning.

3.   Ud over de elementer, der henvises til i artikel 22 i forordning (EU) 2021/1060, skal programmet omfatte:

| a) | en analyse af situationen med hensyn til styrker, svagheder, muligheder og trusler og fastlæggelse af, hvilke behov der skal tilgodeses i det relevante geografiske område, herunder eventuelt i de havområder, der er relevante for programmet |
| --- | --- |

a)

en analyse af situationen med hensyn til styrker, svagheder, muligheder og trusler og fastlæggelse af, hvilke behov der skal tilgodeses i det relevante geografiske område, herunder eventuelt i de havområder, der er relevante for programmet

| b) | de handlingsplaner for regionerne i den yderste periferi, der er omhandlet i artikel 35, såfremt det er relevant. |
| --- | --- |

b)

de handlingsplaner for regionerne i den yderste periferi, der er omhandlet i artikel 35, såfremt det er relevant.

4.   Når medlemsstaterne analyserer situationen for så vidt angår de styrker, svagheder, muligheder og trusler, der er omhandlet i denne artikels stk. 3, litra a), tager de hensyn til de særlige behov i kystfiskeri af mindre omfang som fastsat i bilag V til forordning (EU) 2021/1060.

For så vidt angår de specifikke målsætninger, der har til formål at bidrage til udviklingen af bæredygtigt kystfiskeri af mindre omfang, beskriver medlemsstaterne de typer tiltag, der overvejes til dette formål, jf. artikel 22, stk. 3, litra d), nr. i), og bilag V til forordning (EU) 2021/1060.

Forvaltningsmyndigheden bestræber sig på at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for operatører, der driver kystfiskeri af mindre omfang, med henblik på eventuelle forenklingsforanstaltninger, såsom forenklede ansøgningsskemaer.

5.   Kommissionen vurderer programmet i overensstemmelse med artikel 23 i forordning (EU) 2021/1060. I sin vurdering tager den navnlig hensyn til følgende:

| a) | maksimeringen af programmets bidrag til de prioriteter, der er fastsat i artikel 3, og til målene om modstandsdygtighed, grøn omstilling og digital omstilling, herunder gennem en bred vifte af innovative løsninger |
| --- | --- |

a)

maksimeringen af programmets bidrag til de prioriteter, der er fastsat i artikel 3, og til målene om modstandsdygtighed, grøn omstilling og digital omstilling, herunder gennem en bred vifte af innovative løsninger

| b) | programmets bidrag til udviklingen af bæredygtigt kystfiskeri af mindre omfang |
| --- | --- |

b)

programmets bidrag til udviklingen af bæredygtigt kystfiskeri af mindre omfang

| c) | programmets bidrag til miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed |
| --- | --- |

c)

programmets bidrag til miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed

| d) | den balance mellem flådernes fiskerikapacitet og de disponible fiskerimuligheder, som medlemsstaterne årligt rapporterer, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

d)

den balance mellem flådernes fiskerikapacitet og de disponible fiskerimuligheder, som medlemsstaterne årligt rapporterer, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013

| e) | såfremt det er relevant, de flerårige forvaltningsplaner vedtaget i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013, forvaltningsplanerne vedtaget i henhold til artikel 19 i forordning (EF) nr. 1967/2006 og de af RFFO'er vedtagne henstillinger, der er bindende for Unionen |
| --- | --- |

e)

såfremt det er relevant, de flerårige forvaltningsplaner vedtaget i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013, forvaltningsplanerne vedtaget i henhold til artikel 19 i forordning (EF) nr. 1967/2006 og de af RFFO'er vedtagne henstillinger, der er bindende for Unionen

| f) | gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

f)

gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| g) | den seneste dokumentation om den bæredygtige blå økonomis socioøkonomiske præstation, navnlig inden for fiskeri- og akvakultursektoren |
| --- | --- |

g)

den seneste dokumentation om den bæredygtige blå økonomis socioøkonomiske præstation, navnlig inden for fiskeri- og akvakultursektoren

| h) | såfremt det er relevant, de regionale analyser af havområder udviklet af Kommissionen med angivelse af hvert enkelt havområdes fælles styrker og svagheder med hensyn til opnåelsen af målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, jf. artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

h)

såfremt det er relevant, de regionale analyser af havområder udviklet af Kommissionen med angivelse af hvert enkelt havområdes fælles styrker og svagheder med hensyn til opnåelsen af målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, jf. artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| i) | programmets bidrag til bevarelse og genopretning af marine økosystemer, idet støtte i forbindelse med Natura 2000-områder skal være i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF |
| --- | --- |

i)

programmets bidrag til bevarelse og genopretning af marine økosystemer, idet støtte i forbindelse med Natura 2000-områder skal være i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF

| j) | programmets bidrag til reduktion af mængden af havaffald, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/904 (29) |
| --- | --- |

j)

programmets bidrag til reduktion af mængden af havaffald, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/904 (29)

| k) | programmets bidrag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. |
| --- | --- |

k)

programmets bidrag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.

Artikel 9

Programmering for støtte under direkte og indirekte forvaltning

Med henblik på at gennemføre afsnit III vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter om fastsættelse af arbejdsprogrammer. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til de i artikel 56 omhandlede blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne. Med undtagelse af teknisk bistand vedtages disse gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 63, stk. 2.

AFSNIT II

STØTTE UNDER DELT FORVALTNING

KAPITEL I

Generelle principper for støtte

Artikel 10

Statsstøtte

1.   Artikel 107, 108 og 109 i TEUF finder anvendelse på støtte, som medlemsstaterne yder til virksomheder inden for fiskeri- og akvakultursektoren, jf. dog nærværende artikels stk. 2.

2.   Artikel 107, 108 og 109 i TEUF finder dog ikke anvendelse på betalinger, som medlemsstaterne foretager i henhold til denne forordning, og som falder ind under anvendelsesområdet for artikel 42 i TEUF.

3.   Nationale bestemmelser om offentlig finansiering, der går ud over denne forordnings bestemmelser om betalinger som omhandlet i stk. 2, behandles i deres helhed i henhold til stk. 1.

4.   For de fiskevarer og akvakulturprodukter, der er opført i bilag I til TEUF, på hvilke artikel 107, 108 og 109 i TEUF finder anvendelse, kan Kommissionen i overensstemmelse med artikel 108 i TEUF give tilladelse til driftsstøtte i de regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF, for de sektorer, der producerer, forarbejder og afsætter fiskevarer og akvakulturprodukter, for at afhjælpe de særlige begrænsninger i disse regioner som følge af deres afsondrede beliggenhed i den yderste periferi eller status som øsamfund.

Artikel 11

Ansøgningers antagelighed

1.   Enhver ansøgning om støtte, der indgives af en operatør, antages ikke for en nærmere bestemt periode, der er fastsat i henhold til denne artikels stk. 4, hvis det er fastslået af den kompetente myndighed, at den pågældende operatør:

| a) | har begået alvorlige overtrædelser i henhold til artikel 42 i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (30) eller artikel 90 i forordning (EF) nr. 1224/2009 eller i henhold til anden lovgivning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik |
| --- | --- |

a)

har begået alvorlige overtrædelser i henhold til artikel 42 i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (30) eller artikel 90 i forordning (EF) nr. 1224/2009 eller i henhold til anden lovgivning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik

| b) | har været involveret i driften, forvaltningen eller ejerskabet af et fiskerfartøj, som er opført på Unionens liste over IUU-fartøjer, jf. artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1005/2008, eller et fartøj, som fører et flag fra et land, der er opført på listen over ikkesamarbejdende tredjelande, jf. nævnte forordnings artikel 33, eller |
| --- | --- |

b)

har været involveret i driften, forvaltningen eller ejerskabet af et fiskerfartøj, som er opført på Unionens liste over IUU-fartøjer, jf. artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1005/2008, eller et fartøj, som fører et flag fra et land, der er opført på listen over ikkesamarbejdende tredjelande, jf. nævnte forordnings artikel 33, eller

| c) | har begået en af de strafbare handlinger på miljøområdet, der er fastsat i artikel 3 og 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF (31), hvis ansøgningen om støtte er indgivet i henhold til nærværende forordnings artikel 27. |
| --- | --- |

c)

har begået en af de strafbare handlinger på miljøområdet, der er fastsat i artikel 3 og 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF (31), hvis ansøgningen om støtte er indgivet i henhold til nærværende forordnings artikel 27.

2.   Hvis en af de situationer, der er beskrevet i denne artikels stk. 1, opstår i hele perioden mellem indgivelsen af ansøgningen om støtte og fem år efter den sidste betaling, skal den støtte, der er udbetalt af EHFAF og i forbindelse med pågældende ansøgning, inddrives fra operatøren, jf. artikel 44 i denne forordning og artikel 103 i forordning (EU) 2021/1060.

3.   En ansøgning om støtte, der indgives af en operatør, antages ikke for en nærmere bestemt periode fastsat i henhold til denne artikels stk. 4, hvis den berørte kompetente myndighed ved en endelig afgørelse har fastslået, at operatøren har begået svig som defineret i artikel 3 i direktiv (EU) 2017/1371 i forbindelse med EHFF eller EHFAF, uden at dette dog berører mere vidtgående nationale bestemmelser i partnerskabsaftalen med den pågældende medlemsstat.

4.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 62, der supplerer denne forordning, vedrørende:

| a) | fastlæggelse af tærsklen for og perioden for den uantagelighed, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1 og 3, og som skal stå i rimeligt forhold til arten, grovheden, varigheden og hyppigheden af de alvorlige overtrædelser, de strafbare handlinger eller svigen, og som skal være af mindst et års varighed |
| --- | --- |

a)

fastlæggelse af tærsklen for og perioden for den uantagelighed, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1 og 3, og som skal stå i rimeligt forhold til arten, grovheden, varigheden og hyppigheden af de alvorlige overtrædelser, de strafbare handlinger eller svigen, og som skal være af mindst et års varighed

| b) | i overensstemmelse med artikel 44 i denne forordning og artikel 103 i forordning (EU) 2021/1060 de nærmere bestemmelser for tilbagebetaling af den ydede støtte i henhold til nærværende artikels stk. 2, som skal stå i rimeligt forhold til arten, grovheden, varigheden og hyppigheden af de alvorlige overtrædelser eller de strafbare handlinger. |
| --- | --- |

b)

i overensstemmelse med artikel 44 i denne forordning og artikel 103 i forordning (EU) 2021/1060 de nærmere bestemmelser for tilbagebetaling af den ydede støtte i henhold til nærværende artikels stk. 2, som skal stå i rimeligt forhold til arten, grovheden, varigheden og hyppigheden af de alvorlige overtrædelser eller de strafbare handlinger.

| c) | start- og slutdatoen for de perioder, der er omhandlet i stk. 1 og 3, og betingelserne for en nedsat uantagelighedsperiode. |
| --- | --- |

c)

start- og slutdatoen for de perioder, der er omhandlet i stk. 1 og 3, og betingelserne for en nedsat uantagelighedsperiode.

5.   Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med nationale regler anvende en længere uantagelighedsperiode end den, der er fastsat i henhold til stk. 4. Medlemsstaterne kan også anvende en uantagelighedsperiode for ansøgninger om støtte indgivet af operatører, der driver indlandsfiskeri, og som har begået alvorlige overtrædelser i henhold til de nationale regler.

6.   Medlemsstaterne kræver, at operatører, der indgiver en ansøgning om støtte under EHFAF, indleverer en underskrevet bekræftelse til forvaltningsmyndigheden om, at de ikke falder ind under nogen af situationerne i denne artikels stk. 1 og 3. Medlemsstaterne verificerer denne bekræftelse, før ansøgningen godkendes, baseret på de tilgængelige oplysninger i de nationale registre over overtrædelser, jf. artikel 93 i forordning (EF) nr. 1224/2009, eller alle andre tilgængelige oplysninger.

Med henblik på den i dette stykkes første afsnit omhandlede verifikation leverer en medlemsstat på anmodning fra en anden medlemsstat oplysningerne fra sit nationale register over overtrædelser, jf. artikel 93 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

Artikel 12

Berettigelse til støtte fra EHFAF under delt forvaltning

1.   Uden at det berører reglerne om udgifters støtteberettigelse i forordning (EU) 2021/1060, kan medlemsstaterne udvælge støtte i henhold til dette afsnit til operationer, som:

| a) | falder ind under anvendelsesområdet for de prioriteter og specifikke målsætninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2 |
| --- | --- |

a)

falder ind under anvendelsesområdet for de prioriteter og specifikke målsætninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2

| b) | ikke er ikkestøtteberettigede henhold til artikel 13, og |
| --- | --- |

b)

ikke er ikkestøtteberettigede henhold til artikel 13, og

| c) | er i overensstemmelse med gældende EU-ret. |
| --- | --- |

c)

er i overensstemmelse med gældende EU-ret.

2.   EHFAF kan støtte investeringer ombord, der er nødvendige for at opfylde krav, som en medlemsstat har indført for at gennemføre fakultative bestemmelser i henhold til direktiv (EU) 2017/159.

Artikel 13

Ikkestøtteberettigede operationer eller udgifter

Følgende operationer eller udgifter er ikke berettigede til støtte fra EHFAF:

| a) | operationer, der forøger et fiskerfartøjs fiskerikapacitet, medmindre andet er fastsat i artikel 19 |
| --- | --- |

a)

operationer, der forøger et fiskerfartøjs fiskerikapacitet, medmindre andet er fastsat i artikel 19

| b) | erhvervelse af udstyr, der øger et fiskerfartøjs evne til at spore fisk |
| --- | --- |

b)

erhvervelse af udstyr, der øger et fiskerfartøjs evne til at spore fisk

| c) | bygning, erhvervelse eller indførsel af fiskerfartøjer, medmindre andet er fastsat i artikel 17 |
| --- | --- |

c)

bygning, erhvervelse eller indførsel af fiskerfartøjer, medmindre andet er fastsat i artikel 17

| d) | overførsel eller omflagning af fiskerfartøjer til tredjelande, herunder gennem oprettelse af joint ventures med partnere i tredjelande |
| --- | --- |

d)

overførsel eller omflagning af fiskerfartøjer til tredjelande, herunder gennem oprettelse af joint ventures med partnere i tredjelande

| e) | midlertidigt eller endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, medmindre andet er fastsat i artikel 20 og 21 |
| --- | --- |

e)

midlertidigt eller endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, medmindre andet er fastsat i artikel 20 og 21

| f) | undersøgende fiskeri |
| --- | --- |

f)

undersøgende fiskeri

| g) | overførsel af en virksomheds ejerskab |
| --- | --- |

g)

overførsel af en virksomheds ejerskab

| h) | direkte udsætning, medmindre det udtrykkeligt er en genudsætningsforanstaltning eller andre bevaringsforanstaltninger i en EU-retsakt eller i tilfælde af forsøg med udsætning |
| --- | --- |

h)

direkte udsætning, medmindre det udtrykkeligt er en genudsætningsforanstaltning eller andre bevaringsforanstaltninger i en EU-retsakt eller i tilfælde af forsøg med udsætning

| i) | bygning af nye havne eller nye auktionshaller med undtagelse af nye landingssteder |
| --- | --- |

i)

bygning af nye havne eller nye auktionshaller med undtagelse af nye landingssteder

| j) | markedsinterventionsmekanismer, der sigter mod en midlertidig eller endelig tilbagetrækning af fiskevarer eller akvakulturprodukter fra markedet med det formål at begrænse udbuddet for at undgå prisfald eller for at presse priserne op, medmindre andet er fastsat i artikel 26, stk. 2 |
| --- | --- |

j)

markedsinterventionsmekanismer, der sigter mod en midlertidig eller endelig tilbagetrækning af fiskevarer eller akvakulturprodukter fra markedet med det formål at begrænse udbuddet for at undgå prisfald eller for at presse priserne op, medmindre andet er fastsat i artikel 26, stk. 2

| k) | investeringer ombord på fiskerfartøjer, der er nødvendige for at opfylde kravene i henhold til gældende EU-ret på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen om støtte, herunder krav i henhold til Unionens forpligtelser i forbindelse med RFFO'er, medmindre andet er fastsat i artikel 22 |
| --- | --- |

k)

investeringer ombord på fiskerfartøjer, der er nødvendige for at opfylde kravene i henhold til gældende EU-ret på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen om støtte, herunder krav i henhold til Unionens forpligtelser i forbindelse med RFFO'er, medmindre andet er fastsat i artikel 22

| l) | investeringer ombord på fiskerfartøjer, der har udført fiskeriaktiviteter i mindre end 60 dage om året i de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet |
| --- | --- |

l)

investeringer ombord på fiskerfartøjer, der har udført fiskeriaktiviteter i mindre end 60 dage om året i de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet

| m) | udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor på et fiskerfartøj, medmindre andet er fastsat i artikel 18. |
| --- | --- |

m)

udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor på et fiskerfartøj, medmindre andet er fastsat i artikel 18.

KAPITEL II

Prioritet 1: Fremme bæredygtigt fiskeri og genopretning og bevarelse af akvatiske biologiske ressourcer

Afdeling 1

Anvendelsesområde for støtte

Artikel 14

Specifikke målsætninger

1.   Støtte i henhold til dette kapitel skal omfatte interventioner, der bidrager til at opnå målsætningerne i den fælles fiskeripolitik som fastlagt i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 gennem en eller flere af følgende specifikke målsætninger:

| a) | styrkelse af økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtige fiskeriaktiviteter |
| --- | --- |

a)

styrkelse af økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtige fiskeriaktiviteter

| b) | forøgelse af energieffektiviteten og reduktion af CO2-emissioner gennem udskiftning eller modernisering af motorer i fiskerfartøjer |
| --- | --- |

b)

forøgelse af energieffektiviteten og reduktion af CO2-emissioner gennem udskiftning eller modernisering af motorer i fiskerfartøjer

| c) | fremme af tilpasningen af fiskerikapaciteten til fiskerimulighederne i tilfælde af endeligt ophør med fiskeriaktiviteter og bidrag til en rimelig levestandard i tilfælde af midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter |
| --- | --- |

c)

fremme af tilpasningen af fiskerikapaciteten til fiskerimulighederne i tilfælde af endeligt ophør med fiskeriaktiviteter og bidrag til en rimelig levestandard i tilfælde af midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter

| d) | fremme af effektiv fiskerikontrol og -håndhævelse, herunder bekæmpelse af IUU-fiskeri, samt pålidelige data med henblik på vidensbaseret beslutningstagning |
| --- | --- |

d)

fremme af effektiv fiskerikontrol og -håndhævelse, herunder bekæmpelse af IUU-fiskeri, samt pålidelige data med henblik på vidensbaseret beslutningstagning

| e) | fremme af lige vilkår for fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi, og |
| --- | --- |

e)

fremme af lige vilkår for fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi, og

| f) | bidrag til beskyttelse og genopretning af akvatisk biodiversitet og vandøkosystemer. |
| --- | --- |

f)

bidrag til beskyttelse og genopretning af akvatisk biodiversitet og vandøkosystemer.

2.   Støtte i henhold til dette kapitel kan ydes til indlandsfiskeri på de betingelser, der er omhandlet i artikel 16.

Afdeling 2

Specifikke betingelser

Artikel 15

Overførsel eller omflagning af fiskerfartøjer

Hvis støtte i henhold til dette kapitel ydes i forbindelse med et EU-fiskerfartøj, må dette fartøj ikke overføres eller omflages uden for Unionen i mindst fem år efter den endelige betaling til den støttede operation.

Artikel 16

Indlandsfiskeri

1.   Bestemmelserne i artikel 17, stk. 6, litra a), artikel 18, stk. 2, litra a), artikel 19, stk. 2, litra a) og d), artikel 20, artikel 21, stk. 2, litra a)-d), samt henvisningen til forordning (EF) nr. 1224/2009 i nærværende forordnings artikel 19, stk. 3, litra d), finder ikke anvendelse på fiskerfartøjer til ferskvandsfiskeri.

2.   For så vidt angår fiskerfartøjer til ferskvandsfiskeri erstattes henvisningerne til datoen for registrering i EU-flåderegistret i artikel 17, stk. 6, litra d) og e), artikel 18, stk. 2, litra b), og artikel 19, stk. 2, litra c), af henvisninger til datoen for ibrugtagning i overensstemmelse med national ret.

Artikel 17

Første erhvervelse af et fiskerfartøj

1.   Uanset artikel 13, litra c), kan EHFAF støtte første erhvervelse af et fiskerfartøj eller erhvervelse af delvist ejerskab heraf.

Den støtte, der er omhandlet i første afsnit, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra a).

2.   Støtte i henhold til denne artikel kan kun ydes til en fysisk person, som:

| a) | ikke er over 40 år på datoen for indgivelse af støtteansøgningen, og |
| --- | --- |

a)

ikke er over 40 år på datoen for indgivelse af støtteansøgningen, og

| b) | har arbejdet mindst fem år som fisker eller har opnået tilstrækkelige kvalifikationer. |
| --- | --- |

b)

har arbejdet mindst fem år som fisker eller har opnået tilstrækkelige kvalifikationer.

3.   Støtte i henhold til stk. 1 kan også ydes til juridiske enheder, der ejes fuldt ud af en eller flere fysiske personer, som hver især opfylder betingelserne i stk. 2.

4.   Støtte i henhold til denne artikel kan ydes til fælles første erhvervelse af et fiskerfartøj foretaget af flere fysiske personer, som hver især opfylder betingelserne i stk. 2.

5.   Støtte i henhold til denne artikel kan også ydes til erhvervelse af delvist ejerskab af et fiskerfartøj af en fysisk person, der opfylder betingelserne i stk. 2, og som anses for at have kontrollerende rettigheder over det pågældende fartøj ved at eje mindst 33 % af fartøjet eller af aktierne i fartøjet eller af en juridisk enhed, der opfylder betingelserne i stk. 3, og som anses for at have kontrollerende rettigheder over det pågældende fartøj ved at eje mindst 33 % af fartøjet eller af aktierne i fartøjet.

6.   Støtte i henhold til denne artikel kan kun ydes i forbindelse med et fiskerfartøj, som:

| a) | hører til et flådesegment, hvor der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport som omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 er balance i de fiskerimuligheder, der er til rådighed for det pågældende segment |
| --- | --- |

a)

hører til et flådesegment, hvor der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport som omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 er balance i de fiskerimuligheder, der er til rådighed for det pågældende segment

| b) | er udstyret til fiskeriaktiviteter |
| --- | --- |

b)

er udstyret til fiskeriaktiviteter

| c) | ikke har en længde overalt på over 24 meter |
| --- | --- |

c)

ikke har en længde overalt på over 24 meter

| d) | har været registreret i EU-flåderegistret i mindst tre kalenderår forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet, hvis der er tale om et fartøj til kystfiskeri af mindre omfang, og i mindst fem kalenderår, hvis der er tale om en anden fartøjstype, og |
| --- | --- |

d)

har været registreret i EU-flåderegistret i mindst tre kalenderår forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet, hvis der er tale om et fartøj til kystfiskeri af mindre omfang, og i mindst fem kalenderår, hvis der er tale om en anden fartøjstype, og

| e) | har været registreret i EU-fiskerflåderegistret i højst 30 kalenderår forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet. |
| --- | --- |

e)

har været registreret i EU-fiskerflåderegistret i højst 30 kalenderår forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet.

7.   Den første erhvervelse af et fiskerfartøj, som støttes i henhold til denne artikel, betragtes ikke som overførsel af en virksomheds ejerskab med henblik på artikel 13, litra g).

Artikel 18

Udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor

1.   Uanset artikel 13, litra m), kan EHFAF støtte udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor på et fiskerfartøj med en længde overalt på op til 24 meter.

Den støtte, der er omhandlet i første afsnit, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra b).

2.   Støtte i henhold til denne artikel kan kun ydes på følgende betingelser:

| a) | fartøjet hører til et flådesegment, hvor der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport som omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 er balance i de fiskerimuligheder, der er til rådighed for det pågældende segment |
| --- | --- |

a)

fartøjet hører til et flådesegment, hvor der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport som omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 er balance i de fiskerimuligheder, der er til rådighed for det pågældende segment

| b) | fartøjet har været registreret i EU-fiskerflåderegistret i mindst fem kalenderår forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet |
| --- | --- |

b)

fartøjet har været registreret i EU-fiskerflåderegistret i mindst fem kalenderår forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet

| c) | for fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang har den nye eller moderniserede motor ikke mere effekt i kW end den nuværende motor, og |
| --- | --- |

c)

for fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang har den nye eller moderniserede motor ikke mere effekt i kW end den nuværende motor, og

| d) | for andre fartøjer med en længde overalt på op til 24 meter har den nye eller moderniserede motor ikke mere effekt i kW end den nuværende motor og udleder mindst 20 % mindre CO2 sammenlignet med den nuværende motor. |
| --- | --- |

d)

for andre fartøjer med en længde overalt på op til 24 meter har den nye eller moderniserede motor ikke mere effekt i kW end den nuværende motor og udleder mindst 20 % mindre CO2 sammenlignet med den nuværende motor.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle udskiftede eller moderniserede motorer kontrolleres fysisk.

4.   Den fiskerikapacitet, der fjernes som følge af udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor, erstattes ikke.

5.   Den reduktion af CO2-emissioner, der kræves i henhold til stk. 2, litra d), anses for at være opfyldt i ethvert af følgende tilfælde:

| a) | hvis relevante oplysninger, som er certificeret af fabrikanten af de pågældende motorer som led i en typegodkendelse eller et produktcertifikat, viser, at den nye motor udleder 20 % mindre CO2 end den motor, der udskiftes, eller |
| --- | --- |

a)

hvis relevante oplysninger, som er certificeret af fabrikanten af de pågældende motorer som led i en typegodkendelse eller et produktcertifikat, viser, at den nye motor udleder 20 % mindre CO2 end den motor, der udskiftes, eller

| b) | hvis relevante oplysninger, som er certificeret af fabrikanten af de pågældende motorer som led i en typegodkendelse eller et produktcertifikat, viser, at den nye motor forbruger 20 % mindre brændstof end den motor, der udskiftes. |
| --- | --- |

b)

hvis relevante oplysninger, som er certificeret af fabrikanten af de pågældende motorer som led i en typegodkendelse eller et produktcertifikat, viser, at den nye motor forbruger 20 % mindre brændstof end den motor, der udskiftes.

Hvis de relevante oplysninger, der er certificeret af fabrikanten af de pågældende motorer som led i en typegodkendelse eller et produktcertifikat for en eller begge motorer, ikke muliggør sammenligning af CO2-emissionerne eller brændstofforbruget, anses den reduktion af CO2-emissionerne, der kræves i henhold til stk. 2, litra d), for at være opfyldt i følgende tilfælde:

| a) | den nye motor anvender en energieffektiv teknologi, og aldersforskellen mellem den nye motor og den motor, der udskiftes, er mindst syv år |
| --- | --- |

a)

den nye motor anvender en energieffektiv teknologi, og aldersforskellen mellem den nye motor og den motor, der udskiftes, er mindst syv år

| b) | den nye motor anvender en type brændstof eller et fremdriftssystem, som anses at udlede mindre CO2 end den motor, der udskiftes |
| --- | --- |

b)

den nye motor anvender en type brændstof eller et fremdriftssystem, som anses at udlede mindre CO2 end den motor, der udskiftes

| c) | medlemsstaten måler, at den nye motor udleder 20 % mindre CO2 eller forbruger 20 % mindre brændstof end den motor, der udskiftes, under det pågældende fartøjs normale fiskeriindsats. |
| --- | --- |

c)

medlemsstaten måler, at den nye motor udleder 20 % mindre CO2 eller forbruger 20 % mindre brændstof end den motor, der udskiftes, under det pågældende fartøjs normale fiskeriindsats.

Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at identificere de energieffektive teknologier, der er omhandlet i dette stykkes andet afsnit, litra a), og for yderligere at præcisere de metodologiske elementer til gennemførelse af nævnte afsnits litra c). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 63, stk. 2.

Artikel 19

Forøgelse af et fiskerfartøjs bruttotonnage med henblik på at forbedre sikkerheden, arbejdsvilkårene eller energieffektiviteten

1.   Uanset artikel 13, litra a), kan EHFAF støtte operationer, der forøger et fiskerfartøjs bruttotonnage for at forbedre sikkerheden, arbejdsvilkårene eller energieffektiviteten.

Den støtte, der er omhandlet i første afsnit, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra a).

2.   Støtte i henhold til denne artikel kan kun ydes på følgende betingelser:

| a) | fiskerfartøjet hører til et flådesegment, hvor der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport som omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 er balance mellem segmentets fiskerikapacitet og de fiskerimuligheder, der er til rådighed for det pågældende segment |
| --- | --- |

a)

fiskerfartøjet hører til et flådesegment, hvor der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport som omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 er balance mellem segmentets fiskerikapacitet og de fiskerimuligheder, der er til rådighed for det pågældende segment

| b) | fiskerfartøjet ikke har en længde overalt på over 24 meter |
| --- | --- |

b)

fiskerfartøjet ikke har en længde overalt på over 24 meter

| c) | fiskerfartøjet har været registreret i EU-fiskerflåderegistret i mindst de 10 kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet, og |
| --- | --- |

c)

fiskerfartøjet har været registreret i EU-fiskerflåderegistret i mindst de 10 kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet, og

| d) | tilgangen af ny fiskerikapacitet i fiskerflåden som følge af operationen godtgøres ved forudgående udtagning af mindst samme fiskerikapacitetsmængde uden offentlig støtte fra samme flådesegment eller fra et flådesegment, for hvilket fiskerikapaciteten ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport som omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 ikke er i balance med de fiskerimuligheder, der er til rådighed for det pågældende segment. |
| --- | --- |

d)

tilgangen af ny fiskerikapacitet i fiskerflåden som følge af operationen godtgøres ved forudgående udtagning af mindst samme fiskerikapacitetsmængde uden offentlig støtte fra samme flådesegment eller fra et flådesegment, for hvilket fiskerikapaciteten ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport som omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 ikke er i balance med de fiskerimuligheder, der er til rådighed for det pågældende segment.

3.   Med henblik på stk. 1 er kun følgende operationer støtteberettigede:

| a) | den forøgelse af bruttotonnage, der er nødvendig for efterfølgende installation eller renovering af indkvarteringsfaciliteter, der udelukkende er beregnet til brug for besætningen, herunder sanitære faciliteter, fællesrum, køkkenfaciliteter og beskyttelseskonstruktioner på dækket |
| --- | --- |

a)

den forøgelse af bruttotonnage, der er nødvendig for efterfølgende installation eller renovering af indkvarteringsfaciliteter, der udelukkende er beregnet til brug for besætningen, herunder sanitære faciliteter, fællesrum, køkkenfaciliteter og beskyttelseskonstruktioner på dækket

| b) | den forøgelse af bruttotonnage, der er nødvendig for efterfølgende forbedring eller installation ombord af brandforebyggelsessystemer, sikkerheds- og alarmsystemer eller støjreduktionssystemer |
| --- | --- |

b)

den forøgelse af bruttotonnage, der er nødvendig for efterfølgende forbedring eller installation ombord af brandforebyggelsessystemer, sikkerheds- og alarmsystemer eller støjreduktionssystemer

| c) | den forøgelse af bruttotonnage, der er nødvendig for efterfølgende installation af integrerede brosystemer for at forbedre navigations- eller motorstyring |
| --- | --- |

c)

den forøgelse af bruttotonnage, der er nødvendig for efterfølgende installation af integrerede brosystemer for at forbedre navigations- eller motorstyring

| d) | den forøgelse af bruttotonnage, der er nødvendig for efterfølgende installation eller renovering af en motor eller et fremdriftssystem, der udviser en bedre energieffektivitet eller lavere CO2-emissioner i forhold til den tidligere situation, som ikke har en effekt, der overstiger fiskerfartøjets tidligere certificerede maskineffekt i henhold til artikel 40, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009, og hvis maksimale udgangseffekt er certificeret af fabrikanten for den pågældende motor- eller fremdriftssystemmodel |
| --- | --- |

d)

den forøgelse af bruttotonnage, der er nødvendig for efterfølgende installation eller renovering af en motor eller et fremdriftssystem, der udviser en bedre energieffektivitet eller lavere CO2-emissioner i forhold til den tidligere situation, som ikke har en effekt, der overstiger fiskerfartøjets tidligere certificerede maskineffekt i henhold til artikel 40, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009, og hvis maksimale udgangseffekt er certificeret af fabrikanten for den pågældende motor- eller fremdriftssystemmodel

| e) | udskiftning eller renovering af bulbstævnen, forudsat at den forbedrer fiskerfartøjets samlede energieffektivitet. |
| --- | --- |

e)

udskiftning eller renovering af bulbstævnen, forudsat at den forbedrer fiskerfartøjets samlede energieffektivitet.

4.   Som en del af de data, der forelægges i henhold til artikel 46, stk. 3, meddeler medlemsstaterne Kommissionen karakteristikaene ved de operationer, der støttes i henhold til nærværende artikel, herunder størrelsen af den forøgede fiskerikapacitet og formålet med denne forøgelse.

5.   Støtte i henhold til denne artikel omfatter ikke operationer i forbindelse med investeringer, der har til formål at forbedre sikkerheden, arbejdsvilkårene eller energieffektiviteten, hvis sådanne operationer ikke forøger det pågældende fartøjs fiskerikapacitet. Disse operationer kan støttes i overensstemmelse med artikel 12.

Artikel 20

Endeligt ophør med fiskeriaktiviteter

1.   Uanset artikel 13, litra e), kan EHFAF støtte godtgørelse for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter.

Den støtte, der er omhandlet i dette stykkes første afsnit, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra c).

2.   Støtte i henhold til denne artikel kan kun ydes på følgende betingelser:

| a) | ophøret er fastsat som et værktøj i en handlingsplan, der er omhandlet i artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

a)

ophøret er fastsat som et værktøj i en handlingsplan, der er omhandlet i artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013

| b) | ophøret er opnået ved, at fiskerfartøjet enten er blevet ophugget eller er blevet oplagt og ombygget til andre aktiviteter end erhvervsfiskeri i overensstemmelse med målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og de flerårige planer, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

b)

ophøret er opnået ved, at fiskerfartøjet enten er blevet ophugget eller er blevet oplagt og ombygget til andre aktiviteter end erhvervsfiskeri i overensstemmelse med målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og de flerårige planer, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 1380/2013

| c) | fiskerfartøjet er registreret som aktivt og har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst 90 dage om året i de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet |
| --- | --- |

c)

fiskerfartøjet er registreret som aktivt og har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst 90 dage om året i de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet

| d) | den tilsvarende fiskerikapacitet er fjernet permanent fra EU-fiskerflåderegistret, og fiskerilicenserne og -tilladelserne er trukket permanent tilbage, jf. artikel 22, stk. 5 og 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og |
| --- | --- |

d)

den tilsvarende fiskerikapacitet er fjernet permanent fra EU-fiskerflåderegistret, og fiskerilicenserne og -tilladelserne er trukket permanent tilbage, jf. artikel 22, stk. 5 og 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og

| e) | støttemodtageren registrerer ikke et fiskerfartøj inden for fem år efter modtagelsen af støtte. |
| --- | --- |

e)

støttemodtageren registrerer ikke et fiskerfartøj inden for fem år efter modtagelsen af støtte.

3.   Støtte omhandlet i stk. 1 kan kun ydes til:

| a) | ejere af EU-fiskerfartøjer, der er berørt af det endelige ophør, og |
| --- | --- |

a)

ejere af EU-fiskerfartøjer, der er berørt af det endelige ophør, og

| b) | fiskere, der har arbejdet til havs ombord på et EU-fiskerfartøj, som er berørt af det endelige ophør, i mindst 90 dage om året i løbet af de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet. |
| --- | --- |

b)

fiskere, der har arbejdet til havs ombord på et EU-fiskerfartøj, som er berørt af det endelige ophør, i mindst 90 dage om året i løbet af de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet.

De i første afsnit, litra b) omhandlede fiskere indstiller alle fiskeriaktiviteter i fem år efter modtagelsen af støtte. Hvis en fisker genoptager fiskeriaktiviteter inden for denne tidsperiode, inddrives beløb, der uretmæssigt er udbetalt i forbindelse med operationen, af den pågældende medlemsstat i en størrelse, der står i forhold til den periode, hvor betingelsen fastsat i nærværende afsnits første punktum ikke er blevet opfyldt.

Artikel 21

Midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter

1.   Uanset artikel 13, litra e), kan EHFAF støtte godtgørelse for midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter.

Den støtte, der er omhandlet i første afsnit, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra c).

2.   Støtte i henhold til denne artikel kan kun ydes i tilfælde af:

| a) | bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a), b), c), i) og j), i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller, hvor det er relevant for Unionen, tilsvarende bevarelsesforanstaltninger, der er vedtaget af RFFO'er |
| --- | --- |

a)

bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a), b), c), i) og j), i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller, hvor det er relevant for Unionen, tilsvarende bevarelsesforanstaltninger, der er vedtaget af RFFO'er

| b) | foranstaltninger truffet af Kommissionen i tilfælde af en alvorlig trussel mod havets biologiske ressourcer, jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger truffet af Kommissionen i tilfælde af en alvorlig trussel mod havets biologiske ressourcer, jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| c) | medlemsstaternes hasteforanstaltninger i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

c)

medlemsstaternes hasteforanstaltninger i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| d) | afbrydelse af anvendelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri eller en protokol hertil begrundet i force majeure, eller |
| --- | --- |

d)

afbrydelse af anvendelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri eller en protokol hertil begrundet i force majeure, eller

| e) | naturkatastrofer, miljøhændelser eller sundhedskriser, der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder i den relevante medlemsstat. |
| --- | --- |

e)

naturkatastrofer, miljøhændelser eller sundhedskriser, der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder i den relevante medlemsstat.

3.   Støtte omhandlet i stk. 1 må kun ydes, hvis det berørte fartøjs eller den berørte fiskers fiskeriaktiviteter er indstillet i mindst 30 dage i et givet kalenderår.

4.   Den støtte, der er omhandlet i stk. 2, litra a), må kun ydes, hvis der på grundlag af videnskabelig rådgivning er behov for en reduktion af fiskeriindsatsen for at nå de målsætninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, og artikel 2, stk. 5, litra a), i forordning (EU) nr. 1380/2013.

5.   Den støtte, der er omhandlet i stk. 1, må kun ydes til:

| a) | ejere eller operatører af EU-fiskerfartøjer, der er registreret som aktive, og som har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst 120 dage i løbet af de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet |
| --- | --- |

a)

ejere eller operatører af EU-fiskerfartøjer, der er registreret som aktive, og som har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst 120 dage i løbet af de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet

| b) | fiskere, der har arbejdet til havs om bord på et EU-fiskerfartøj, som er berørt af det midlertidige ophør, i mindst 120 dage i løbet af de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet, eller |
| --- | --- |

b)

fiskere, der har arbejdet til havs om bord på et EU-fiskerfartøj, som er berørt af det midlertidige ophør, i mindst 120 dage i løbet af de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet, eller

| c) | fiskere til fods, der har udført fiskeriaktiviteter i mindst 120 dage i løbet af de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet. |
| --- | --- |

c)

fiskere til fods, der har udført fiskeriaktiviteter i mindst 120 dage i løbet af de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet.

Henvisningen til antallet af havdage i nærværende stykke gælder ikke for ålefiskeri.

6.   Støtte omhandlet i stk. 1 kan ydes for en periode på højst 12 måneder pr. fartøj eller pr. fisker i programmeringsperioden.

7.   Alle fiskeriaktiviteter, der udføres af de berørte fartøjer eller fiskere, suspenderes på effektiv vis i løbet af den periode, der er berørt af det midlertidige ophør. Den pågældende medlemsstat forvisser sig om, at det berørte fartøj eller den berørte fisker har indstillet enhver fiskeriaktivitet i løbet af den periode, der er berørt af det midlertidige ophør, og at enhver overkompensation som følge af anvendelse af fartøjet til andre formål undgås.

Artikel 22

Kontrol og håndhævelse

1.   EHFAF kan støtte udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning som omhandlet i artikel 36 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og nærmere specificeret i forordning (EF) nr. 1224/2009 og (EF) nr. 1005/2008.

Den støtte, der er omhandlet i første afsnit, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra d).

2.   Uanset artikel 13, litra k), kan støtte omhandlet i nærværende artikels stk. 1 dække:

| a) | anskaffelse, installation og styring af de nødvendige komponenter om bord til obligatoriske fartøjssporings- og elektroniske indberetningssystemer, der anvendes til kontrolformål |
| --- | --- |

a)

anskaffelse, installation og styring af de nødvendige komponenter om bord til obligatoriske fartøjssporings- og elektroniske indberetningssystemer, der anvendes til kontrolformål

| b) | anskaffelse, installation og styring af de nødvendige komponenter om bord til obligatoriske elektroniske fjernovervågningssystemer, der anvendes til kontrol af gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

b)

anskaffelse, installation og styring af de nødvendige komponenter om bord til obligatoriske elektroniske fjernovervågningssystemer, der anvendes til kontrol af gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| c) | anskaffelse, installation og styring af udstyr om bord til obligatorisk kontinuerlig måling og registrering af fremdrivningsmaskineffekt. |
| --- | --- |

c)

anskaffelse, installation og styring af udstyr om bord til obligatorisk kontinuerlig måling og registrering af fremdrivningsmaskineffekt.

3.   Den støtte, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, kan også bidrage til maritim overvågning, jf. artikel 33, og til samarbejdet om kystvagtfunktioner, jf. artikel 34.

Artikel 23

Indsamling, forvaltning, anvendelse og behandling af data i fiskerisektoren og forsknings- og innovationsprogrammer

1.   EHFAF kan støtte indsamling, forvaltning, anvendelse og behandling af biologiske, miljømæssige, tekniske og socioøkonomiske data i fiskerisektoren, jf. artikel 25, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 og som nærmere specificeret i forordning (EU) 2017/1004, på grundlag af de nationale arbejdsplaner, der er omhandlet i artikel 6 i forordning (EU) 2017/1004. EHFAF kan også støtte forsknings- og innovationsprogrammer på fiskeri- og akvakulturområdet, jf. artikel 27 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

2.   Den støtte, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra d).

Artikel 24

Fremme af lige vilkår for fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi

1.   EHFAF kan støtte godtgørelse for meromkostninger, som operatører har ved fangst, opdræt, forarbejdning og afsætning af visse fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi.

2.   Den støtte, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra e).

3.   Støtte i henhold til denne artikel kan kun ydes på de betingelser, der er fastsat i artikel 36.

Artikel 25

Beskyttelse og genopretning af akvatisk biodiversitet og akvatiske økosystemer

1.   EHFAF kan støtte tiltag, som bidrager til at beskytte og genoprette akvatisk biodiversitet og akvatiske økosystemer, herunder i ferskvand.

Den støtte, der er omhandlet i første afsnit, skal bidrage til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra f).

2.   Støtten omhandlet i stk. 1 kan bl.a. omfatte:

| a) | godtgørelse til fiskere for de tabte fiskeredskaber og det havaffald, som de passivt har opsamlet fra havet |
| --- | --- |

a)

godtgørelse til fiskere for de tabte fiskeredskaber og det havaffald, som de passivt har opsamlet fra havet

| b) | investeringer i havne eller anden infrastruktur, så der kan stilles tilstrækkelige modtagefaciliteter til rådighed til tabte fiskeredskaber og havaffald, der er opsamlet fra havet |
| --- | --- |

b)

investeringer i havne eller anden infrastruktur, så der kan stilles tilstrækkelige modtagefaciliteter til rådighed til tabte fiskeredskaber og havaffald, der er opsamlet fra havet

| c) | foranstaltninger til at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet som fastsat i artikel 1, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger til at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet som fastsat i artikel 1, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF

| d) | gennemførelse af geografiske beskyttelsesforanstaltninger, jf. artikel 13, stk. 4, i direktiv 2008/56/EF |
| --- | --- |

d)

gennemførelse af geografiske beskyttelsesforanstaltninger, jf. artikel 13, stk. 4, i direktiv 2008/56/EF

| e) | forvaltning, genopretning, tilsyn og overvågning af Natura 2000-områder under hensyntagen til de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8 i direktiv 92/43/EØF |
| --- | --- |

e)

forvaltning, genopretning, tilsyn og overvågning af Natura 2000-områder under hensyntagen til de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8 i direktiv 92/43/EØF

| f) | beskyttelse af arter i henhold til direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF under hensyntagen til de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8 i direktiv 92/43/EØF |
| --- | --- |

f)

beskyttelse af arter i henhold til direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF under hensyntagen til de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8 i direktiv 92/43/EØF

| g) | genopretning af ferskvand i overensstemmelse med det indsatsprogram, der er udarbejdet i henhold til artikel 11 i direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

g)

genopretning af ferskvand i overensstemmelse med det indsatsprogram, der er udarbejdet i henhold til artikel 11 i direktiv 2000/60/EF.

KAPITEL III

Prioritet 2: Fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter samt forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter og dermed bidrage til fødevaresikkerheden i Unionen

Afdeling 1

Anvendelsesområde for støtte

Artikel 26

Specifikke målsætninger

1.   Støtte i henhold til dette kapitel skal omfatte interventioner, der bidrager til at nå målsætningerne i den fælles fiskeripolitik som fastlagt i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 gennem følgende specifikke målsætninger:

| a) | fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter, som navnlig styrker akvakulturproduktionens konkurrenceevne, og samtidigt sikre, at aktiviteterne er miljømæssigt bæredygtige på lang sigt |
| --- | --- |

a)

fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter, som navnlig styrker akvakulturproduktionens konkurrenceevne, og samtidigt sikre, at aktiviteterne er miljømæssigt bæredygtige på lang sigt

| b) | fremme afsætningen, kvaliteten og forædlingen af fiskevarer og akvakulturprodukter samt forarbejdningen heraf. |
| --- | --- |

b)

fremme afsætningen, kvaliteten og forædlingen af fiskevarer og akvakulturprodukter samt forarbejdningen heraf.

2.   Uanset artikel 13, litra j), kan den støtte, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, litra b), i tilfælde af ekstraordinære hændelser, der forårsager en væsentlig markedsforstyrrelse, omfatte:

| a) | godtgørelse til operatører i fiskeri- og akvakultursektoren for deres indkomsttab eller meromkostninger, og |
| --- | --- |

a)

godtgørelse til operatører i fiskeri- og akvakultursektoren for deres indkomsttab eller meromkostninger, og

| b) | godtgørelse til anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer, som oplagrer fiskevarer, der er opført i bilag II til forordning (EU) nr. 1379/2013, forudsat at varerne er oplagret i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 30 og 31. |
| --- | --- |

b)

godtgørelse til anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer, som oplagrer fiskevarer, der er opført i bilag II til forordning (EU) nr. 1379/2013, forudsat at varerne er oplagret i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 30 og 31.

Den støtte, der er omhandlet i første afsnit, er kun støtteberettiget, hvis Kommissionen ved en gennemførelsesafgørelse har fastslået, at der er tale om en ekstraordinær hændelse. Udgifter er kun støtteberettigede i den periode, der er fastsat i den pågældende gennemførelsesafgørelse.

3.   Ud over de aktiviteter, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, litra a), og som falder inden for anvendelsesområdet for artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, kan støtte i henhold til nævnte litra også omfatte interventioner, som bidrager til akvakultur, der yder miljøtjenester, og til at sikre dyresundhed og dyrevelfærd inden for akvakultur, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (32).

4.   Støtte i henhold til denne artikels stk. 1, litra b), kan også bidrage til at nå målsætningerne i den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter som fastlagt i artikel 35 i forordning (EU) nr. 1380/2013, herunder de produktions- og afsætningsplaner, der er beskrevet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1379/2013.

Afdeling 2

Specifikke betingelser

Artikel 27

Akvakultur

For at nå den specifikke målsætning, der er omhandlet i denne forordnings artikel 26, stk. 1, litra a), hvad angår fremme af akvakulturaktiviteter, skal støtten være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for udvikling af akvakultur, jf. artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Artikel 28

Forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter

For at nå den specifikke målsætning, der er omhandlet i denne forordnings artikel 26, stk. 1, litra b), hvad angår forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter, ydes støtten til andre virksomheder end SMV'er kun gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 58 i forordning (EU) 2021/1060, eller gennem InvestEU, jf. artikel 10 i forordning (EU) 2021/523.

KAPITEL IV

Prioritet 3: Bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte udviklingen af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund

Afdeling 1

Anvendelsesområde for støtte

Artikel 29

Specifik målsætning

Støtte i henhold til dette kapitel skal omfatte interventioner, der bidrager til at bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og til at fremme en bæredygtig udvikling af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund.

Afdeling 2

Specifikke betingelser

Artikel 30

Lokaludvikling styret af lokalsamfundet

1.   For at nå den specifikke målsætning, der er omhandlet i denne forordnings artikel 29, gennemføres støtten gennem den lokalsamfundsstyrede lokaludvikling, der er fastsat i artikel 31 i forordning (EU) 2021/1060.

2.   Med henblik på denne artikel skal de lokalsamfundsstyrede lokaludviklingsstrategier, der er omhandlet i artikel 32 i forordning (EU) 2021/1060, sikre, at lokalsamfund i fiskeri- og akvakulturafhængige områder i højere grad udnytter og drager fordel af mulighederne i den bæredygtige blå økonomi ved at gøre brug af og styrke de miljømæssige, kulturelle, sociale og menneskelige ressourcer. Disse lokalsamfundsstyrede lokaludviklingsstrategier kan spænde fra fokus på fiskeri eller akvakultur til bredere strategier med henblik på diversificering af lokalsamfund.

KAPITEL V

Prioritet 4: Styrke den internationale havforvaltning og muliggøre sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have

Afdeling 1

Anvendelsesområde for støtte

Artikel 31

Specifik målsætning

Støtte i henhold til dette kapitel skal omfatte interventioner, der bidrager til at styrke en bæredygtig havforvaltning ved at fremme viden om havene, maritim overvågning eller kystvagtsamarbejde.

Afdeling 2

Specifikke betingelser

Artikel 32

Viden om havene

Støtte, der ydes for at nå den specifikke målsætning, der er omhandlet i denne forordnings artikel 31, gennem fremme af viden om havene, skal bidrage til tiltag, der tager sigte på at indsamle, forvalte, analysere, behandle og anvende data til forbedring af kendskabet til havmiljøets tilstand med henblik på at:

| a) | opfylde overvågningskravene og kravene til udpegning og forvaltning af lokaliteter i henhold til direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF |
| --- | --- |

a)

opfylde overvågningskravene og kravene til udpegning og forvaltning af lokaliteter i henhold til direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF

| b) | støtte maritim fysisk planlægning i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU (33), eller |
| --- | --- |

b)

støtte maritim fysisk planlægning i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU (33), eller

33

| c) | øge kvaliteten og udvekslingen af data gennem det europæiske havobservations- og havdatanetværk (EMODnet). |
| --- | --- |

c)

øge kvaliteten og udvekslingen af data gennem det europæiske havobservations- og havdatanetværk (EMODnet).

Artikel 33

Maritim overvågning

1.   For at nå den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 31, gennem fremme af maritim overvågning ydes der støtte til tiltag, der bidrager til at nå målsætningerne i CISE.

2.   Støtte til tiltag omhandlet i denne artikels stk. 1 kan også bidrage til udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning på de betingelser, der er fastsat i artikel 22.

Artikel 34

Kystvagtsamarbejde

1.   Støtte, der ydes for at nå den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 31, gennem fremme af kystvagtsamarbejde, skal bidrage til tiltag udført af nationale myndigheder inden for rammerne af det europæiske samarbejde om kystvagtfunktioner, jf. artikel 69 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1896 (34), artikel 2b i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 (35) og artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/473 (36).

2.   Støtte til tiltag omhandlet i denne artikels stk. 1 kan også bidrage til udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning på de betingelser, der er fastsat i artikel 22.

KAPITEL VI

Bæredygtig udvikling i regionerne i den yderste periferi

Artikel 35

Handlingsplan for regionerne i den yderste periferi

I overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, udarbejder de berørte medlemsstater som en del af deres program en handlingsplan for hver af deres regioner i den yderste periferi, der skal indeholde følgende:

| a) | en strategi for bæredygtig udnyttelse af fiskeriet og udvikling af sektorer inden for den bæredygtige blå økonomi |
| --- | --- |

a)

en strategi for bæredygtig udnyttelse af fiskeriet og udvikling af sektorer inden for den bæredygtige blå økonomi

| b) | en beskrivelse af de vigtigste planlagte tiltag og de tilsvarende finansielle midler, herunder:






  i) | den strukturelle støtte til fiskeri- og akvakultursektoren under dette afsnit |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivelse af de vigtigste planlagte tiltag og de tilsvarende finansielle midler, herunder:

i)

den strukturelle støtte til fiskeri- og akvakultursektoren under dette afsnit

| ii) | godtgørelse for meromkostninger som omhandlet i artikel 24 og 36, herunder beregningsmetoden |
| --- | --- |

ii)

godtgørelse for meromkostninger som omhandlet i artikel 24 og 36, herunder beregningsmetoden

| iii) | eventuelle andre investeringer i den bæredygtige blå økonomi, der er nødvendige for at opnå en bæredygtig udvikling af kystområder. |
| --- | --- |

iii)

eventuelle andre investeringer i den bæredygtige blå økonomi, der er nødvendige for at opnå en bæredygtig udvikling af kystområder.

Artikel 36

Godtgørelse for meromkostninger for fiskevarer og akvakulturprodukter

1.   For at gennemføre godtgørelsen for operatørers meromkostninger ved fangst, opdræt, forarbejdning og afsætning af visse fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi, jf. artikel 24, opstiller hver berørt medlemsstat for hver region i den yderste periferi og i overensstemmelse med de i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 6 fastsatte kriterier en liste over, hvilke fiskevarer og akvakulturprodukter og hvilken mængde heraf der kan ydes godtgørelse for.

2.   Når medlemsstaterne opstiller listen og mængderne omhandlet i stk. 1, tager de hensyn til alle relevante faktorer, navnlig behovet for at sikre, at godtgørelsen er forenelig med reglerne i den fælles fiskeripolitik.

3.   Der ydes ikke godtgørelse for fiskevarer og akvakulturprodukter:

| a) | fanget af tredjelandsfartøjer, bortset fra fiskerfartøjer, som fører venezuelansk flag og fisker i Unionens farvande, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/1565 (37) |
| --- | --- |

a)

fanget af tredjelandsfartøjer, bortset fra fiskerfartøjer, som fører venezuelansk flag og fisker i Unionens farvande, jf. Rådets afgørelse (EU) 2015/1565 (37)

| b) | fanget af EU-fiskerfartøjer, som ikke er registreret i en havn i en af regionerne i den yderste periferi |
| --- | --- |

b)

fanget af EU-fiskerfartøjer, som ikke er registreret i en havn i en af regionerne i den yderste periferi

| c) | importeret fra tredjelande. |
| --- | --- |

c)

importeret fra tredjelande.

4.   Stk. 3, litra b), finder ikke anvendelse, hvis den eksisterende kapacitet i forarbejdningsindustrien i den berørte region i den yderste periferi overstiger mængden af leverede råvarer.

5.   Den godtgørelse, der udbetales til støttemodtagere, som udfører de aktiviteter, der er omhandlet i stk. 1, i regionerne i den yderste periferi, eller som ejer et fartøj, der er registreret i en havn i en af disse regioner, og driver fiskeri der, skal for at undgå overkompensation tage hensyn til:

| a) | meromkostningerne som følge af de særlige ulemper i de berørte regioner for hver fiskevare, hvert akvakulturprodukt eller hver kategori af produkter, og |
| --- | --- |

a)

meromkostningerne som følge af de særlige ulemper i de berørte regioner for hver fiskevare, hvert akvakulturprodukt eller hver kategori af produkter, og

| b) | enhver anden form for offentlig intervention, der påvirker meromkostningernes størrelse. |
| --- | --- |

b)

enhver anden form for offentlig intervention, der påvirker meromkostningernes størrelse.

6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 62, med henblik på at supplere denne forordning ved at fastlægge kriterierne for beregning af meromkostningerne som følge af de særlige ulemper i de berørte regioner.

Artikel 37

Statsstøtte til gennemførelse af godtgørelse for meromkostninger

Medlemsstaterne kan yde supplerende finansiering til gennemførelse af den i artikel 24 omhandlede godtgørelse. I så fald underretter medlemsstaterne Kommissionen om statsstøtten, som Kommissionen kan godkende i overensstemmelse med denne forordning som en del af denne godtgørelse. Den således underrettede statsstøtte anses for at være underrettet i overensstemmelse med artikel 108, stk. 3, første punktum, i TEUF.

Artikel 38

Evaluering

Ved gennemførelsen af den midtvejsevaluering, der er omhandlet i artikel 45 i forordning (EU) 2021/1060, undersøger Kommissionen specifikt bestemmelserne i dette kapitel, herunder bestemmelserne om godtgørelse for meromkostninger.

KAPITEL VII

Regler for gennemførelse under delt forvaltning

Afdeling 1

Støtte fra EHFAF

Artikel 39

Beregning af godtgørelse

Godtgørelse for meromkostninger eller indkomsttab og anden godtgørelse, som ydes i henhold til denne forordning, ydes i henhold til en af de former, der er omhandlet i artikel 53, stk. 1, litra b)-e), i forordning (EU) 2021/1060.

Artikel 40

Fastlæggelse af medfinansieringssatser

Den maksimale EHFAF-medfinansieringssats pr. specifik målsætning er 70 % af de støtteberettigede offentlige udgifter med undtagelse af den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra e), som er 100 %.

Artikel 41

Intensitet af offentlig støtte

1.   Medlemsstaterne anvender en maksimal støtteintensitet på 50 % af de samlede støtteberettigede udgifter til operationen.

2.   Uanset stk. 1 er specifikke maksimale støtteintensiteter fastsat i bilag III.

3.   Hvis en operation falder ind under flere af rækkerne i bilag III, række 2-19, finder den højeste maksimale støtteintensitet anvendelse.

4.   Hvis en operation falder ind under en eller flere af rækkerne i bilag III, række 2-19, og samtidigt under nævnte bilags række 1, finder den maksimale støtteintensitet omhandlet i række 1 anvendelse.

Afdeling 2

Finansiel forvaltning

Artikel 42

Afbrydelse af betalingsfristen

1.   I overensstemmelse med artikel 96, stk. 4, i forordning (EU) 2021/1060 kan Kommissionen afbryde betalingsfristen for hele eller en del af en betalingsanmodning, i tilfælde af en medlemsstats manglende overholdelse af reglerne under den fælles fiskeripolitik, hvis den manglende overholdelse risikerer at påvirke udgifterne i en betalingsanmodning, for hvilken der er anmodet om en mellemliggende betaling.

2.   Forud for afbrydelsen omhandlet i stk. 1 underretter Kommissionen den pågældende medlemsstat om den manglende overholdelse og giver den mulighed for at fremsætte bemærkninger inden for en rimelig frist.

3.   Den i stk. 1 omhandlede afbrydelse skal stå i rimeligt forhold til arten, grovheden, varigheden og hyppigheden af den manglende overholdelse.

4.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter for at fastlægge de tilfælde af manglende overholdelse, der er omhandlet i denne artikels stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 63, stk. 2.

Artikel 43

Suspension af betalinger

1.   I overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) 2021/1060 kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der suspenderer alle eller en del af de mellemliggende betalinger under programmet i tilfælde af en medlemsstats alvorlige manglende overholdelse af reglerne under den fælles fiskeripolitik, hvis den alvorlige manglende overholdelse risikerer at påvirke udgifterne i en betalingsanmodning, for hvilken der er anmodet om mellemliggende betaling.

2.   Forud for suspensionen omhandlet i stk. 1 meddeler Kommissionen den pågældende medlemsstat, at der efter Kommissionens opfattelse foreligger et tilfælde af denne medlemsstats alvorlige manglende overholdelse af reglerne under den fælles fiskeripolitik, og giver den mulighed for at fremsætte bemærkninger inden for en rimelig frist.

3.   Den i stk. 1 omhandlede suspension skal stå i rimeligt forhold til arten, grovheden, varigheden og hyppigheden af den alvorlige manglende overholdelse.

4.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter for at fastlægge de tilfælde af alvorlig manglende overholdelse, der er omhandlet i denne artikels stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 63, stk. 2.

Artikel 44

Medlemsstaternes finansielle korrektioner

I tilfælde af de finansielle korrektioner, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, fastlægger medlemsstaterne korrektionsbeløbets størrelse, som skal stå i rimeligt forhold til arten, grovheden, varigheden og hyppigheden af den pågældende støttemodtagers alvorlige overtrædelse eller strafbare handling og EHFAF-bidragets betydning for denne støttemodtagers økonomiske aktivitet.

Artikel 45

Kommissionens finansielle korrektioner

1.   I overensstemmelse med artikel 104, stk. 5, i forordning (EU) 2021/1060 kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der medfører finansielle korrektioner ved at annullere hele eller en del af Unionens bidrag til programmet, hvis den efter den nødvendige gennemgang konkluderer, at:

| a) | udgifterne i en betalingsanmodning er berørt af tilfælde, hvor en af de i nærværende forordnings artikel 11, stk. 2, omhandlede situationer er opstået og ikke er blevet korrigeret af den pågældende medlemsstat før indledningen af korrektionsproceduren i henhold til nærværende stykke |
| --- | --- |

a)

udgifterne i en betalingsanmodning er berørt af tilfælde, hvor en af de i nærværende forordnings artikel 11, stk. 2, omhandlede situationer er opstået og ikke er blevet korrigeret af den pågældende medlemsstat før indledningen af korrektionsproceduren i henhold til nærværende stykke

| b) | udgifterne i en betalingsanmodning er berørt af tilfælde af medlemsstatens alvorlige manglende overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, hvilket har ført til suspension af betalinger i henhold til nærværende forordnings artikel 43, og den berørte medlemsstat fortsat ikke godtgør, at der er truffet de nødvendige afhjælpende tiltag til at sikre, at gældende regler i den fælles fiskeripolitik overholdes og håndhæves i fremtiden. |
| --- | --- |

b)

udgifterne i en betalingsanmodning er berørt af tilfælde af medlemsstatens alvorlige manglende overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, hvilket har ført til suspension af betalinger i henhold til nærværende forordnings artikel 43, og den berørte medlemsstat fortsat ikke godtgør, at der er truffet de nødvendige afhjælpende tiltag til at sikre, at gældende regler i den fælles fiskeripolitik overholdes og håndhæves i fremtiden.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i nærværende forordnings artikel 63, stk. 2.

2.   Kommissionen fastlægger korrektionsbeløbets størrelse under hensyntagen til arten, grovheden, varigheden og hyppigheden af den pågældende medlemsstats eller støttemodtagers alvorlige manglende overholdelse af den fælles fiskeripolitiks regler og EHFAF-bidragets betydning for den berørte støttemodtagers økonomiske aktivitet.

3.   Hvis det ikke er muligt præcist at fastslå størrelsen af den udgift, der er knyttet til medlemsstatens alvorlige manglende overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, anvender Kommissionen en fast takst eller en ekstrapoleret finansiel korrektion i overensstemmelse med stk. 4.

4.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter for at fastlægge kriterierne for fastsættelsen af, hvilket niveau for finansiel korrektion der skal anvendes, og kriterierne for anvendelsen af faste takster eller ekstrapolerede finansielle korrektioner. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 63, stk. 2.

Afdeling 3

Overvågning og rapportering

Artikel 46

Overvågnings- og evalueringsramme

1.   Der anvendes fælles output- og resultatindikatorer for EHFAF, jf. bilag I til denne forordning, og om nødvendigt programspecifikke indikatorer i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, andet afsnit, litra a), artikel 22, stk. 3, litra d), nr. ii), og artikel 42, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2021/1060.

2.   Kommissionen aflægger i overensstemmelse med sin rapporteringsforpligtelse efter finansforordningens artikel 41, stk. 3, litra h), nr. iii), rapport om EHFAF's præstation for Europa-Parlamentet og Rådet. I denne rapport anvender Kommissionen de centrale præstationsindikatorer, jf. bilag I til nærværende forordning.

3.   Ud over de generelle regler, der er fastsat i artikel 42 i forordning (EU) 2021/1060, giver forvaltningsmyndigheden Kommissionen relevante operationsgennemførelsesdata, som omfatter centrale karakteristika ved støttemodtagere (navn, støttemodtagertype, virksomhedsstørrelse, køn og kontaktoplysninger) og støttede operationer (specifik målsætning, operationstype, omfattet sektor, indikatorers værdier, operationers gennemførelsesstadium, flåderegisternummer, finansielle data og støtteform). Dataene indberettes senest den 31. januar og 31. juli hvert år. Den første fremsendelse af disse data foretages senest den 31. januar 2022 og den sidste senest den 31. januar 2030.

4.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastsætter regler, som nærmere præciserer de nøjagtige data, der er omhandlet i denne artikels stk. 3, og fremlæggelsen heraf. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 63, stk. 2.

5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 62 for at ændre bilag I ved at lave tilføjelser til de centrale præstationsindikatorer med henblik på tilpasning til ændringer, der indtræffer i løbet af programmeringsperioden.

Artikel 47

Indberetning af resultater af finansierede operationer

1.   Støttemodtagere indberetter værdien af relevante resultatindikatorer efter gennemførelsen af en operation og senest sammen med den endelige betalingsanmodning. Forvaltningsmyndigheden vurderer troværdigheden af værdien af de resultatindikatorer, som modtagerne har indberettet, sideløbende med den endelige betaling.

2.   Medlemsstaterne kan udsætte tidsfristerne i stk. 1.

AFSNIT III

STØTTE UNDER DIREKTE OG INDIREKTE FORVALTNING

KAPITEL I

Prioritet 1: Fremme bæredygtigt fiskeri og genopretning og bevarelse af akvatiske biologiske ressourcer

Artikel 48

Gennemførelse af den fælles fiskeripolitik

EHFAF støtter gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik gennem:

| a) | tilvejebringelse af videnskabelig rådgivning og viden til fremme af forsvarlige og effektive fiskeriforvaltningsafgørelser under den fælles fiskeripolitik, herunder gennem eksperters deltagelse i videnskabelige organer |
| --- | --- |

a)

tilvejebringelse af videnskabelig rådgivning og viden til fremme af forsvarlige og effektive fiskeriforvaltningsafgørelser under den fælles fiskeripolitik, herunder gennem eksperters deltagelse i videnskabelige organer

| b) | regionalt samarbejde om bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013, navnlig i forbindelse med de flerårige planer, der er omhandlet i nævnte forordningsartikel 9 og 10 |
| --- | --- |

b)

regionalt samarbejde om bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013, navnlig i forbindelse med de flerårige planer, der er omhandlet i nævnte forordningsartikel 9 og 10

| c) | udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning som omhandlet i artikel 36 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og nærmere specificeret i forordning (EF) nr. 1224/2009 |
| --- | --- |

c)

udvikling og gennemførelse af en EU-fiskerikontrolordning som omhandlet i artikel 36 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og nærmere specificeret i forordning (EF) nr. 1224/2009

| d) | rådgivende råd, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 43 i forordning (EU) nr. 1380/2013, hvis målsætning indgår i og støtter den fælles fiskeripolitik |
| --- | --- |

d)

rådgivende råd, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 43 i forordning (EU) nr. 1380/2013, hvis målsætning indgår i og støtter den fælles fiskeripolitik

| e) | frivillige bidrag til aktiviteterne i internationale fiskeriorganisationer, jf. artikel 29 og 30 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

e)

frivillige bidrag til aktiviteterne i internationale fiskeriorganisationer, jf. artikel 29 og 30 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Artikel 49

Fremme af rene og sunde have

1.   EHFAF støtter fremme af rene og sunde have, herunder gennem tiltag til støtte for gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF og tiltag, der skal sikre samklang med målet om at opnå en god miljøtilstand, jf. artikel 2, stk. 5, litra j), i forordning (EU) nr. 1380/2013, og gennemførelsen af EU-strategien for plast i en cirkulær økonomi.

2.   Støtte omhandlet i denne artikels stk. 1 skal være i overensstemmelse med Unionens miljølovgivning, navnlig med målsætningen om at opnå eller opretholde en god miljøtilstand som fastsat i artikel 1, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF.

KAPITEL II

Prioritet 2: Fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter samt forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter og dermed bidrage til fødevaresikkerheden i Unionen

Artikel 50

Markedsoplysninger

EHFAF støtter Kommissionens udvikling og formidling af markedsoplysninger om fiskevarer og akvakulturprodukter i overensstemmelse med artikel 42 i forordning (EU) nr. 1379/2013.

KAPITEL III

Prioritet 3: Bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte udviklingen af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund

Artikel 51

Havpolitik og udvikling af en bæredygtig blå økonomi

EHFAF støtter gennemførelsen af havpolitikken og udviklingen af en bæredygtig blå økonomi gennem:

| a) | fremme af en bæredygtig, kulstoffattig og klimaresistent blå økonomi |
| --- | --- |

a)

fremme af en bæredygtig, kulstoffattig og klimaresistent blå økonomi

| b) | fremme af en integreret styring og forvaltning af havpolitikken, herunder gennem maritim fysisk planlægning, havområdestrategier og maritimt regionalt samarbejde |
| --- | --- |

b)

fremme af en integreret styring og forvaltning af havpolitikken, herunder gennem maritim fysisk planlægning, havområdestrategier og maritimt regionalt samarbejde

| c) | styrkelse af overførslen og udbredelsen af forskning, innovation og teknologi inden for den bæredygtige blå økonomi |
| --- | --- |

c)

styrkelse af overførslen og udbredelsen af forskning, innovation og teknologi inden for den bæredygtige blå økonomi

| d) | forbedring af maritime færdigheder, havkundskab og udveksling af socioøkonomiske data og miljødata om den bæredygtige blå økonomi |
| --- | --- |

d)

forbedring af maritime færdigheder, havkundskab og udveksling af socioøkonomiske data og miljødata om den bæredygtige blå økonomi

| e) | udvikling af projektplanlægning og innovative finansieringsinstrumenter. |
| --- | --- |

e)

udvikling af projektplanlægning og innovative finansieringsinstrumenter.

KAPITEL IV

Prioritet 4: Styrke den internationale havforvaltning og muliggøre sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have

Artikel 52

Det europæiske havobservations- og havdatanetværk

EHFAF støtter gennemførelsen af EMODnet.

Artikel 53

Maritim sikkerhed og overvågning

EHFAF støtter fremme af maritim sikkerhed og overvågning, herunder gennem dataudveksling, samarbejde mellem kystvagter og mellem agenturer samt bekæmpelse af kriminelle og ulovlige aktiviteter på havet.

Artikel 54

International havforvaltning

EHFAF støtter gennemførelsen af politikken om international havforvaltning gennem:

| a) | frivillige bidrag til internationale organisationer, der er aktive inden for havforvaltning |
| --- | --- |

a)

frivillige bidrag til internationale organisationer, der er aktive inden for havforvaltning

| b) | frivilligt samarbejde med og koordinering mellem internationale fora, organisationer, organer og institutioner inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention, »2030-dagsordenen« og andre relevante internationale aftaler, ordninger og partnerskaber |
| --- | --- |

b)

frivilligt samarbejde med og koordinering mellem internationale fora, organisationer, organer og institutioner inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention, »2030-dagsordenen« og andre relevante internationale aftaler, ordninger og partnerskaber

| c) | gennemførelsen af havpartnerskaber mellem Unionen og relevante aktører på havområdet |
| --- | --- |

c)

gennemførelsen af havpartnerskaber mellem Unionen og relevante aktører på havområdet

| d) | gennemførelsen af relevante internationale aftaler, ordninger og instrumenter, der sigter mod at fremme bedre havforvaltning, og udviklingen af tiltag, foranstaltninger, værktøjer og viden, der muliggør sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have |
| --- | --- |

d)

gennemførelsen af relevante internationale aftaler, ordninger og instrumenter, der sigter mod at fremme bedre havforvaltning, og udviklingen af tiltag, foranstaltninger, værktøjer og viden, der muliggør sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have

| e) | gennemførelsen af relevante internationale aftaler, foranstaltninger og værktøjer til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri |
| --- | --- |

e)

gennemførelsen af relevante internationale aftaler, foranstaltninger og værktøjer til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri

| f) | internationalt samarbejde om og udvikling af havforskning og -data. |
| --- | --- |

f)

internationalt samarbejde om og udvikling af havforskning og -data.

KAPITEL V

Regler for gennemførelse under direkte og indirekte forvaltning

Artikel 55

EU-finansieringsformer

1.   EHFAF kan yde støtte i en af de former, der er fastsat i finansforordningen, navnlig udbud og tilskud i henhold til nævnte forordnings afsnit VII henholdsvis VIII. Den kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer som omhandlet i nærværende forordnings artikel 56.

2.   Evalueringen af forslag om tilskud kan udføres af uafhængige eksperter.

Artikel 56

Blandingsoperationer

Blandingsoperationer under EHFAF gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/523 og finansforordningens afsnit X.

Artikel 57

Evaluering foretaget af Kommissionen

1.   Evalueringer foretages så betids, at de kan indgå i beslutningsprocessen. Evalueringer udarbejdes af interne eller eksterne eksperter, der er funktionelt uafhængige.

2.   Midtvejsevalueringen af støtten i henhold til afsnit III foretages inden udgangen af 2024.

3.   En endelig evalueringsrapport om støtten i henhold til afsnit III udarbejdes inden udgangen af 2031.

4.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget de i stk. 2 og 3 omhandlede evalueringsrapporter.

Artikel 58

Overvågning under direkte og indirekte forvaltning

1.   Kommissionen anvender resultat- og outputindikatorerne, jf. bilag I, til at overvåge resultaterne af gennemførelsen af EHFAF under direkte og indirekte forvaltning.

2.   Kommissionen indsamler data om operationer, der er udvalgt til støtte under direkte og indirekte forvaltning, herunder centrale karakteristika ved støttemodtagere og operationerne, jf. artikel 46, stk. 3.

Artikel 59

Revision

Revision af anvendelsen af EU-bidrag, herunder ved andre personer eller enheder end dem, som er bemyndiget hertil af EU's institutioner eller organer, skal danne grundlag for den generelle sikkerhed, jf. finansforordningens artikel 127.

Artikel 60

Information, kommunikation og offentlig omtale

1.   Modtagere af EU-finansiering skal anerkende denne finansierings oprindelse og sikre synlighed af EU-finansieringen, navnlig når de promoverer tiltagene og deres resultater, ved at give sammenhængende, effektive og forholdsmæssige målrettede oplysninger til forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende EHFAF, vedrørende tiltag, der iværksættes i henhold til EHFAF, og vedrørende de opnåede resultater. De finansielle midler, der er tildelt EHFAF, skal også bidrage til formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører de prioriteter, der er omhandlet i artikel 3.

Artikel 61

Støtteberettigede enheder, aktiviteter og omkostninger

1.   Kriterierne for støtteberettigelse i denne artikels stk. 2 og 3 finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel 197.

2.   Følgende enheder er støtteberettigede:

| a) | retlige enheder, der er etableret i en medlemsstat eller i et tredjeland, som er opført i programmet i henhold til betingelserne i stk. 3 og 4 |
| --- | --- |

a)

retlige enheder, der er etableret i en medlemsstat eller i et tredjeland, som er opført i programmet i henhold til betingelserne i stk. 3 og 4

| b) | enhver efter EU-retten oprettet retlig enhed eller enhver international organisation. |
| --- | --- |

b)

enhver efter EU-retten oprettet retlig enhed eller enhver international organisation.

3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, er undtagelsesvis berettigede til at deltage, hvis dette er nødvendigt for at nå målsætningerne for et givet tiltag.

4.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret til programmet, afholder i princippet selv omkostningerne ved deres deltagelse.

5.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, andet afsnit, litra a), og uanset nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, kan aktiviteter, der støttes i henhold til nærværende forordning, og de underliggende omkostninger under hensyntagen til nærværende forordnings forsinkede ikrafttræden og med henblik på at sikre kontinuitet som fastsat i finansieringsafgørelsen og i en begrænset periode betragtes som støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om aktiviteterne blev gennemført, og omkostningerne påløb, før ansøgningen om tilskud blev indgivet.

AFSNIT IV

PROCEDUREMÆSSIGE BESTEMMELSER

Artikel 62

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 11, 36, 46 og 65, tillægges Kommissionen fra den 14. juli 2021 til den 31. december 2027.

3.   Den i artikel 11, 36, 46 og 65 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 11, 36, 46 og 65 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 63

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg for Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

AFSNIT V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 64

Ændring af forordning (EU) 2017/1004

I artikel 6 i forordning (EU) 2017/1004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Stk. 1 og 2 affattes således:

  »1.   Uden at dette berører deres nuværende dataindsamlingsforpligtelser i henhold til EU-retten, indsamler medlemsstaterne data inden for rammerne af en arbejdsplan, der er udarbejdet i overensstemmelse med det flerårige EU-program (»den nationale arbejdsplan«). Medlemsstaterne indsender deres nationale arbejdsplaner elektronisk til Kommissionen senest den 15. oktober i året forud for det år, hvor den nationale arbejdsplan skal finde anvendelse, medmindre en eksisterende plan stadig finder anvendelse, i hvilket tilfælde de underretter Kommissionen herom.


  2.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der godkender de nationale arbejdsplaner, der er omhandlet i stk. 1, senest den 31. december i året forud for det år, hvor den nationale arbejdsplan skal finde anvendelse. Når Kommissionen godkender de nationale arbejdsplaner, tager den hensyn til STECF's evaluering, jf. artikel 10. Hvis det fremgår af en sådan evaluering, at den nationale arbejdsplan ikke er i overensstemmelse med nærværende artikel eller ikke sikrer dataenes videnskabelige relevans eller en tilstrækkelig kvalitet af de foreslåede metoder og procedurer, informerer Kommissionen øjeblikkeligt de pågældende medlemsstater herom og fremsætter de forslag til ændring af denne arbejdsplan, som Kommissionen finder nødvendige. Den pågældende medlemsstat forelægger efterfølgende Kommissionen en revideret national arbejdsplan.« |
| --- | --- |

1)

Stk. 1 og 2 affattes således:

»1.   Uden at dette berører deres nuværende dataindsamlingsforpligtelser i henhold til EU-retten, indsamler medlemsstaterne data inden for rammerne af en arbejdsplan, der er udarbejdet i overensstemmelse med det flerårige EU-program (»den nationale arbejdsplan«). Medlemsstaterne indsender deres nationale arbejdsplaner elektronisk til Kommissionen senest den 15. oktober i året forud for det år, hvor den nationale arbejdsplan skal finde anvendelse, medmindre en eksisterende plan stadig finder anvendelse, i hvilket tilfælde de underretter Kommissionen herom.

2.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der godkender de nationale arbejdsplaner, der er omhandlet i stk. 1, senest den 31. december i året forud for det år, hvor den nationale arbejdsplan skal finde anvendelse. Når Kommissionen godkender de nationale arbejdsplaner, tager den hensyn til STECF's evaluering, jf. artikel 10. Hvis det fremgår af en sådan evaluering, at den nationale arbejdsplan ikke er i overensstemmelse med nærværende artikel eller ikke sikrer dataenes videnskabelige relevans eller en tilstrækkelig kvalitet af de foreslåede metoder og procedurer, informerer Kommissionen øjeblikkeligt de pågældende medlemsstater herom og fremsætter de forslag til ændring af denne arbejdsplan, som Kommissionen finder nødvendige. Den pågældende medlemsstat forelægger efterfølgende Kommissionen en revideret national arbejdsplan.«

| 2) | Følgende stykke tilføjes:

  »5.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter for at fastsætte regler om procedurer, format og tidsplaner for fremsendelse af de nationale arbejdsplaner, der er omhandlet i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 25, stk. 2.« |
| --- | --- |

2)

Følgende stykke tilføjes:

»5.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter for at fastsætte regler om procedurer, format og tidsplaner for fremsendelse af de nationale arbejdsplaner, der er omhandlet i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 25, stk. 2.«

Artikel 65

Overgangsbestemmelser

1.   Forordning (EU) nr. 508/2014 og enhver delegeret retsakt og gennemførelsesretsakt, der er vedtaget i henhold til nævnte forordning, finder fortsat anvendelse på programmer og operationer, som støttes af EHFF i programmeringsperioden 2014-2020.

2.   For at lette overgangen fra den støtteordning, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 508/2014, til den ordning, der oprettes ved nærværende forordning, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. nærværende forordnings artikel 62, med henblik på at fastsætte, på hvilke betingelser støtte, der er godkendt af Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014, kan integreres i støtte, der er omhandlet i nærværende forordning.

3.   Henvisninger til forordning (EU) nr. 508/2014 gælder som henvisninger til nærværende forordning med hensyn til programmeringsperioden for 2021-2027.

Artikel 66

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2021 for så vidt angår den støtte under direkte og indirekte forvaltning, der er omhandlet i afsnit III.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 7. juli 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D. M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A. LOGAR

Formand

---

(1)  
  EUT C 110 af 22.3.2019, s. 104.

1

(2)  
  EUT C 361 af 5.10.2018, s. 9.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 4.4.2019 (EUT C 116 af 31.3.2021, s. 81) og Rådets førstebehandlingsholdning af 14.6.2021 (EUT C 271 af 7.7.2021, s. 1). Europa-Parlamentets holdning af 5.7.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa- Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

10

(11)  Rådets direktiv (EU) 2017/159 af 19. december 2016 om iværksættelse af den aftale vedrørende gennemførelsen af Den Internationale Arbejdsorganisations 2007-konvention om arbejdsforhold i fiskerisektoren, der er indgået den 21. maj 2012 af Sammenslutningen af Landbrugsandelsorganisationer i EU (Cogeca), Det Europæiske Transportarbejderforbund (ETF) og Sammenslutningen af Nationale Fiskeriorganisationer i Den Europæiske Union (Europêche) (EUT L 25 af 31.1.2017, s. 12).

11

(12)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af en EU-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 (EUT L 157 af 20.6.2017, s. 1).

13

(14)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

14

(15)  Europa-Parlamentets og rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).

17

(18)  Rådets afgørelse 98/392/EF af 23. marts 1998 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af de Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 og af aftalen af 28. juli 1994 vedrørende anvendelsen af kapitel XI i denne konvention (EFT L 179 af 23.6.1998, s. 1).

18

(19)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

20

(21)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

21

(22)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

22

(23)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed («EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/352 af 15. februar 2017 om opstilling af rammer for levering af havnetjenester og fælles regler om finansiel gennemsigtighed for havne (EUT L 57 af 3.3.2017, s. 1).

27

(28)  Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/904 af 5. juni 2019 om reduktion af visse plastprodukters miljøpåvirkning (EUT L 155 af 12.6.2019, s. 1).

29

(30)  Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed («dyresundhedsloven«) (EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135).

33

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1896 af 13. november 2019 om den europæiske grænse- og kystvagt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1052/2013 og (EU) 2016/1624 (EUT L 295 af 14.11.2019, s. 1).

34

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 af 27. juni 2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1).

35

(36)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/473 af 19. marts 2019 om Det Europæiske Fiskerikontrolagentur (EUT L 83 af 25.3.2019, s. 18).

36

(37)  Rådets afgørelse (EU) 2015/1565 af 14. september 2015 om godkendelse på Den Europæiske Unions vegne af erklæringen om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst (EUT L 244 af 19.9.2015, s. 55).

37

---

BILAG I

FÆLLES INDIKATORER FOR EHFAF

| CENTRALE PRÆSTATIONSINDIKATORER  (1) | RESULTATINDIKATORER (MÅLEENHED) | OUTPUTINDIKATOR |
| --- | --- | --- |
| CI 01 — Oprettede virksomheder
  CI 02 — Virksomheder med større omsætning
  CI 03 — Skabte job
  CI 04 — Bevarede job
  CI 05 — Personer, der drager fordel
  CI 06 — Tiltag, der bidrager til en god miljøtilstand, herunder naturgenopretning, bevarelse, beskyttelse af økosystemer, biodiversitet, dyresundhed og velfærd
  CI 07 — Energiforbrug, der fører til reduktion af CO2-emissioner
  CI 08 — Antal støttede SMV'er | CR 01 — Ny produktionskapacitet (ton/år)
  CR 02 — Bevaret akvakulturproduktion (ton/år)
  CR 03 — Oprettede virksomheder (antal enheder)
  CR 04 — Virksomheder med større omsætning (antal enheder)
  CR 05 — Udtagne fartøjers kapacitet (BT og kW)
  CR 06 — Skabte job (antal personer)
  CR 07 — Bevarede job (antal personer)
  CR 08 — Personer, der drager fordel (antal personer)
  CR 09 — Område omfattet af operationer, der bidrager til en god miljøtilstand, til beskyttelse, bevarelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer (km2 eller km)
  CR 10 — Tiltag, der bidrager til en god miljøtilstand, herunder naturgenopretning, bevarelse, beskyttelse af økosystemer, biodiversitet, dyresundhed og velfærd (antal tiltag)
  CR 11 — Enheder, der øger den sociale bæredygtighed (antal enheder) | CO 01 — Antal operationer |
| CI 09 — Antal fiskerfartøjer, der er udstyret med elektroniske anordninger til rapportering af position og fangst
  CI 10 — Antal lokale aktionsgrupper
  CI 11 — Antal støttede fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang
  CI12 — Behandling af data- og informationsplatforme | CR 12 — Effektivitet af systemet til »indsamling, forvaltning og anvendelse af data« (skala: høj, middel og lav)
  CR 13 — Samarbejdsaktiviteter mellem interessenter (antal tiltag)
  CR 14 — Muliggjorte innovationer (antal nye produkter, tjenesteydelser, processer, forretningsmodeller eller metoder)
  CR 15 — Installerede eller forbedrede kontrolmidler (antal midler)
  CR 16 — Enheder, der drager fordel af salgsfremmende aktiviteter og informationsaktiviteter (antal enheder)
  CR 17 — Enheder, der forbedrer ressourceeffektiviteten i produktionen og/eller forarbejdningen (antal enheder)
  CR 18 — Energiforbrug, der fører til reduktion af CO2-emissioner (kWh/ton eller liter/h)
  CR 19 — Tiltag til forbedring af forvaltningskapaciteten (antal tiltag)
  CR 20 — Forårsagede investeringer (EUR)
  CR 21 — Datasæt og rådgivning, der stilles til rådighed (antal)
  CR 22 — Behandling af data- og informationsplatforme (antal sidevisninger) | |

CENTRALE PRÆSTATIONSINDIKATORER  (1)

RESULTATINDIKATORER (MÅLEENHED)

OUTPUTINDIKATOR

CI 01 — Oprettede virksomheder

CI 02 — Virksomheder med større omsætning

CI 03 — Skabte job

CI 04 — Bevarede job

CI 05 — Personer, der drager fordel

CI 06 — Tiltag, der bidrager til en god miljøtilstand, herunder naturgenopretning, bevarelse, beskyttelse af økosystemer, biodiversitet, dyresundhed og velfærd

CI 07 — Energiforbrug, der fører til reduktion af CO2-emissioner

CI 08 — Antal støttede SMV'er

CR 01 — Ny produktionskapacitet (ton/år)

CR 02 — Bevaret akvakulturproduktion (ton/år)

CR 03 — Oprettede virksomheder (antal enheder)

CR 04 — Virksomheder med større omsætning (antal enheder)

CR 05 — Udtagne fartøjers kapacitet (BT og kW)

CR 06 — Skabte job (antal personer)

CR 07 — Bevarede job (antal personer)

CR 08 — Personer, der drager fordel (antal personer)

CR 09 — Område omfattet af operationer, der bidrager til en god miljøtilstand, til beskyttelse, bevarelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer (km2 eller km)

CR 10 — Tiltag, der bidrager til en god miljøtilstand, herunder naturgenopretning, bevarelse, beskyttelse af økosystemer, biodiversitet, dyresundhed og velfærd (antal tiltag)

CR 11 — Enheder, der øger den sociale bæredygtighed (antal enheder)

CO 01 — Antal operationer

CI 09 — Antal fiskerfartøjer, der er udstyret med elektroniske anordninger til rapportering af position og fangst

CI 10 — Antal lokale aktionsgrupper

CI 11 — Antal støttede fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang

CI12 — Behandling af data- og informationsplatforme

CR 12 — Effektivitet af systemet til »indsamling, forvaltning og anvendelse af data« (skala: høj, middel og lav)

CR 13 — Samarbejdsaktiviteter mellem interessenter (antal tiltag)

CR 14 — Muliggjorte innovationer (antal nye produkter, tjenesteydelser, processer, forretningsmodeller eller metoder)

CR 15 — Installerede eller forbedrede kontrolmidler (antal midler)

CR 16 — Enheder, der drager fordel af salgsfremmende aktiviteter og informationsaktiviteter (antal enheder)

CR 17 — Enheder, der forbedrer ressourceeffektiviteten i produktionen og/eller forarbejdningen (antal enheder)

CR 18 — Energiforbrug, der fører til reduktion af CO2-emissioner (kWh/ton eller liter/h)

CR 19 — Tiltag til forbedring af forvaltningskapaciteten (antal tiltag)

CR 20 — Forårsagede investeringer (EUR)

CR 21 — Datasæt og rådgivning, der stilles til rådighed (antal)

CR 22 — Behandling af data- og informationsplatforme (antal sidevisninger)

---

(1)  De centrale præstationsindikatorer for EHFAF, der skal anvendes af Kommissionen i overensstemmelse med rapporteringskravet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 41, stk. 3, litra h), nr. iii).

---

BILAG II

ORGANISERING AF STØTTE UNDER DELT FORVALTNING

| POLITISK MÅLSÆTNING
  Artikel 5 i forordning (EU) 2021/1060 | EHFAF-PRIORITET | EHFAF-SPECIFIK MÅLSÆTNING | NOMENKLATUR, DER SKAL ANVENDES I FINANSIERINGSPLANEN
  Bilag V, tabel 11A, i forordning (EU) 2021/1060 |
| --- | --- | --- | --- |
| Et grønnere og robust Europa med en kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi ved at fremme en ren og fair energiomstilling, investering i de grønne og blå økonomier, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer | Fremme bæredygtigt fiskeri og genopretning og bevarelse af akvatiske biologiske ressourcer | Styrkelse af økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtige fiskeriaktiviteter | 1.1.1
  Alle operationer, bortset fra dem, der støttes i henhold til artikel 17 og 19 |
| 1.1.2
  Operationer, der støttes i henhold til artikel 17 og 19 |
| Øge energieffektivitet og reducere CO2-emissioner gennem udskiftning eller modernisering af motorer i fiskerfartøjer | 1.2 |
| Fremme fiskerikapacitetens tilpasning til fiskerimulighederne i tilfælde af endeligt ophør af fiskeriaktiviteter og bidrage til en rimelig levestandard i tilfælde af midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter | 1.3 |
| | | Fremme en effektiv fiskerikontrol og -håndhævelse, herunder bekæmpelse af IUU-fiskeri, samt pålidelige data med henblik på videnbaseret beslutningstagning | 1.4 |
| Fremme lige vilkår for fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi | 1.5 |
| Bidrage til at beskytte og genoprette akvatisk biodiversitet og akvatiske økosystemer | 1.6 |
| Fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter og forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter og dermed bidrage til fødevaresikkerheden i Unionen | Fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter, navnlig styrke akvakulturproduktionens konkurrenceevne, og samtidigt sikre, at aktiviteterne er miljømæssigt bæredygtige på lang sigt | 2.1 |
| | | Fremme afsætningen og forædlingen af fiskevarer og akvakulturprodukter af høj kvalitet samt forarbejdningen af disse produkter | 2.2 |
| Styrke den internationale havforvaltning og muliggøre sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have | Styrke en bæredygtig forvaltning af havene gennem fremme af viden om havene, maritim overvågning eller kystvagtsamarbejde | 4.1 |
| Et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer af områder og lokale initiativer | Bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte udviklingen af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund | Bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte en bæredygtig udvikling af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund | 3.1 |
| | Teknisk bistand | 5.1 |
| 5.2 |

POLITISK MÅLSÆTNING

Artikel 5 i forordning (EU) 2021/1060

EHFAF-PRIORITET

EHFAF-SPECIFIK MÅLSÆTNING

NOMENKLATUR, DER SKAL ANVENDES I FINANSIERINGSPLANEN

Bilag V, tabel 11A, i forordning (EU) 2021/1060

Et grønnere og robust Europa med en kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi ved at fremme en ren og fair energiomstilling, investering i de grønne og blå økonomier, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer

Fremme bæredygtigt fiskeri og genopretning og bevarelse af akvatiske biologiske ressourcer

Styrkelse af økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtige fiskeriaktiviteter

1.1.1

Alle operationer, bortset fra dem, der støttes i henhold til artikel 17 og 19

1.1.2

Operationer, der støttes i henhold til artikel 17 og 19

Øge energieffektivitet og reducere CO2-emissioner gennem udskiftning eller modernisering af motorer i fiskerfartøjer

1.2

Fremme fiskerikapacitetens tilpasning til fiskerimulighederne i tilfælde af endeligt ophør af fiskeriaktiviteter og bidrage til en rimelig levestandard i tilfælde af midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter

1.3

Fremme en effektiv fiskerikontrol og -håndhævelse, herunder bekæmpelse af IUU-fiskeri, samt pålidelige data med henblik på videnbaseret beslutningstagning

1.4

Fremme lige vilkår for fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi

1.5

Bidrage til at beskytte og genoprette akvatisk biodiversitet og akvatiske økosystemer

1.6

Fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter og forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter og dermed bidrage til fødevaresikkerheden i Unionen

Fremme bæredygtige akvakulturaktiviteter, navnlig styrke akvakulturproduktionens konkurrenceevne, og samtidigt sikre, at aktiviteterne er miljømæssigt bæredygtige på lang sigt

2.1

Fremme afsætningen og forædlingen af fiskevarer og akvakulturprodukter af høj kvalitet samt forarbejdningen af disse produkter

2.2

Styrke den internationale havforvaltning og muliggøre sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have

Styrke en bæredygtig forvaltning af havene gennem fremme af viden om havene, maritim overvågning eller kystvagtsamarbejde

4.1

Et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer af områder og lokale initiativer

Bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte udviklingen af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund

Bane vej for en bæredygtig blå økonomi i kyst-, ø- og indlandsområder og støtte en bæredygtig udvikling af fiskeri- og akvakulturafhængige lokalsamfund

3.1

Teknisk bistand

5.1

5.2

---

BILAG III

SPECIFIKKE MAKSIMALE STØTTEINTENSITETER UNDER DELT FORVALTNING

| RÆKKE NR. | SPECIFIK KATEGORI AF OPERATIONER | MAKSIMAL STØTTEINTENSITET |
| --- | --- | --- |
| 1 | Operationer, der støttes i henhold til artikel 17, 18 og 19 | 40 % |
| 2 | Følgende operationer, der bidrager til gennemførelsen af den landingsforpligtelse, som er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013: | |
| — | operationer, der forbedrer størrelses- eller artsselektiviteten af fiskeredskaber |

RÆKKE NR.

SPECIFIK KATEGORI AF OPERATIONER

MAKSIMAL STØTTEINTENSITET

1

Operationer, der støttes i henhold til artikel 17, 18 og 19

40 %

2

Følgende operationer, der bidrager til gennemførelsen af den landingsforpligtelse, som er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013:

—

operationer, der forbedrer størrelses- eller artsselektiviteten af fiskeredskaber

100 %

| — | operationer, der forbedrer infrastrukturen i fiskerihavne, auktionshaller, på landingssteder og i nødhavne med henblik på at lette landing og opbevaring af uønskede fangster |
| --- | --- |

—

operationer, der forbedrer infrastrukturen i fiskerihavne, auktionshaller, på landingssteder og i nødhavne med henblik på at lette landing og opbevaring af uønskede fangster

75 %

| — | operationer, der letter afsætningen af uønskede fangster, som er landet fra kommercielle bestande, jf. artikel 8, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1379/2013 |
| --- | --- |

—

operationer, der letter afsætningen af uønskede fangster, som er landet fra kommercielle bestande, jf. artikel 8, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1379/2013

75 %

3

Operationer, der har til formål at forbedre sundhed, sikkerhed og arbejdsvilkår ombord på fiskerfartøjer, med undtagelse af operationer, der støttes i henhold til artikel 19

75 %

4

Operationer i regionerne i den yderste periferi

85 %

5

Operationer ved de fjerntliggende græske øer og ved de kroatiske øer Dugi Otok, Vis, Mljet og Lastovo

85 %

6

Operationer, der støttes i henhold til artikel 22

85 %

7

Operationer med tilknytning til kystfiskeri af mindre omfang

100 %

8

Operationer, for hvilke støttemodtageren er et offentligt organ eller en virksomhed, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, jf. artikel 106, stk. 2, i TEUF, såfremt der ydes støtte til udførelsen af sådanne tjenesteydelser

100 %

9

Operationer, der vedrører godtgørelserne omhandlet i artikel 39

100 %

10

Operationer, der støttes i henhold til artikel 23 og 25 og i henhold til prioritet 4

100 %

11

Operationer i forbindelse med udformningen, udviklingen, overvågningen, evalueringen og forvaltningen af gennemskuelige systemer til udveksling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013

100 %

12

Operationer, der vedrører lokale aktionsgruppers driftsomkostninger

100 %

13

Operationer, der støttes i henhold til artikel 30, og som opfylder mindst et af følgende kriterier:

| i) | de er af kollektiv interesse |
| --- | --- |

i)

de er af kollektiv interesse

| ii) | de har en kollektiv støttemodtager eller |
| --- | --- |

ii)

de har en kollektiv støttemodtager eller

| iii) | de har innovative træk, i givet fald på lokalt plan, og de sikrer offentlig adgang til deres resultater |
| --- | --- |

iii)

de har innovative træk, i givet fald på lokalt plan, og de sikrer offentlig adgang til deres resultater

100 %

14

Andre operationer end dem, der er omhandlet i række 13, og som opfylder alle følgende kriterier:

| i) | de er af kollektiv interesse |
| --- | --- |

i)

de er af kollektiv interesse

| ii) | de har en kollektiv støttemodtager |
| --- | --- |

ii)

de har en kollektiv støttemodtager

| iii) | de har innovative træk eller sikrer offentlig adgang til deres resultater |
| --- | --- |

iii)

de har innovative træk eller sikrer offentlig adgang til deres resultater

100 %

15

Operationer gennemført af producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller brancheorganisationer

75 %

16

Finansielle instrumenter, med undtagelse af finansielle instrumenter, der vedrører operationer omhandlet i række 1

100 %

17

Operationer til støtte for bæredygtig akvakultur gennemført af SMV'er

60 %

18

Operationer, der støtter innovative produkter eller processer eller innovativt udstyr inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning

75 %

19

Operationer gennemført af fiskerorganisationer eller andre kollektive støttemodtagere

60 %

---

BILAG IV

INTERVENTIONSTYPER

| Nr. | INTERVENTIONSTYPE | KLIMA KOEFFICENT | MILJØKOEFFICIENT |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Begrænsning af negative indvirkninger og/eller bidrag til positive indvirkninger på miljøet og bidrag til en god miljøtilstand | 100 % | 100 % |
| 2 | Fremme af betingelserne for økonomisk levedygtige, konkurrencedygtige og attraktive fiskeri-, akvakultur- og forarbejdningssektorer | 40 % | 40 % |
| 3 | Bidrag til klimaneutralitet | 100 % | 100 % |
| 4 | Midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter | 100 % | 100 % |
| 5 | Endeligt ophør med fiskeriaktiviteter | 100 % | 100 % |
| 6 | Bidrag til en god miljøtilstand gennem gennemførelse og overvågning af beskyttede havområder, herunder Natura 2000 | 100 % | 100 % |
| 7 | Godtgørelse for uventede miljø-, klima- eller folkesundhedsmæssige hændelser | 0 % | 0 % |
| 8 | Godtgørelse for meromkostninger i regioner i den yderste periferi | 0 % | 0 % |
| 9 | Dyresundhed og dyrevelfærd | 40 % | 40 % |
| 10 | Kontrol og håndhævelse | 40 % | 100 % |
| 11 | Dataindsamling og -analyse og fremme af viden om havene | 100 % | 100 % |
| 12 | Maritim overvågning og sikkerhed | 40 % | 40 % |
| Lokaludvikling styret af lokalsamfundet |
| 13 | Forberedende tiltag til lokaludvikling styret af lokalsamfundet | 0 % | 0 % |
| 14 | Gennemførelse af strategien for lokaludvikling styret af lokalsamfundet | 40 % | 40 % |
| 15 | Driftsomkostninger og aktiviteter i forbindelse med lokaludvikling styret af lokalsamfundet | 0 % | 0 % |
| Teknisk bistand |
| 16 | Teknisk bistand | 0 % | 0 % |

Nr.

INTERVENTIONSTYPE

KLIMA KOEFFICENT

MILJØKOEFFICIENT

1

Begrænsning af negative indvirkninger og/eller bidrag til positive indvirkninger på miljøet og bidrag til en god miljøtilstand

100 %

100 %

2

Fremme af betingelserne for økonomisk levedygtige, konkurrencedygtige og attraktive fiskeri-, akvakultur- og forarbejdningssektorer

40 %

40 %

3

Bidrag til klimaneutralitet

100 %

100 %

4

Midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter

100 %

100 %

5

Endeligt ophør med fiskeriaktiviteter

100 %

100 %

6

Bidrag til en god miljøtilstand gennem gennemførelse og overvågning af beskyttede havområder, herunder Natura 2000

100 %

100 %

7

Godtgørelse for uventede miljø-, klima- eller folkesundhedsmæssige hændelser

0 %

0 %

8

Godtgørelse for meromkostninger i regioner i den yderste periferi

0 %

0 %

9

Dyresundhed og dyrevelfærd

40 %

40 %

10

Kontrol og håndhævelse

40 %

100 %

11

Dataindsamling og -analyse og fremme af viden om havene

100 %

100 %

12

Maritim overvågning og sikkerhed

40 %

40 %

Lokaludvikling styret af lokalsamfundet

13

Forberedende tiltag til lokaludvikling styret af lokalsamfundet

0 %

0 %

14

Gennemførelse af strategien for lokaludvikling styret af lokalsamfundet

40 %

40 %

15

Driftsomkostninger og aktiviteter i forbindelse med lokaludvikling styret af lokalsamfundet

0 %

0 %

Teknisk bistand

16

Teknisk bistand

0 %

0 %

---

BILAG V

EHFAF-MIDLER, DER I ALT ER TIL RÅDIGHED PR. MEDLEMSSTAT I PERIODEN 1. JANUAR 2021-31. DECEMBER 2027

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | I ALT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I ALT | 649 646 302 | 867 704 926 | 833 435 808 | 798 047 503 | 707 757 512 | 721 531 085 | 732 876 864 | 5 311 000 000 |
| BE | 4 925 394 | 6 578 640 | 6 318 823 | 6 050 521 | 5 365 973 | 5 470 400 | 5 556 420 | 40 266 171 |
| BG | 10 390 512 | 13 878 165 | 13 330 060 | 12 764 057 | 11 319 949 | 11 540 245 | 11 721 710 | 84 944 698 |
| CZ | 3 670 269 | 4 902 222 | 4 708 614 | 4 508 683 | 3 998 577 | 4 076 392 | 4 140 492 | 30 005 249 |
| DK | 24 582 747 | 32 834 129 | 31 537 379 | 30 198 278 | 26 781 687 | 27 302 881 | 27 732 208 | 200 969 309 |
| DE | 25 908 996 | 34 605 542 | 33 238 833 | 31 827 487 | 28 226 569 | 28 775 883 | 29 228 372 | 211 811 682 |
| EE | 11 912 962 | 15 911 637 | 15 283 223 | 14 634 286 | 12 978 583 | 13 231 157 | 13 439 212 | 97 391 060 |
| IE | 17 414 773 | 23 260 170 | 22 341 533 | 21 392 895 | 18 972 532 | 19 341 754 | 19 645 895 | 142 369 552 |
| EL | 45 869 836 | 61 266 389 | 58 846 736 | 56 348 059 | 49 972 919 | 50 945 434 | 51 746 530 | 374 995 903 |
| ES | 137 053 465 | 183 056 482 | 175 826 854 | 168 361 115 | 149 312 971 | 152 218 730 | 154 612 307 | 1 120 441 924 |
| FR | 69 372 651 | 92 658 097 | 88 998 661 | 85 219 712 | 75 578 071 | 77 048 886 | 78 260 448 | 567 136 526 |
| HR | 29 808 019 | 39 813 303 | 38 240 917 | 36 617 179 | 32 474 362 | 33 106 342 | 33 626 925 | 243 687 047 |
| IT | 63 388 749 | 84 665 656 | 81 321 871 | 77 868 885 | 69 058 907 | 70 402 853 | 71 509 909 | 518 216 830 |
| CY | 4 685 786 | 6 258 605 | 6 011 428 | 5 756 178 | 5 104 932 | 5 204 279 | 5 286 114 | 38 307 322 |
| LV | 16 498 239 | 22 035 996 | 21 165 707 | 20 266 995 | 17 974 015 | 18 323 805 | 18 611 939 | 134 876 696 |
| LT | 7 484 030 | 9 996 101 | 9 601 315 | 9 193 636 | 8 153 481 | 8 312 155 | 8 442 859 | 61 183 577 |
| LU | - | - | - | - | - | - | - | - |
| HU | 4 612 763 | 6 161 072 | 5 917 747 | 5 666 475 | 5 025 378 | 5 123 176 | 5 203 735 | 37 710 346 |
| MT | 2 669 689 | 3 565 790 | 3 424 963 | 3 279 536 | 2 908 494 | 2 965 097 | 3 011 721 | 21 825 290 |
| NL | 11 978 187 | 15 998 755 | 15 366 900 | 14 714 410 | 13 049 642 | 13 303 600 | 13 512 794 | 97 924 288 |
| AT | 821 763 | 1 097 594 | 1 054 246 | 1 009 482 | 895 270 | 912 693 | 927 046 | 6 718 094 |
| PL | 62 675 756 | 83 713 340 | 80 407 168 | 76 993 019 | 68 282 136 | 69 610 965 | 70 705 569 | 512 387 953 |
| PT | 46 307 271 | 61 850 651 | 59 407 923 | 56 885 418 | 50 449 481 | 51 431 271 | 52 240 007 | 378 572 022 |
| RO | 19 871 141 | 26 541 038 | 25 492 826 | 24 410 382 | 21 648 625 | 22 069 926 | 22 416 967 | 162 450 905 |
| SI | 2 927 095 | 3 909 597 | 3 755 191 | 3 595 743 | 3 188 925 | 3 250 985 | 3 302 105 | 23 929 641 |
| SK | 1 862 388 | 2 487 512 | 2 389 271 | 2 287 821 | 2 028 980 | 2 068 465 | 2 100 991 | 15 225 428 |
| FI | 8 777 254 | 11 723 405 | 11 260 401 | 10 782 276 | 9 562 384 | 9 748 476 | 9 901 766 | 71 755 962 |
| SE | 14 176 567 | 18 935 038 | 18 187 218 | 17 414 975 | 15 444 669 | 15 745 235 | 15 992 823 | 115 896 525 |

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

I ALT

I ALT

649 646 302

867 704 926

833 435 808

798 047 503

707 757 512

721 531 085

732 876 864

5 311 000 000

BE

4 925 394

6 578 640

6 318 823

6 050 521

5 365 973

5 470 400

5 556 420

40 266 171

BG

10 390 512

13 878 165

13 330 060

12 764 057

11 319 949

11 540 245

11 721 710

84 944 698

CZ

3 670 269

4 902 222

4 708 614

4 508 683

3 998 577

4 076 392

4 140 492

30 005 249

DK

24 582 747

32 834 129

31 537 379

30 198 278

26 781 687

27 302 881

27 732 208

200 969 309

DE

25 908 996

34 605 542

33 238 833

31 827 487

28 226 569

28 775 883

29 228 372

211 811 682

EE

11 912 962

15 911 637

15 283 223

14 634 286

12 978 583

13 231 157

13 439 212

97 391 060

IE

17 414 773

23 260 170

22 341 533

21 392 895

18 972 532

19 341 754

19 645 895

142 369 552

EL

45 869 836

61 266 389

58 846 736

56 348 059

49 972 919

50 945 434

51 746 530

374 995 903

ES

137 053 465

183 056 482

175 826 854

168 361 115

149 312 971

152 218 730

154 612 307

1 120 441 924

FR

69 372 651

92 658 097

88 998 661

85 219 712

75 578 071

77 048 886

78 260 448

567 136 526

HR

29 808 019

39 813 303

38 240 917

36 617 179

32 474 362

33 106 342

33 626 925

243 687 047

IT

63 388 749

84 665 656

81 321 871

77 868 885

69 058 907

70 402 853

71 509 909

518 216 830

CY

4 685 786

6 258 605

6 011 428

5 756 178

5 104 932

5 204 279

5 286 114

38 307 322

LV

16 498 239

22 035 996

21 165 707

20 266 995

17 974 015

18 323 805

18 611 939

134 876 696

LT

7 484 030

9 996 101

9 601 315

9 193 636

8 153 481

8 312 155

8 442 859

61 183 577

LU

-

-

-

-

-

-

-

-

HU

4 612 763

6 161 072

5 917 747

5 666 475

5 025 378

5 123 176

5 203 735

37 710 346

MT

2 669 689

3 565 790

3 424 963

3 279 536

2 908 494

2 965 097

3 011 721

21 825 290

NL

11 978 187

15 998 755

15 366 900

14 714 410

13 049 642

13 303 600

13 512 794

97 924 288

AT

821 763

1 097 594

1 054 246

1 009 482

895 270

912 693

927 046

6 718 094

PL

62 675 756

83 713 340

80 407 168

76 993 019

68 282 136

69 610 965

70 705 569

512 387 953

PT

46 307 271

61 850 651

59 407 923

56 885 418

50 449 481

51 431 271

52 240 007

378 572 022

RO

19 871 141

26 541 038

25 492 826

24 410 382

21 648 625

22 069 926

22 416 967

162 450 905

SI

2 927 095

3 909 597

3 755 191

3 595 743

3 188 925

3 250 985

3 302 105

23 929 641

SK

1 862 388

2 487 512

2 389 271

2 287 821

2 028 980

2 068 465

2 100 991

15 225 428

FI

8 777 254

11 723 405

11 260 401

10 782 276

9 562 384

9 748 476

9 901 766

71 755 962

SE

14 176 567

18 935 038

18 187 218

17 414 975

15 444 669

15 745 235

15 992 823

115 896 525

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 13.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 247/50

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2021/1140

af 5. maj 2021

om ændring af delegeret forordning (EU) 2020/687 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 67, stk. 1, og artikel 272, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (2) er der fastsat supplerende regler til forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme, navnlig kategori A-, B- og C-sygdomme, i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (3). Nærmere bestemt foreskriver delegeret forordning (EU) 2020/687 restriktioner og betingelser for flytning af dyr og produkter deraf inden for og fra restriktionszoner som led i foranstaltningerne til bekæmpelse af spredning af kategori A-sygdomme. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (2) er der fastsat supplerende regler til forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme, navnlig kategori A-, B- og C-sygdomme, i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (3). Nærmere bestemt foreskriver delegeret forordning (EU) 2020/687 restriktioner og betingelser for flytning af dyr og produkter deraf inden for og fra restriktionszoner som led i foranstaltningerne til bekæmpelse af spredning af kategori A-sygdomme.

| (2) | Reglerne i delegeret forordning (EU) 2020/687 supplerer reglerne i forordning (EU) 2016/429. De omfatter forskellige tekniske aspekter af de foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af mistanke om eller bekræftelse af sygdomme som omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2016/429. Da disse regler er indbyrdes forbundne, er de fastsat samlet i delegeret forordning (EU) 2020/687. Af klarhedshensyn og for at sikre, at de anvendes effektivt, bør de regler, der ændrer delegeret forordning (EU) 2020/687, også fastsættes i én enkelt delegeret retsakt med et samlet sæt tekniske foranstaltninger til bekæmpelse af de relevante listeopførte sygdomme. |
| --- | --- |

(2)

Reglerne i delegeret forordning (EU) 2020/687 supplerer reglerne i forordning (EU) 2016/429. De omfatter forskellige tekniske aspekter af de foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af mistanke om eller bekræftelse af sygdomme som omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2016/429. Da disse regler er indbyrdes forbundne, er de fastsat samlet i delegeret forordning (EU) 2020/687. Af klarhedshensyn og for at sikre, at de anvendes effektivt, bør de regler, der ændrer delegeret forordning (EU) 2020/687, også fastsættes i én enkelt delegeret retsakt med et samlet sæt tekniske foranstaltninger til bekæmpelse af de relevante listeopførte sygdomme.

| (3) | Artikel 21, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2020/687 giver den kompetente myndighed mulighed for under visse omstændigheder at beslutte, om der skal oprettes en restriktionszone eller ej. Den nuværende ordlyd af denne artikel kan være vildledende, da den kan fortolkes forskelligt. Artiklen bør derfor ændres, så det bliver klart, at der er denne mulighed. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 21, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2020/687 giver den kompetente myndighed mulighed for under visse omstændigheder at beslutte, om der skal oprettes en restriktionszone eller ej. Den nuværende ordlyd af denne artikel kan være vildledende, da den kan fortolkes forskelligt. Artiklen bør derfor ændres, så det bliver klart, at der er denne mulighed.

| (4) | De sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastsat i delegeret forordning (EU) 2020/687, bør stå i et rimeligt forhold til de involverede risici. Derfor bør restriktioner og betingelser kun omfatte de dyrearter og produkter deraf, der udgør en risiko for spredning af en bestemt kategori A-sygdom, under hensyntagen til de dyrearter, der er opført på listen for den pågældende kategori A-sygdom. |
| --- | --- |

(4)

De sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastsat i delegeret forordning (EU) 2020/687, bør stå i et rimeligt forhold til de involverede risici. Derfor bør restriktioner og betingelser kun omfatte de dyrearter og produkter deraf, der udgør en risiko for spredning af en bestemt kategori A-sygdom, under hensyntagen til de dyrearter, der er opført på listen for den pågældende kategori A-sygdom.

| (5) | I henhold til artikel 22, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2020/687 skal der udstedes et dyresundhedscertifikat til brug ved flytning af sendinger af animalske biprodukter, der har oprindelse i og flyttes ud af restriktionszonen, uden at det præciseres, hvilke dyrearter der er omfattet af nævnte bestemmelse. Dette stykke bør derfor ændres for at begrænse denne forpligtelse til sendinger af animalske biprodukter hidrørende fra dyr af arter, der er listeopført for den pågældende kategori A-sygdom. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 22, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2020/687 skal der udstedes et dyresundhedscertifikat til brug ved flytning af sendinger af animalske biprodukter, der har oprindelse i og flyttes ud af restriktionszonen, uden at det præciseres, hvilke dyrearter der er omfattet af nævnte bestemmelse. Dette stykke bør derfor ændres for at begrænse denne forpligtelse til sendinger af animalske biprodukter hidrørende fra dyr af arter, der er listeopført for den pågældende kategori A-sygdom.

| (6) | Ved artikel 272, stk. 2, i forordning (EU) 2016/429 er der fastsat overgangsforanstaltninger vedrørende ophævelse af forskellige eksisterende direktiver, nemlig Rådets direktiv 92/66/EØF (4), 2000/75/EF (5), 2001/89/EF (6), 2002/60/EF (7), 2003/85/EF (8) og 2005/94/EF (9). Der gives navnlig mulighed for, at disse direktiver fortsat kan finde anvendelse i stedet for de tilsvarende artikler i nævnte forordning i en periode på tre år efter datoen for forordningens anvendelse eller en tidligere dato, der fastsættes i en delegeret retsakt. I overensstemmelse med nævnte bestemmelse fastsættes det i artikel 112 i delegeret forordning (EU) 2020/687, at direktiv 92/66/EØF, 2001/89/EF, 2003/85/EF og 2005/94/EF ophører med at finde anvendelse fra den 21. april 2021, eftersom den delegerede forordning fastsætter regler, der svarer til dem, der tidligere var fastsat i disse direktiver. |
| --- | --- |

(6)

Ved artikel 272, stk. 2, i forordning (EU) 2016/429 er der fastsat overgangsforanstaltninger vedrørende ophævelse af forskellige eksisterende direktiver, nemlig Rådets direktiv 92/66/EØF (4), 2000/75/EF (5), 2001/89/EF (6), 2002/60/EF (7), 2003/85/EF (8) og 2005/94/EF (9). Der gives navnlig mulighed for, at disse direktiver fortsat kan finde anvendelse i stedet for de tilsvarende artikler i nævnte forordning i en periode på tre år efter datoen for forordningens anvendelse eller en tidligere dato, der fastsættes i en delegeret retsakt. I overensstemmelse med nævnte bestemmelse fastsættes det i artikel 112 i delegeret forordning (EU) 2020/687, at direktiv 92/66/EØF, 2001/89/EF, 2003/85/EF og 2005/94/EF ophører med at finde anvendelse fra den 21. april 2021, eftersom den delegerede forordning fastsætter regler, der svarer til dem, der tidligere var fastsat i disse direktiver.

| (7) | Ved delegeret forordning (EU) 2020/687 er der også fastsat regler om sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger for alle kategori A-sygdomme, herunder afrikansk svinepest. Artikel 112 i delegeret forordning (EU) 2020/687 bør derfor ændres ved at tilføje direktiv 2002/60/EF, som indeholder de særlige bestemmelser om bekæmpelse af afrikansk svinepest, til listen over direktiver, der ophører med at finde anvendelse fra den 14. juli 2021. |
| --- | --- |

(7)

Ved delegeret forordning (EU) 2020/687 er der også fastsat regler om sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger for alle kategori A-sygdomme, herunder afrikansk svinepest. Artikel 112 i delegeret forordning (EU) 2020/687 bør derfor ændres ved at tilføje direktiv 2002/60/EF, som indeholder de særlige bestemmelser om bekæmpelse af afrikansk svinepest, til listen over direktiver, der ophører med at finde anvendelse fra den 14. juli 2021.

| (8) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 (10) er der desuden fastsat regler om overvågning, udryddelsesprogrammer og status som sygdomsfri for visse listeopførte sygdomme, herunder infektion med bluetonguevirus. Disse regler finder anvendelse fra den 21. april 2021. Artikel 112 i delegeret forordning (EU) 2020/687 bør derfor ændres ved at tilføje direktiv 2000/75/EF, som indeholder særlige bestemmelser om bekæmpelse og udryddelse af bluetongue, til listen over direktiver, der ophører med at finde anvendelse fra den 14. juli 2021, for at undgå overlapning og inkonsekvens i de gældende regler for så vidt angår overvågning, udryddelse og status som sygdomsfri for bluetongue i Unionen. |
| --- | --- |

(8)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 (10) er der desuden fastsat regler om overvågning, udryddelsesprogrammer og status som sygdomsfri for visse listeopførte sygdomme, herunder infektion med bluetonguevirus. Disse regler finder anvendelse fra den 21. april 2021. Artikel 112 i delegeret forordning (EU) 2020/687 bør derfor ændres ved at tilføje direktiv 2000/75/EF, som indeholder særlige bestemmelser om bekæmpelse og udryddelse af bluetongue, til listen over direktiver, der ophører med at finde anvendelse fra den 14. juli 2021, for at undgå overlapning og inkonsekvens i de gældende regler for så vidt angår overvågning, udryddelse og status som sygdomsfri for bluetongue i Unionen.

| (9) | Ved artikel 27 i delegeret forordning (EU) 2020/687 er der fastsat forbud, som den kompetente myndighed skal gennemføre i beskyttelses- og overvågningszonerne i tilfælde af et udbrud af kategori A-sygdomme for at bekæmpe spredning af sygdommen. Disse forbud er opført i bilag VI til nævnte delegerede forordning. Forbuddet mod flytning af sendinger af animalske biprodukter fra beskyttelses- og overvågningszoner er imidlertid ufuldstændigt, da det kun vedrører visse animalske biprodukter. Dette kan indebære en risiko for sygdomsspredning under gennemførelsen af de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastsat i nævnte delegerede forordning. I bilag VI til delegeret forordning (EU) 2020/687 bør det præciseres, at al flytning af sendinger af animalske produkter fra beskyttelses- og overvågningszoner er forbudt. |
| --- | --- |

(9)

Ved artikel 27 i delegeret forordning (EU) 2020/687 er der fastsat forbud, som den kompetente myndighed skal gennemføre i beskyttelses- og overvågningszonerne i tilfælde af et udbrud af kategori A-sygdomme for at bekæmpe spredning af sygdommen. Disse forbud er opført i bilag VI til nævnte delegerede forordning. Forbuddet mod flytning af sendinger af animalske biprodukter fra beskyttelses- og overvågningszoner er imidlertid ufuldstændigt, da det kun vedrører visse animalske biprodukter. Dette kan indebære en risiko for sygdomsspredning under gennemførelsen af de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastsat i nævnte delegerede forordning. I bilag VI til delegeret forordning (EU) 2020/687 bør det præciseres, at al flytning af sendinger af animalske produkter fra beskyttelses- og overvågningszoner er forbudt.

| (10) | Delegeret forordning (EU) 2020/687 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Delegeret forordning (EU) 2020/687 bør derfor ændres.

| (11) | Delegeret forordning (EU) 2020/687 anvendes fra den 21. april 2021. Af hensyn til retssikkerheden bør nærværende forordning træde i kraft hurtigst muligt — |
| --- | --- |

(11)

Delegeret forordning (EU) 2020/687 anvendes fra den 21. april 2021. Af hensyn til retssikkerheden bør nærværende forordning træde i kraft hurtigst muligt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I delegeret forordning (EU) 2020/687 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 21, stk. 3, indledningen, affattes således:

  »3.   Uanset stk. 1 kan den kompetente myndighed efter at have foretaget en risikovurdering, hvor der tages hensyn til sygdomsprofilen, beslutte ikke at oprette en restriktionszone, når et udbrud af en kategori A-sygdom finder sted på følgende steder:«. |
| --- | --- |

1)

Artikel 21, stk. 3, indledningen, affattes således:

»3.   Uanset stk. 1 kan den kompetente myndighed efter at have foretaget en risikovurdering, hvor der tages hensyn til sygdomsprofilen, beslutte ikke at oprette en restriktionszone, når et udbrud af en kategori A-sygdom finder sted på følgende steder:«.

| 2) | Artikel 22, stk. 5, affattes således:

  »5.   Animalske biprodukter, der hidrører fra dyr af listeopførte arter, og som har oprindelse i og flyttes uden for restriktionszonen, skal ledsages af et dyresundhedscertifikat udstedt af en embedsdyrlæge, som attesterer, at de kan flyttes fra restriktionszonen på de betingelser, der er fastsat af den kompetente myndighed i overensstemmelse med dette kapitel.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 22, stk. 5, affattes således:

»5.   Animalske biprodukter, der hidrører fra dyr af listeopførte arter, og som har oprindelse i og flyttes uden for restriktionszonen, skal ledsages af et dyresundhedscertifikat udstedt af en embedsdyrlæge, som attesterer, at de kan flyttes fra restriktionszonen på de betingelser, der er fastsat af den kompetente myndighed i overensstemmelse med dette kapitel.«

| 3) | Artikel 112 affattes således:

  »Artikel 112
  Ophævelse

  1.   Direktiv 92/66/EØF, 2001/89/EF, 2003/85/EF og 2005/94/EF samt retsakter vedtaget på grundlag af disse direktiver ophører med at finde anvendelse fra den 21. april 2021.


  2.   Direktiv 2000/75/EF og 2002/60/EF samt retsakter, der er vedtaget på grundlag af disse direktiver, ophører med at finde anvendelse fra den 14. juli 2021.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 112 affattes således:

»Artikel 112

Ophævelse

1.   Direktiv 92/66/EØF, 2001/89/EF, 2003/85/EF og 2005/94/EF samt retsakter vedtaget på grundlag af disse direktiver ophører med at finde anvendelse fra den 21. april 2021.

2.   Direktiv 2000/75/EF og 2002/60/EF samt retsakter, der er vedtaget på grundlag af disse direktiver, ophører med at finde anvendelse fra den 14. juli 2021.«

| 4) | Bilag VI til delegeret forordning (EU) 2020/687 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

4)

Bilag VI til delegeret forordning (EU) 2020/687 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. maj 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 af 3. december 2018 om anvendelse af visse sygdomsforebyggelses- og -bekæmpelsesregler på kategorier af listeopførte sygdomme og om fastlæggelse af en liste over arter og grupper af arter, der udgør en betydelig risiko for spredning af disse listeopførte sygdomme (EUT L 308 af 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Rådets direktiv 92/66/EØF af 14. juli 1992 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af Newcastle disease (EFT L 260 af 5.9.1992, s. 1).

4

(5)  Rådets direktiv 2000/75/EF af 20. november 2000 om vedtagelse af specifikke bestemmelser vedrørende foranstaltninger til bekæmpelse og udryddelse af bluetongue hos får (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 74).

5

(6)  Rådets direktiv 2001/89/EF af 23. oktober 2001 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest (EFT L 316 af 1.12.2001, s. 5).

6

(7)  Rådets direktiv 2002/60/EF af 27. juni 2002 om specifikke bestemmelser for bekæmpelse af afrikansk svinepest og om ændring af direktiv 92/119/EØF for så vidt angår Teschener syge og afrikansk svinepest (EFT L 192 af 20.7.2002, s. 27).

7

(8)  Rådets direktiv 2003/85/EF af 29. september 2003 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af mund- og klovesyge, om ophævelse af direktiv 85/511/EØF og beslutningerne 89/531/EØF og 91/665/EØF og om ændring af direktiv 92/46/EØF (EUT L 306 af 22.11.2003, s. 1).

8

(9)  Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16).

9

(10)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om overvågning, udryddelsesprogrammer og status som sygdomsfri for visse listeopførte og nye sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 211).

10

---

BILAG

I bilag VI til delegeret forordning (EU) 2020/687 affattes tabellen således:

| FORBUD MOD AKTIVITETER VEDRØRENDE DYR OG PRODUKTER I RELATION TIL KATEGORI A-SYGDOMME (1) | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NCD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flytning af opdrættede dyr af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Flytning af opdrættede dyr af listeopførte arter til virksomheder i restriktionszonen | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Genopbygning af vildtbestande af listeopførte arter | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Markeder, dyrskuer, udstillinger og andre samlinger af opdrættede dyr af listeopførte arter samt afhentning og spredning af de pågældende arter | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| Flytning af sæd, oocytter og embryoner fra opdrættede dyr af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen | X | X | X | X (2) | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Indsamling af sæd, oocytter og embryoner fra opdrættede dyr af listeopførte arter | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NP | NA | NA | NA |
| Erhvervsmæssig kunstig inseminering af opdrættede dyr af listeopførte arter | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Erhvervsmæssig bedækning af opdrættede dyr af listeopførte arter | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | NA | NA |
| Flytning af rugeæg fra virksomheder i restriktionszonen | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | X | X |
| Flytning af fersk kød, undtagen spiselige slagtebiprodukter, fra opdrættede og vildtlevende dyr af listeopførte arter fra slagterier eller vildthåndteringsvirksomheder i restriktionszonen | X | X | X | NP | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| FORBUD MOD AKTIVITETER VEDRØRENDE DYR OG PRODUKTER I RELATION TIL KATEGORI A-SYGDOMME (fortsat) | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NCD |
| Flytning af spiselige slagtebiprodukter fra opdrættede og vildtlevende dyr af listeopførte arter fra slagterier eller vildthåndteringsvirksomheder i restriktionszonen | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NP | NA | X | X |
| Flytning af kødprodukter fremstillet af fersk kød af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen | X | X | X | NP | NP | NP | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Flytning af rå mælk og colostrum hidrørende fra opdrættede dyr af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen | X | X | X | X | NP | X | X | NP | NA | NA | NP | NA | NA | NA |
| Flytning af mejeriprodukter og colostrumbaserede produkter fra virksomheder i restriktionszonen | X | X | X | X | NP | X | X | NP | NA | NA | NP | NA | NA | NA |
| Flytning af konsumæg fra virksomheder i restriktionszonen | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | X | X |
| Flytning af animalske biprodukter fra opdrættede dyr af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen, undtagen hele kroppe eller dele af døde dyr | Husdyrgødning, herunder brugt strøelse | X | X | X | X | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Huder, skind, uld, børster og fjer | X | X | X | X | NP | X | X | NP | X | X | NP | NA | X | X |
| Animalske biprodukter, bortset fra husdyrgødning, herunder brugt strøelse, og bortset fra huder, skind, uld, børster og fjer | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | NA | X | X |
| FORBUD MOD AKTIVITETER VEDRØRENDE DYR OG PRODUKTER I RELATION TIL KATEGORI A-SYGDOMME (fortsat) | FMD | RP | RVFV | LSD | CBPP | SPGP | PPR | CCPP | CSF | ASF | AHS | GLAND | HPAI | NCD |
| Flytning af vegetabilske fodermidler og halm hidrørende fra beskyttelseszonen | X | X | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NP | NA | NP | NP |

FORBUD MOD AKTIVITETER VEDRØRENDE DYR OG PRODUKTER I RELATION TIL KATEGORI A-SYGDOMME (1)

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NCD

Flytning af opdrættede dyr af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Flytning af opdrættede dyr af listeopførte arter til virksomheder i restriktionszonen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Genopbygning af vildtbestande af listeopførte arter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Markeder, dyrskuer, udstillinger og andre samlinger af opdrættede dyr af listeopførte arter samt afhentning og spredning af de pågældende arter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

Flytning af sæd, oocytter og embryoner fra opdrættede dyr af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen

X

X

X

X (2)

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Indsamling af sæd, oocytter og embryoner fra opdrættede dyr af listeopførte arter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NP

NA

NA

NA

Erhvervsmæssig kunstig inseminering af opdrættede dyr af listeopførte arter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Erhvervsmæssig bedækning af opdrættede dyr af listeopførte arter

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

NA

NA

Flytning af rugeæg fra virksomheder i restriktionszonen

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

X

X

Flytning af fersk kød, undtagen spiselige slagtebiprodukter, fra opdrættede og vildtlevende dyr af listeopførte arter fra slagterier eller vildthåndteringsvirksomheder i restriktionszonen

X

X

X

NP

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

FORBUD MOD AKTIVITETER VEDRØRENDE DYR OG PRODUKTER I RELATION TIL KATEGORI A-SYGDOMME (fortsat)

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NCD

Flytning af spiselige slagtebiprodukter fra opdrættede og vildtlevende dyr af listeopførte arter fra slagterier eller vildthåndteringsvirksomheder i restriktionszonen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NP

NA

X

X

Flytning af kødprodukter fremstillet af fersk kød af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen

X

X

X

NP

NP

NP

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Flytning af rå mælk og colostrum hidrørende fra opdrættede dyr af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen

X

X

X

X

NP

X

X

NP

NA

NA

NP

NA

NA

NA

Flytning af mejeriprodukter og colostrumbaserede produkter fra virksomheder i restriktionszonen

X

X

X

X

NP

X

X

NP

NA

NA

NP

NA

NA

NA

Flytning af konsumæg fra virksomheder i restriktionszonen

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

X

X

Flytning af animalske biprodukter fra opdrættede dyr af listeopførte arter fra virksomheder i restriktionszonen, undtagen hele kroppe eller dele af døde dyr

Husdyrgødning, herunder brugt strøelse

X

X

X

X

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Huder, skind, uld, børster og fjer

X

X

X

X

NP

X

X

NP

X

X

NP

NA

X

X

Animalske biprodukter, bortset fra husdyrgødning, herunder brugt strøelse, og bortset fra huder, skind, uld, børster og fjer

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NA

X

X

FORBUD MOD AKTIVITETER VEDRØRENDE DYR OG PRODUKTER I RELATION TIL KATEGORI A-SYGDOMME (fortsat)

FMD

RP

RVFV

LSD

CBPP

SPGP

PPR

CCPP

CSF

ASF

AHS

GLAND

HPAI

NCD

Flytning af vegetabilske fodermidler og halm hidrørende fra beskyttelseszonen

X

X

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NP

NA

NP

NP

BEMÆRKNINGER

| 1 | Forkortelser for kategori A-sygdomme, jf. bilag II. |
| --- | --- |

1

| 2 | Kun oocytter og embryoner. |
| --- | --- |

2

| NA | = | Ikke relevant. |
| --- | --- | --- |
| X | = | Forbudt. |
| NP | = | Ikke forbudt. |

NA

=

Ikke relevant.

X

=

Forbudt.

NP

=

Ikke forbudt.

---

| 13.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 247/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 247/55

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1141

af 12. juli 2021

om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 71, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande.

| (2) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (2) blev vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2016/429, og den foreskriver særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af de medlemsstater, der er opført i samme forordnings bilag I (de berørte medlemsstater), i de restriktionszoner I, II og III, der er opført i samme bilag. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (2) blev vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2016/429, og den foreskriver særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af de medlemsstater, der er opført i samme forordnings bilag I (de berørte medlemsstater), i de restriktionszoner I, II og III, der er opført i samme bilag.

| (3) | De områder, der er opført som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1090 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Polen og Slovakiet. |
| --- | --- |

(3)

De områder, der er opført som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1090 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Polen og Slovakiet.

| (4) | Eventuelle ændringer af restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling, som de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder har fremlagt. |
| --- | --- |

(4)

Eventuelle ændringer af restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling, som de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder har fremlagt.

| (5) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2021/1090 har der været nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i Polen og hos et vildtlevende svin i Slovakiet. |
| --- | --- |

(5)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2021/1090 har der været nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i Polen og hos et vildtlevende svin i Slovakiet.

| (6) | I juni og juli 2021 blev der konstateret flere udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distrikterne siemiatycki, sulęciński, wschowski og zagański i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i nævnte bilag, og som er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone II, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone II omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud. |
| --- | --- |

(6)

I juni og juli 2021 blev der konstateret flere udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distrikterne siemiatycki, sulęciński, wschowski og zagański i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i nævnte bilag, og som er berørt af disse nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone II, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone II omdefineres for at tage hensyn til disse nylige udbrud.

| (7) | I juni 2021 blev der desuden konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distriktet olsztyński i Polen i et område, der er for øjeblikket er opført som restriktionszone III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område, der for øjeblikket er opført i restriktionszone II. Dette nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område, der er opført som restriktionszone III og er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone II, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone II omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud. |
| --- | --- |

(7)

I juni 2021 blev der desuden konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distriktet olsztyński i Polen i et område, der er for øjeblikket er opført som restriktionszone III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område, der for øjeblikket er opført i restriktionszone II. Dette nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område, der er opført som restriktionszone III og er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone II, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone II omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud.

| (8) | Derudover blev der i juli 2021 konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distriktet nowotomyski i Polen i et område, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud. |
| --- | --- |

(8)

Derudover blev der i juli 2021 konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i distriktet nowotomyski i Polen i et område, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone III i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud.

| (9) | I juni 2021 blev der desuden konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin i distriktet Poprad i Slovakiet i et område, der er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område, der for øjeblikket er opført i restriktionszone I. Dette nye udbrud af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Slovakiet, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af det område, der er opført som restriktionszone II og er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud. |
| --- | --- |

(9)

I juni 2021 blev der desuden konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin i distriktet Poprad i Slovakiet i et område, der er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område, der for øjeblikket er opført i restriktionszone I. Dette nye udbrud af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Slovakiet, der for øjeblikket er opført som restriktionszone I i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af det område, der er opført som restriktionszone II og er berørt af dette nylige udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres som restriktionszone II i nævnte bilag i stedet for som restriktionszone I, ligesom det er nødvendigt, at den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I omdefineres for at tage hensyn til dette nylige udbrud.

| (10) | Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i Polen og hos et vildtlevende svin i Slovakiet og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i de pågældende medlemsstater blevet revurderet og ajourført. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(10)

Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i Polen og hos et vildtlevende svin i Slovakiet og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i de pågældende medlemsstater blevet revurderet og ajourført. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605.

| (11) | For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polen og Slovakiet afgrænses nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til situationen i de omkringliggende områder. |
| --- | --- |

(11)

For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polen og Slovakiet afgrænses nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres som restriktionszone I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til situationen i de omkringliggende områder.

| (12) | Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt. |
| --- | --- |

(12)

Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt.

| (13) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 af 7. april 2021 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 129 af 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1090 af 2. juli 2021 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 236 af 5.7.2021, s. 10).

3

(4)  Working Document SANTE/7112/2015/Rev. 3 »Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation«. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

(5)  OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr, 28. udgave, 2019. ISBN for bind I: 978-92-95108-85-1, ISBN for bind II: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/.

5

---

BILAG

Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 affattes således:

"BILAG I

RESTRIKTIONSZONER

DEL I

1.   Tyskland

Følgende restriktionszoner I i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine

| — | Gemeinde Neu Zauche |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel

| — | Gemeinde Spreewaldheide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide

| — | Gemeinde Straupitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen westlich der L 37 |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen westlich der L 37

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37

| — | Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37

| — | Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin — westlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin — westlich der L 37

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg

| — | Gemeinde Neulewin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch

| — | Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz)

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf

| — | Gemeine Garzau-Garzin |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin

| — | Gemeinde Waldsieversdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark) |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark)

| — | Gemeinde Wendisch Rietz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz

| — | Gemeinde Reichenwalde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow

| — | Gemeinde Bad Saarow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg

| — | Gemeinde Langewahl |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl

| — | Gemeinde Berkenbrück |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück

| — | Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Alt Madlitz, Madlitz Forst, Kersdorf, Briesen, Neubrück Forst |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Alt Madlitz, Madlitz Forst, Kersdorf, Briesen, Neubrück Forst

| — | Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Petersdorf und Jacobsdorf westlich der L 37. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Petersdorf und Jacobsdorf westlich der L 37.

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde

| — | Gemeinde Peitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz

| — | Gemeinde Tauer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer

| — | Gemeinde Turnow-Preilack |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack

| — | Gemeinde Drachhausen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow

| — | Gemeinde Drehnow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose

| — | Gemeinde Teichland |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland

| — | Gemeinde Dissen-Striesow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow

| — | Gemeinde Heinersbrück |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück

| — | Gemeinde Briesen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno

| — | Gemeinde Wiesengrund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain

| — | Gemeinde Felixsee |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz

| — | Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf, |
| --- | --- |

—

Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese,

| — | Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna

| — | Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz

| — | Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm

| — | Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha,

| — | Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel

| — | Gemeinde Spreetal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal

| — | Gemeinde Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißenberg,

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Königshain |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain

| — | Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain |
| --- | --- |

—

Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain

| — | Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf

| — | Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz

| — | Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes.

2.   Estland

Følgende restriktionszoner I i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grækenland

Følgende restriktionszoner I i Grækenland:

| — | i den regionale enhed Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality)

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality)

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality)

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality)

| — | i den regionale enhed Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality)

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality) |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality)

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality) |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality)

| — | i den regionale enhed Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality)

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality)

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality)

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality)

| — | i den regionale enhed Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality)

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality)

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality)

| — | i den regionale enhed Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality) |
| --- | --- | --- |

—

i den regionale enhed Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality)

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality) |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality)

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Letland

Følgende restriktionszoner I i Letland:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner I i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Ungarn

Følgende restriktionszoner I i Ungarn:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950 |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek telejs területe |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek telejs területe

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polen

Følgende restriktionszoner I i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim

| — | gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim

| — | gminy Iłowo — Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim |
| --- | --- |

—

gminy Iłowo — Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim

| — | gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy — Laseczno — Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark — Ząbrowo — Segnowy — Laseczno — Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy — Laseczno — Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark — Ząbrowo — Segnowy — Laseczno — Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim

| — | gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy — zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty — Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy — zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty — Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki

| — | powiat miejski Ostrołęka |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim

| — | powiat miejski Płock |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock

| — | powiat ciechanowski |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim

| — | powiat sierpecki |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki

| — | powiat żuromiński |
| --- | --- |

—

powiat żuromiński

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim

| — | powiat mławski |
| --- | --- |

—

powiat mławski

| — | powiat przasnyski |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski

| — | powiat makowski |
| --- | --- |

—

powiat makowski

| — | powiat pułtuski |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski

| — | powiat wyszkowski |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski

| — | powiat węgrowski |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim

| — | powiat miejski Radom |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim

| — | powiat gostyniński |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim

| — | powiat miejski Przemyśl |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim

| — | powiat łańcucki |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim

| — | gmina Ropczyce, część gminy Ostrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka — Blizna, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 w powiecie ropczycko — sędziszowskim |
| --- | --- |

—

gmina Ropczyce, część gminy Ostrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka — Blizna, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 w powiecie ropczycko — sędziszowskim

| — | gminy Czarna, Pilzno, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Pilzno, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim

| — | gminy Borowa, Gawłuszowice, Padew Narodowa, Tuszów Narodowy, część gminy Czermin położona na północny — zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny — Czermin — Piaski — Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki — Zdziarzec — Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn — Wampierzów — Wadowice Górne w powiecie mieleckim |
| --- | --- |

—

gminy Borowa, Gawłuszowice, Padew Narodowa, Tuszów Narodowy, część gminy Czermin położona na północny — zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny — Czermin — Piaski — Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki — Zdziarzec — Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn — Wampierzów — Wadowice Górne w powiecie mieleckim

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat opatowski |
| --- | --- |

—

powiat opatowski

| — | powiat sandomierski |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko — Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko — Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim

| — | powiat ostrowiecki |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim

| — | powiat miejski Skierniewice |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrespol, Koluszki, Nowosolna w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobroń, Ksawerów, Lutomiersk, miasto Konstantynów Łódzki, miasto Pabianice, część gminy wiejskiej Pabianice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieruszów, część gminy Sokolniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Osjaków, Konopnica, Pątnów, Wierzchlas, część gminy Mokrsko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na wschód od zachodniej granicy miejscowości Wieluń oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,, |
| --- | --- |

—

część powiatu sieradzkiego nie wymieniona w części III załącznika I,,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz, część gminy Moszczenica położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na wschód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim

| — | powiat gdański |
| --- | --- |

—

powiat gdański

| — | Miasto Gdańsk |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk

| — | powiat tczewski |
| --- | --- |

—

powiat tczewski

| — | powiat kwidzyński |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński

w województwie lubuskim:

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gorzowskiego nie wymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat strzelecko-drezdenecki, |
| --- | --- |

—

powiat strzelecko-drezdenecki,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat złotoryjski, |
| --- | --- |

—

powiat złotoryjski,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gmina Chojnów w powiecie legnickim |
| --- | --- |

—

gmina Chojnów w powiecie legnickim

| — | gmina Zagrodno w powiecie złototoryjskim |
| --- | --- |

—

gmina Zagrodno w powiecie złototoryjskim

| — | gmina Chocianów w powiecie polkowickim |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów w powiecie polkowickim

| — | część gminy Góra położona na północny -zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Góra położona na północny -zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim,

| — | gmina Prusice, część gminy Żmigród położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Prusice, część gminy Żmigród położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim,

| — | gmina Wińsko w powiecie wołowskim |
| --- | --- |

—

gmina Wińsko w powiecie wołowskim

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| — | gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców w powiecie oleśnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim

| — | powiat miejski Poznań |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim

| — | część gminy Rawicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim |
| --- | --- |

—

część gminy Rawicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim

| — | powiat pleszewski |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim

| — | gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim |
| --- | --- |

—

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz

| — | gminy Blizanów, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kępno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Wilków i część gminy Namysłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, część gminy Byczyna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim,

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na południe od północnej granicy miasta Gorzów Śląski oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na południe od drogi łączącej miejscowości Praszka – Kowale Kolonia - Kiczmachów, część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim |
| --- | --- |

—

część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim

| — | gminy Trzcińsko — Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Trzcińsko — Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner I i Slovakiet:

| — | the whole district of Snina |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II

| — | In the district of Liptovsky Mikulas — municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Važec, Východná, Kráľova Lehota, Nižná Boca, Vyšná Boca, Malužiná, Liptovská Porúbka, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa |
| --- | --- |

—

In the district of Liptovsky Mikulas — municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Važec, Východná, Kráľova Lehota, Nižná Boca, Vyšná Boca, Malužiná, Liptovská Porúbka, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa

| — | In the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače |
| --- | --- |

—

In the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače

| — | the whole district of Banska Stiavnica |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

DEL II

1.   Bulgarien

Følgende restriktionszoner II i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo

| — | the whole region of Yambol |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol

| — | the whole region of Stara Zagora |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora

| — | the whole region of Pernik |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik

| — | the whole region of Kyustendil |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil

| — | the whole region of Plovdiv |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv

| — | the whole region of Pazardzhik |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik

| — | the whole region of Smolyan |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan

| — | the whole region of Dobrich |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich

| — | the whole region of Sofia city |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city

| — | the whole region of Sofia Province |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province

| — | the whole region of Blagoevgrad |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad

| — | the whole region of Razgrad |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad

| — | the whole region of Kardzhali |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Tyskland

Følgende restriktionszoner II i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal

| — | Gemeinde Neuzelle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle

| — | Gemeinde Neißemünde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde

| — | Gemeinde Lawitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt

| — | Gemeinde Vogelsang |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang

| — | Gemeinde Ziltendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf

| — | Gemeinde Wiesenau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau

| — | Gemeinde Friedland |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland

| — | Gemeinde Siehdichu |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichu

| — | Gemeinde Müllrose |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose

| — | Gemeinde Briesen mit der Gemarkung Biegen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen mit der Gemarkung Biegen

| — | Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Pillgram, Sieversdorf, Jacobsdorf östlich der L 37 und Petersdorf östlich der L 37, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Pillgram, Sieversdorf, Jacobsdorf östlich der L 37 und Petersdorf östlich der L 37,

| — | Gemeinde Groß Lindow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd

| — | Gemeinde Ragow-Merz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz

| — | Gemeinde Beeskow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche.

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz

| — | Gemeinde Lieberose |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz

| — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke

| — | Gemeinde Döbern |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz.

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Zechin |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Zechin

| — | Gemeinde Bleyen-Genschmar |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow

| — | Gemeinde Küstriner Vorland |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland

| — | Gemeinde Alt Tucheband |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband

| — | Gemeinde Reitwein |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein

| — | Gemeinde Podelzig |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig

| — | Gemeinde Letschin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin

| — | Gemeinde Gusow-Platkow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow

| — | Gemeinde Seelow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow

| — | Gemeinde Vierlinden |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin — östlich der L37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin — östlich der L37

| — | Gemeinde Fichtenhöhe |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe

| — | Gemeinde Lietzen östlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen östlich der L 37

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37

| — | Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37

| — | Gemeinde Treplin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin

| — | Gemeinde Lebus |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, östlich der L 34, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, östlich der L 34, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder) |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder)

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Bad Muskau |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Bad Muskau

| — | Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel — S121 — Jahmen — Dürrbacher Straße — K8472 — Eselsberg — S131 — Boxberg — K8481 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel — S121 — Jahmen — Dürrbacher Straße — K8472 — Eselsberg — S131 — Boxberg — K8481

| — | Gemeinde Gablenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz

| — | Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4

| — | Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 — Halbendorf — K8478 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 — Halbendorf — K8478

| — | Gemeinde Hähnichen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen

| — | Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig — S55 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig — S55

| — | Gemeinde Horka |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka

| — | Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf

| — | Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 — K8471 — Förstgen — K8472 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 — K8471 — Förstgen — K8472

| — | Gemeinde Neißeaue |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue

| — | Gemeinde Niesky |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niesky

| — | Gemeinde Quitzdorf am See |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See

| — | Gemeinde Rietschen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen

| — | Gemeinde Rothenburg/ O.L. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rothenburg/ O.L.

| — | Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 — S126 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 — S126

| — | Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4

| — | Gemeinde Trebendorf östlich der K8481 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481

| — | Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig

| — | Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4

| — | Gemeinde Weißkeißel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481.

3.   Estland

Følgende restriktionszoner II i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Letland

Følgende restriktionszoner II i Letland:

| — | Ādažu novads |
| --- | --- |

—

Ādažu novads

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta

| — | Aglonas novads |
| --- | --- |

—

Aglonas novads

| — | Aizkraukles novads |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads

| — | Aknīstes novads |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads

| — | Alojas novads |
| --- | --- |

—

Alojas novads

| — | Alsungas novads |
| --- | --- |

—

Alsungas novads

| — | Alūksnes novads |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads

| — | Amatas novads |
| --- | --- |

—

Amatas novads

| — | Apes novads |
| --- | --- |

—

Apes novads

| — | Auces novads |
| --- | --- |

—

Auces novads

| — | Babītes novads |
| --- | --- |

—

Babītes novads

| — | Baldones novads |
| --- | --- |

—

Baldones novads

| — | Baltinavas novads |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads

| — | Balvu novads |
| --- | --- |

—

Balvu novads

| — | Bauskas novads |
| --- | --- |

—

Bauskas novads

| — | Beverīnas novads |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads

| — | Brocēnu novads |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads

| — | Burtnieku novads |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads

| — | Carnikavas novads |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads

| — | Ciblas novads |
| --- | --- |

—

Ciblas novads

| — | Dagdas novads |
| --- | --- |

—

Dagdas novads

| — | Daugavpils novads |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads

| — | Dobeles novads |
| --- | --- |

—

Dobeles novads

| — | Dundagas novads |
| --- | --- |

—

Dundagas novads

| — | Durbes novads |
| --- | --- |

—

Durbes novads

| — | Engures novads |
| --- | --- |

—

Engures novads

| — | Ērgļu novads |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads

| — | Garkalnes novads |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts

| — | Gulbenes novads |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads

| — | Iecavas novads |
| --- | --- |

—

Iecavas novads

| — | Ikšķiles novads |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads

| — | Ilūkstes novads |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads

| — | Inčukalna novads |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads

| — | Jaunjelgavas novads |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads

| — | Jaunpiebalgas novads |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads

| — | Jaunpils novads |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads

| — | Jēkabpils novads |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads

| — | Jelgavas novads |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads

| — | Kandavas novads |
| --- | --- |

—

Kandavas novads

| — | Kārsavas novads |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads

| — | Ķeguma novads |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads

| — | Ķekavas novads |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads

| — | Kocēnu novads |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads

| — | Kokneses novads |
| --- | --- |

—

Kokneses novads

| — | Krāslavas novads |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads

| — | Krimuldas novads |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads

| — | Krustpils novads |
| --- | --- |

—

Krustpils novads

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta

| — | Lielvārdes novads |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads

| — | Līgatnes novads |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads

| — | Limbažu novads |
| --- | --- |

—

Limbažu novads

| — | Līvānu novads |
| --- | --- |

—

Līvānu novads

| — | Lubānas novads |
| --- | --- |

—

Lubānas novads

| — | Ludzas novads |
| --- | --- |

—

Ludzas novads

| — | Madonas novads |
| --- | --- |

—

Madonas novads

| — | Mālpils novads |
| --- | --- |

—

Mālpils novads

| — | Mārupes novads |
| --- | --- |

—

Mārupes novads

| — | Mazsalacas novads |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads

| — | Mērsraga novads |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads

| — | Naukšēnu novads |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads

| — | Neretas novads |
| --- | --- |

—

Neretas novads

| — | Ogres novads |
| --- | --- |

—

Ogres novads

| — | Olaines novads |
| --- | --- |

—

Olaines novads

| — | Ozolnieku novads |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads

| — | Pārgaujas novads |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta

| — | Pļaviņu novads |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads

| — | Preiļu novads |
| --- | --- |

—

Preiļu novads

| — | Priekules novads |
| --- | --- |

—

Priekules novads

| — | Priekuļu novads |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads

| — | Raunas novads |
| --- | --- |

—

Raunas novads

| — | republikas pilsēta Daugavpils |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils

| — | republikas pilsēta Jelgava |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala

| — | republikas pilsēta Rēzekne |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne

| — | republikas pilsēta Valmiera |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera

| — | Rēzeknes novads |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads

| — | Riebiņu novads |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads

| — | Rojas novads |
| --- | --- |

—

Rojas novads

| — | Ropažu novads |
| --- | --- |

—

Ropažu novads

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts

| — | Rugāju novads |
| --- | --- |

—

Rugāju novads

| — | Rundāles novads |
| --- | --- |

—

Rundāles novads

| — | Rūjienas novads |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads

| — | Salacgrīvas novads |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads

| — | Salas novads |
| --- | --- |

—

Salas novads

| — | Salaspils novads |
| --- | --- |

—

Salaspils novads

| — | Saldus novads |
| --- | --- |

—

Saldus novads

| — | Saulkrastu novads |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads

| — | Sējas novads |
| --- | --- |

—

Sējas novads

| — | Siguldas novads |
| --- | --- |

—

Siguldas novads

| — | Skrīveru novads |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes

| — | Smiltenes novads |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes

| — | Strenču novads |
| --- | --- |

—

Strenču novads

| — | Talsu novads |
| --- | --- |

—

Talsu novads

| — | Tērvetes novads |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads

| — | Tukuma novads |
| --- | --- |

—

Tukuma novads

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106 |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106

| — | Valkas novads |
| --- | --- |

—

Valkas novads

| — | Varakļānu novads |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads

| — | Vārkavas novads |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads

| — | Vecpiebalgas novads |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads

| — | Vecumnieku novads |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads

| — | Ventspils novads |
| --- | --- |

—

Ventspils novads

| — | Viesītes novads |
| --- | --- |

—

Viesītes novads

| — | Viļakas novads |
| --- | --- |

—

Viļakas novads

| — | Viļānu novads |
| --- | --- |

—

Viļānu novads

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litauen

Følgende restriktionszoner II i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė

| — | Alytaus rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė

| — | Anykščių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė

| — | Akmenės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė

| — | Birštono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė

| — | Biržų miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė

| — | Biržų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė

| — | Druskininkų savivaldybė |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė

| — | Elektrėnų savivaldybė |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė

| — | Ignalinos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė

| — | Jonavos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė

| — | Joniškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė

| — | Kalvarijos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė

| — | Kauno miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907 |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907

| — | Kazlų rūdos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė

| — | Kelmės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032 |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos

| — | Kupiškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė

| — | Kretingos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė

| — | Lazdijų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė

| — | Marijampolės savivaldybė |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė

| — | Mažeikių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė

| — | Molėtų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė

| — | Pagėgių savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė

| — | Pakruojo rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė

| — | Panevėžio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė

| — | Panevėžio miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė

| — | Pasvalio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė

| — | Radviliškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė

| — | Rietavo savivaldybė |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė

| — | Prienų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos

| — | Rokiškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos

| — | Šakių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė

| — | Šiaulių miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė

| — | Šiaulių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė

| — | Šilutės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė

| — | Širvintų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė

| — | Šilalės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė

| — | Švenčionių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė

| — | Tauragės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė

| — | Telšių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė

| — | Trakų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė

| — | Ukmergės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė

| — | Utenos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė

| — | Varėnos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė

| — | Vilniaus miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė

| — | Vilniaus rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė

| — | Visagino savivaldybė |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungarn

Følgende restriktionszoner II i Ungarn:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polen

Følgende restriktionszoner II i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim

| — | powiat elbląski |
| --- | --- |

—

powiat elbląski

| — | powiat miejski Elbląg |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg

| — | powiat gołdapski |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski

| — | powiat piski |
| --- | --- |

—

powiat piski

| — | powiat bartoszycki |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki

| — | gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat ostródzki |
| --- | --- |

—

powiat ostródzki

| — | powiat olecki |
| --- | --- |

—

powiat olecki

| — | powiat giżycki |
| --- | --- |

—

powiat giżycki

| — | powiat braniewski |
| --- | --- |

—

powiat braniewski

| — | powiat kętrzyński |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim

| — | gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim |
| --- | --- |

—

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim

| — | gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski

| — | gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim |
| --- | --- |

—

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim

| — | część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim

| — | powiat węgorzewski |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski

| — | część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim |
| --- | --- |

—

część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski |
| --- | --- |

—

powiat bielski

| — | powiat grajewski |
| --- | --- |

—

powiat grajewski

| — | powiat moniecki |
| --- | --- |

—

powiat moniecki

| — | powiat sejneński |
| --- | --- |

—

powiat sejneński

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim

| — | powiat miejski Łomża |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża

| — | część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu siemiatyckiego nie wymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat hajnowski |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim

| — | gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim |
| --- | --- |

—

gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim

| — | powiat białostocki |
| --- | --- |

—

powiat białostocki

| — | powiat suwalski |
| --- | --- |

—

powiat suwalski

| — | powiat miejski Suwałki |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki

| — | powiat augustowski |
| --- | --- |

—

powiat augustowski

| — | powiat sokólski |
| --- | --- |

—

powiat sokólski

| — | powiat miejski Białystok |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim

| — | powiat miejski Siedlce |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim

| — | powiat łosicki |
| --- | --- |

—

powiat łosicki

| — | powiat sochaczewski |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim

| — | powiat kozienicki |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim

| — | powiat nowodworski |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą

| — | od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim |
| --- | --- |

—

od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim

| — | powiat otwocki |
| --- | --- |

—

powiat otwocki

| — | powiat warszawski zachodni |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni

| — | powiat legionowski |
| --- | --- |

—

powiat legionowski

| — | powiat piaseczyński |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński

| — | powiat pruszkowski |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski

| — | powiat grójecki |
| --- | --- |

—

powiat grójecki

| — | powiat grodziski |
| --- | --- |

—

powiat grodziski

| — | powiat żyrardowski |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski

| — | powiat białobrzeski |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski

| — | powiat przysuski |
| --- | --- |

—

powiat przysuski

| — | powiat miejski Warszawa |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski |
| --- | --- |

—

powiat bialski

| — | powiat miejski Biała Podlaska |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim

| — | powiat lubelski |
| --- | --- |

—

powiat lubelski

| — | powiat miejski Lublin |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim

| — | powiat łęczyński |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński

| — | powiat świdnicki |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim

| — | gminy Chełm, Ruda — Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda — Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim

| — | powiat miejski Chełm |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm

| — | powiat kraśnicki |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki

| — | powiat opolski |
| --- | --- |

—

powiat opolski

| — | powiat parczewski |
| --- | --- |

—

powiat parczewski

| — | powiat włodawski |
| --- | --- |

—

powiat włodawski

| — | powiat radzyński |
| --- | --- |

—

powiat radzyński

| — | powiat miejski Zamość |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim

| — | gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka — Blizna w powiecie ropczycko — sędziszowskim |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka — Blizna w powiecie ropczycko — sędziszowskim

| — | część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gminy część gminy Czermin położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy część gminy Czermin położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim

| — | powiat tarnobrzeski |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim

w województwie lubuskim:

| — | gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, część gminy Deszczno położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Deszczno – Maszewo – Białobłocie – Krasowiec – Płonica do zachodniej granicy gminy w powiecie gorzowskim |
| --- | --- |

—

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy, część gminy Deszczno położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Deszczno – Maszewo – Białobłocie – Krasowiec – Płonica do zachodniej granicy gminy w powiecie gorzowskim

| — | gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim |
| --- | --- |

—

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim

| — | powiat słubicki |
| --- | --- |

—

powiat słubicki

| — | powiat żarski |
| --- | --- |

—

powiat żarski

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim

| — | gminy Jemielno, Niechlów, Wąsosz, część gminy Góra położona na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim |
| --- | --- |

—

gminy Jemielno, Niechlów, Wąsosz, część gminy Góra położona na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy w powiecie górowskim

| — | część gminy Żmigród położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim |
| --- | --- |

—

część gminy Żmigród położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim

| — | powiat obornicki |
| --- | --- |

—

powiat obornicki

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim

| — | część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- | --- |

—

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| — | część gminy Rawicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim |
| --- | --- |

—

część gminy Rawicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim

| — | gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner II i Slovakiet:

| — | the whole district of Gelnica |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves

| — | the whole district of Levoča |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce

| — | the whole district of Košice-okolie |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie

| — | the whole district of Rožnava |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava

| — | the whole city of Košice |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice

| — | the whole district of Sobrance |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance

| — | the whole district of Vranov nad Topľou |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou

| — | the whole district of Humenné |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné

| — | the whole district of Prešov |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce

| — | the whole district of Bardejov |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov

| — | the whole district of Stará Ľubovňa |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa

| — | the whole district of Revúca |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca

| — | the whole district of Rimavská Sobota |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I

| — | the whole district of Lučenec |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen

| — | the whole district of Detva |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica

| — | the whole district of Brezno. |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno.

DEL III

1.   Bulgarien

Følgende restriktionszoner III i Bulgarien:

| — | the whole region of Gabrovo |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo

| — | the whole region of Lovech |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech

| — | the whole region of Montana |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene

| — | the whole municipality of Gulyantzi |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik

| — | the whole municipality of Iskar |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar

| — | the whole municipality of Knezha |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha

| — | the whole municipality of Nikopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol

| — | the whole municipality of Pordim |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim

| — | the whole municipality of Cherven bryag |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav

| — | the whole municipality of Venetz |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz

| — | the whole municipality of Varbitza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza

| — | the whole municipality of Kaolinovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo

| — | the whole municipality of Novi pazar |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar

| — | the whole municipality of Smyadovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo

| — | the whole municipality of Hitrino |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar

| — | the whole municipality of Glavinitsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavinitsa

| — | the whole municipality of Dulov |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulov

| — | the whole municipality of Kaynardzha |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha

| — | the whole municipality of Tutrakan |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel

| — | the whole municipality of Nova Zagora |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora

| — | the whole municipality of Tvarditza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo

| — | the whole municipality of Omurtag |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag

| — | the whole municipality of Opaka |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka

| — | the Vidin region






  — | the whole municipality of Belogradchik |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region

—

the whole municipality of Belogradchik

| — | the whole municipality of Boynitza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza

| — | the whole municipality of Bregovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo

| — | the whole municipality of Gramada |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada

| — | the whole municipality of Dimovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo

| — | the whole municipality of Kula |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula

| — | the whole municipality of Makresh |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh

| — | the whole municipality of Novo selo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo

| — | the whole municipality of Ruzhintzi |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi

| — | the whole municipality of Chuprene |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza

| — | the whole municipality of Elena |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena

| — | the whole municipality of Zlataritza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza

| — | the whole municipality of Lyaskovetz |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz

| — | the whole municipality of Pavlikeni |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni

| — | the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh

| — | the whole municipality of Strazhitza |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza

| — | the whole municipality of Suhindol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol

| — | the whole region of Vratza |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren

| — | the whole municipality of Beloslav |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav

| — | the whole municipality of Byala |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik

| — | the whole municipality of Devnya |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya

| — | the whole municipality of Dalgopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol

| — | the whole municipality of Provadia |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia

| — | the whole municipality of Suvorovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo

| — | the whole municipality of Varna |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna

| — | the whole municipality of Vetrino |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas

| — | the whole municipality of Kameno |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo

| — | the whole municipality of Primorsko |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko

| — | the whole municipality of Sozopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol

| — | the whole municipality of Sredets |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets

| — | the whole municipality of Tsarevo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo

| — | the whole municipality of Sungurlare |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare

| — | the whole municipality of Ruen |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Italien

Følgende restriktionszoner III i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Letland

Følgende restriktionszoner III i Letland:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296 |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296 |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

4.   Litauen

Følgende restriktionszoner III i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907 |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032 |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

5.   Polen

Følgende restriktionszoner III i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim

| — | gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn

| — | gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Pasym w powiecie szczycieńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów — Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów — Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim

| — | powiat biłgorajski |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski

| — | powiat hrubieszowski |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim

| — | część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gminy Przecław, Mielec z miastem Mielec, część gminy Radomyśl Wielki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Przecław, Mielec z miastem Mielec, część gminy Radomyśl Wielki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wychylówka – Borowina do skrzyżowania z drogami 1106 R oraz nr 984, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od miejscowości Borowina do południowej granicy gminy w powiecie mieleckim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat wschowski |
| --- | --- |

—

powiat wschowski

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat żagański |
| --- | --- |

—

powiat żagański

| — | powiat miejski Zielona Góra |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra

| — | gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim |
| --- | --- |

—

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Łęka Opatowska, Rychtal, Trzcinica, część gminy Kępno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie kępińskim,

| — | część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Namysłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Głucha w powiecie namysłowskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim,

w województwie łódzkim:

| — | gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czarnocin, część gminy Moszczenica położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Moszczenica – Osiedle, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Moszczenica – Osiedle – Kosów do skrzyżowania z drogą nr 12 i dalej na zachód od drogi nr 12 biegnącej od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Grabica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 473 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Wola Kamocka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 473 i łączącą miejscowości Wola Kamocka – Papieże Kolonia – Papieże do wschodniej granicy gminy w powiecie piotrkowskim,

| — | gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim, |
| --- | --- |

—

gmina Brójce, Tuszyn, Rzgów w powiecie łódzkim wschodnim,

| — | część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Pabianice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dłutów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 485 w powiecie pabianickim,

| — | gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec, Czastary, Lututów, Łubnice, część gminy Sokolniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 482, część gminy Galewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przybyłów – Ostrówek – Dąbrówka – Zmyślona w powiecie wieruszowskim,

| — | gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała, Czarnożyły, Skomlin, część gminy Mokrsko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Krzyworzeka – Mokrsko - Zmyślona – Komorniki – Orzechowiec – Poręby, część gminy Wieluń położona na zachód od miejscowości Wieluń oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wieluń – Turów – Chotów biegnącą do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostrówek położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pyszna w powiecie wieluńskim,

| — | część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Złoczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 482 biegnącą od zachodniej granicy gminy w miejscowości Uników do miejscowości Złoczew, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 477 biegnącą od miejscowości Złoczew do południowej granicy gminy, część gminy Klonowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Owieczki - Klonowa – Górka Klonowska - Przybyłów w powiecie sieradzkim,

w województwie opolskim:

| — | część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gorzów Śląski położona na północ od miasta Gorzów Śląski oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45, część gminy Praszka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 45 w miejscowości Praszka oraz na północ od drogi łączącej miejscowości Praszka - Kowale w powiecie oleskim,

| — | część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim. |
| --- | --- |

—

część gminy Byczyna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 11 w powiecie kluczborskim.

6.   Rumænien

Følgende restriktionszoner III i Rumænien:

| — | Zona orașului București |
| --- | --- |

—

Zona orașului București

| — | Județul Constanța |
| --- | --- |

—

Județul Constanța

| — | Județul Satu Mare |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare

| — | Județul Tulcea |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea

| — | Județul Bacău |
| --- | --- |

—

Județul Bacău

| — | Județul Bihor |
| --- | --- |

—

Județul Bihor

| — | Județul Bistrița Năsăud |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud

| — | Județul Brăila |
| --- | --- |

—

Județul Brăila

| — | Județul Buzău |
| --- | --- |

—

Județul Buzău

| — | Județul Călărași |
| --- | --- |

—

Județul Călărași

| — | Județul Dâmbovița |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița

| — | Județul Galați |
| --- | --- |

—

Județul Galați

| — | Județul Giurgiu |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu

| — | Județul Ialomița |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița

| — | Județul Ilfov |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov

| — | Județul Prahova |
| --- | --- |

—

Județul Prahova

| — | Județul Sălaj |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui

| — | Județul Vrancea |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea

| — | Județul Teleorman |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman

| — | Judeţul Mehedinţi |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi

| — | Județul Gorj |
| --- | --- |

—

Județul Gorj

| — | Județul Argeș |
| --- | --- |

—

Județul Argeș

| — | Județul Olt |
| --- | --- |

—

Județul Olt

| — | Județul Dolj |
| --- | --- |

—

Județul Dolj

| — | Județul Arad |
| --- | --- |

—

Județul Arad

| — | Județul Timiș |
| --- | --- |

—

Județul Timiș

| — | Județul Covasna |
| --- | --- |

—

Județul Covasna

| — | Județul Brașov |
| --- | --- |

—

Județul Brașov

| — | Județul Botoșani |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani

| — | Județul Vâlcea |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea

| — | Județul Iași |
| --- | --- |

—

Județul Iași

| — | Județul Hunedoara |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara

| — | Județul Alba |
| --- | --- |

—

Județul Alba

| — | Județul Sibiu |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu

| — | Județul Caraș-Severin |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin

| — | Județul Neamț |
| --- | --- |

—

Județul Neamț

| — | Județul Harghita |
| --- | --- |

—

Județul Harghita

| — | Județul Mureș |
| --- | --- |

—

Județul Mureș

| — | Județul Cluj |
| --- | --- |

—

Județul Cluj

| — | Județul Maramureș. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureș.

7.   Slovakiet

Følgende restriktionszoner III i Slovakiet:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka, Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka, Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

---

AFGØRELSER

| 13.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 247/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 247/91

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/1142

af 12. juli 2021

om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 240, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets afgørelse (EU) 2020/430 (1) indførte en fravigelse af artikel 12, stk. 1, første afsnit, i Rådets forretningsorden (2) på en måned for så vidt angår beslutninger om at anvende den almindelige skriftlige procedure, når disse beslutninger træffes af Komitéen af Faste Repræsentanter for Medlemsstaternes Regeringer (Coreper). Denne fravigelse skulle efter planen gælde indtil den 23. april 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådets afgørelse (EU) 2020/430 (1) indførte en fravigelse af artikel 12, stk. 1, første afsnit, i Rådets forretningsorden (2) på en måned for så vidt angår beslutninger om at anvende den almindelige skriftlige procedure, når disse beslutninger træffes af Komitéen af Faste Repræsentanter for Medlemsstaternes Regeringer (Coreper). Denne fravigelse skulle efter planen gælde indtil den 23. april 2020.

| (2) | I afgørelse (EU) 2020/430 fastsættes det, at Rådet, hvis ekstraordinære omstændigheder fortsat berettiger det, kan forny nævnte afgørelse. Den 21. april 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/556 (3) den fravigelse, der er fastsat i artikel 1 i afgørelse (EU) 2020/430, med en yderligere periode på en måned fra den 23. april 2020. Denne forlængelse af fravigelsen skulle gælde indtil den 23. maj 2020. Den 20. maj 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/702 (4) den fravigelse, der er fastsat i artikel 1 i afgørelse (EU) 2020/430, indtil den 10. juli 2020. Den 3. juli 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/970 (5) denne fravigelse indtil den 10. september 2020.
  Den 4. september 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/1253 (6) denne fravigelse indtil den 10. november 2020. Den 6. november 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/1659 (7) denne fravigelse indtil den 15. januar 2021. Den 12. januar 2021 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2021/26 (8) denne fravigelse indtil den 19. marts 2021. Den 12. marts 2021 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2021/454 (9) denne fravigelse indtil den 21. maj 2021. Den 20. maj 2021 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2021/825 (10) denne fravigelse indtil den 16. juli 2021. |
| --- | --- |

(2)

I afgørelse (EU) 2020/430 fastsættes det, at Rådet, hvis ekstraordinære omstændigheder fortsat berettiger det, kan forny nævnte afgørelse. Den 21. april 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/556 (3) den fravigelse, der er fastsat i artikel 1 i afgørelse (EU) 2020/430, med en yderligere periode på en måned fra den 23. april 2020. Denne forlængelse af fravigelsen skulle gælde indtil den 23. maj 2020. Den 20. maj 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/702 (4) den fravigelse, der er fastsat i artikel 1 i afgørelse (EU) 2020/430, indtil den 10. juli 2020. Den 3. juli 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/970 (5) denne fravigelse indtil den 10. september 2020.

Den 4. september 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/1253 (6) denne fravigelse indtil den 10. november 2020. Den 6. november 2020 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2020/1659 (7) denne fravigelse indtil den 15. januar 2021. Den 12. januar 2021 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2021/26 (8) denne fravigelse indtil den 19. marts 2021. Den 12. marts 2021 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2021/454 (9) denne fravigelse indtil den 21. maj 2021. Den 20. maj 2021 forlængede Rådet ved afgørelse (EU) 2021/825 (10) denne fravigelse indtil den 16. juli 2021.

| (3) | Eftersom de ekstraordinære omstændigheder forårsaget af covid-19-pandemien fortsat foreligger, og eftersom et antal ekstraordinære forebyggelses- og inddæmningsforanstaltninger iværksat af medlemsstaterne stadig er gældende, er det nødvendigt at forlænge den fravigelse, der er fastsat i artikel 1 i afgørelse (EU) 2020/430 som forlænget ved afgørelse (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26, (EU) 2021/454 og (EU) 2021/825, med en yderligere begrænset periode indtil den 30. september 2021 — |
| --- | --- |

(3)

Eftersom de ekstraordinære omstændigheder forårsaget af covid-19-pandemien fortsat foreligger, og eftersom et antal ekstraordinære forebyggelses- og inddæmningsforanstaltninger iværksat af medlemsstaterne stadig er gældende, er det nødvendigt at forlænge den fravigelse, der er fastsat i artikel 1 i afgørelse (EU) 2020/430 som forlænget ved afgørelse (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26, (EU) 2021/454 og (EU) 2021/825, med en yderligere begrænset periode indtil den 30. september 2021 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den i artikel 1 i afgørelse (EU) 2020/430 fastsatte fravigelse forlænges herved yderligere indtil den 30. september 2021.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for vedtagelsen.

Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2021.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2020/430 af 23. marts 2020 om en midlertidig fravigelse af Rådets forretningsorden i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 88 I af 24.3.2020, s. 1).

1

(2)  Rådets afgørelse 2009/937/EU af 1. december 2009 om vedtagelse af Rådets forretningsorden (EUT L 325 af 11.12.2009, s. 35).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2020/556 af 21. april 2020 om forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 128 I af 23.4.2020, s. 1).

3

(4)  Rådets afgørelse (EU) 2020/702 af 20. maj 2020 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430 og forlænget ved afgørelse (EU) 2020/556, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 165 af 27.5.2020, s. 38).

4

(5)  Rådets afgørelse (EU) 2020/970 af 3. juli 2020 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430 og forlænget ved afgørelse (EU) 2020/556 og (EU) 2020/702, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 216 af 7.7.2020, s. 1).

5

(6)  Rådets afgørelse (EU) 2020/1253 af 4. september 2020 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430 og forlænget ved afgørelse (EU) 2020/556, (EU) 2020/702 og (EU) 2020/970, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 294 af 8.9.2020, s. 1).

6

(7)  Rådets afgørelse (EU) 2020/1659 af 6. november 2020 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430 og forlænget ved afgørelse (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970 og (EU) 2020/1253, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 376 af 10.11.2020, s. 3).

7

(8)  Rådets afgørelse (EU) 2021/26 af 12. januar 2021 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430 og forlænget ved afgørelse (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253 og (EU) 2020/1659, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 11 af 14.1.2021, s. 19).

8

(9)  Rådets afgørelse (EU) 2021/454 af 12. marts 2021 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 89 af 16.3.2021, s. 15).

9

(10)  Rådets afgørelse (EU) 2021/825 af 20. maj 2021 om yderligere forlængelse af den midlertidige fravigelse af Rådets forretningsorden, der blev indført ved afgørelse (EU) 2020/430, i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen (EUT L 183 af 25.5.2021, s. 40).

10

---

| 13.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 247/93 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 247/93

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2021/1143

af 12. juli 2021

om Den Europæiske Unions militære uddannelsesmission i Mozambique (EUTM Mozambique)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet opstillede i sine konklusioner af 22. april 2020 en omfattende ramme for Unionens og medlemsstaternes engagement med Mozambique og koordinering med andre interessenter. Rådet fremhævede navnlig, at den sikkerhedsmæssige og humanitære situation i Cabo Delgado kræver øjeblikkelig opmærksomhed, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af menneskerettighederne. |
| --- | --- |

(1)

Rådet opstillede i sine konklusioner af 22. april 2020 en omfattende ramme for Unionens og medlemsstaternes engagement med Mozambique og koordinering med andre interessenter. Rådet fremhævede navnlig, at den sikkerhedsmæssige og humanitære situation i Cabo Delgado kræver øjeblikkelig opmærksomhed, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af menneskerettighederne.

| (2) | Den 30. marts 2021 godkendte Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) en politisk krisestrategiramme vedrørende Cabo Delgado, og den fandt, at en aktion inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) vil være hensigtsmæssig med fokus på uddannelse af og bistand til de mozambiquiske væbnede styrker inden for rammerne af Unionens integrerede tilgang til krisen i Cabo Delgado. |
| --- | --- |

(2)

Den 30. marts 2021 godkendte Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) en politisk krisestrategiramme vedrørende Cabo Delgado, og den fandt, at en aktion inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) vil være hensigtsmæssig med fokus på uddannelse af og bistand til de mozambiquiske væbnede styrker inden for rammerne af Unionens integrerede tilgang til krisen i Cabo Delgado.

| (3) | Ved skrivelse dateret den 3. juni 2021 hilste Mozambiques præsident deployering af en mission uden udøvende beføjelser inden for Unionens FSFP i Mozambique velkommen for at bidrage til opbygning af de mozambiquiske forsvars- og sikkerhedsstyrkers kapacitet til at reagere mere effektivt på sikkerhedsmæssige og humanitære risici i Cabo Delgado. |
| --- | --- |

(3)

Ved skrivelse dateret den 3. juni 2021 hilste Mozambiques præsident deployering af en mission uden udøvende beføjelser inden for Unionens FSFP i Mozambique velkommen for at bidrage til opbygning af de mozambiquiske forsvars- og sikkerhedsstyrkers kapacitet til at reagere mere effektivt på sikkerhedsmæssige og humanitære risici i Cabo Delgado.

| (4) | Den 28. juni 2021 godkendte Rådet et krisestyringskoncept for en eventuel militær FSFP-uddannelsesmission i Mozambique sammen med en eventuel bistandsforanstaltning til levering af udstyr, udover dødbringende militært udstyr eller dødbringende militære platforme, for at støtte de mozambiquiske væbnede styrker med henblik på deres deployering i Cabo Delgado. I dette koncept understreges det, at den påtænkte FSFP-mission bør være et af redskaberne i Unionens integrerede tilgang til krisen i Cabo Delgado sammen med støtte til fredsopbygning, konfliktforebyggelse og dialogstøtte, humanitær bistand og udviklingssamarbejde, samt sikre fremme af dagsordenen vedrørende kvinder, fred og sikkerhed. Nævnte koncept understregede yderligere Unionens politisk-strategiske mål om at støtte deployeringen af professionaliserede mozambiquiske forsvars- og sikkerhedsstyrker, muliggøre tilstedeværelsen af ansvarlige retshåndhævende myndigheder med henblik på at beskytte civilbefolkningen og at give ansvarlige statslige strukturer mulighed for at vende tilbage til og levere deres tjenester på tværs af Cabo Delgado. I denne forbindelse noterer Rådet sig den fælles meddelelse fra Europa-Kommissionen og den højtstående repræsentant (HR) om EU's kønshandlingsplan III. |
| --- | --- |

(4)

Den 28. juni 2021 godkendte Rådet et krisestyringskoncept for en eventuel militær FSFP-uddannelsesmission i Mozambique sammen med en eventuel bistandsforanstaltning til levering af udstyr, udover dødbringende militært udstyr eller dødbringende militære platforme, for at støtte de mozambiquiske væbnede styrker med henblik på deres deployering i Cabo Delgado. I dette koncept understreges det, at den påtænkte FSFP-mission bør være et af redskaberne i Unionens integrerede tilgang til krisen i Cabo Delgado sammen med støtte til fredsopbygning, konfliktforebyggelse og dialogstøtte, humanitær bistand og udviklingssamarbejde, samt sikre fremme af dagsordenen vedrørende kvinder, fred og sikkerhed. Nævnte koncept understregede yderligere Unionens politisk-strategiske mål om at støtte deployeringen af professionaliserede mozambiquiske forsvars- og sikkerhedsstyrker, muliggøre tilstedeværelsen af ansvarlige retshåndhævende myndigheder med henblik på at beskytte civilbefolkningen og at give ansvarlige statslige strukturer mulighed for at vende tilbage til og levere deres tjenester på tværs af Cabo Delgado. I denne forbindelse noterer Rådet sig den fælles meddelelse fra Europa-Kommissionen og den højtstående repræsentant (HR) om EU's kønshandlingsplan III.

| (5) | PSC bør under ansvar af Rådet og HR varetage den politiske kontrol med den militære FSFP-uddannelsesmission i Mozambique (EUTM Mozambique), stå for den strategiske ledelse heraf og træffe relevante afgørelser i overensstemmelse med artikel 38, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). |
| --- | --- |

(5)

PSC bør under ansvar af Rådet og HR varetage den politiske kontrol med den militære FSFP-uddannelsesmission i Mozambique (EUTM Mozambique), stå for den strategiske ledelse heraf og træffe relevante afgørelser i overensstemmelse med artikel 38, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU).

| (6) | Det er nødvendigt at forhandle og indgå internationale aftaler om statussen for EU-ledede enheder og EU-ledet personel og tredjestaters deltagelse i EUTM Mozambique. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at forhandle og indgå internationale aftaler om statussen for EU-ledede enheder og EU-ledet personel og tredjestaters deltagelse i EUTM Mozambique.

| (7) | I henhold til artikel 41, stk. 2, i TEU og i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 (1) om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet skal aktionsudgifterne i forbindelse med denne afgørelse, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet, afholdes af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 41, stk. 2, i TEU og i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 (1) om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet skal aktionsudgifterne i forbindelse med denne afgørelse, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet, afholdes af medlemsstaterne.

| (8) | I medfør af artikel 5 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark, og deltager ikke i finansieringen af denne aktion — |
| --- | --- |

(8)

I medfør af artikel 5 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark, og deltager ikke i finansieringen af denne aktion —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Opgave

1.   Unionen skal lede en militær uddannelsesmission i Mozambique (EUTM Mozambique) for at støtte en mere effektiv reaktion fra de mozambiquiske væbnede styrkers side på krisen i Cabo Delgado i overensstemmelse med menneskerettighedslovgivningen og den humanitære folkeret.

2.   EUTM Mozambiques strategiske mål er at støtte kapacitetsopbygning af enhederne i de mozambiquiske væbnede styrker, der udvælges til at udgøre en kommende hurtig reaktionsstyrke (QRF), således at de kan udvikle den nødvendige og holdbare kapacitet til at genoprette tryghed og sikkerhed i Cabo Delgado.

3.   Med henblik herpå skal EUTM Mozambique:

| a) | give de udvalgte enheder i de mozambiquiske væbnede styrker og deres ledelse militær uddannelse, herunder operationel forberedelse, specialiseret uddannelse, herunder i bekæmpelse af terrorisme, og uddannelse i overholdelse af menneskeretten og den humanitære folkeret, herunder beskyttelsen af civile, og i respekt for retsstatsprincippet |
| --- | --- |

a)

give de udvalgte enheder i de mozambiquiske væbnede styrker og deres ledelse militær uddannelse, herunder operationel forberedelse, specialiseret uddannelse, herunder i bekæmpelse af terrorisme, og uddannelse i overholdelse af menneskeretten og den humanitære folkeret, herunder beskyttelsen af civile, og i respekt for retsstatsprincippet

| b) | støtte udviklingen af kommando- og kontrolstrukturer og -mekanismer i QRF, såsom en holdbar operationel cyklus, og uddanne QRF's ledelse i at udføre deres opgaver i overensstemmelse med deres operationelle mål |
| --- | --- |

b)

støtte udviklingen af kommando- og kontrolstrukturer og -mekanismer i QRF, såsom en holdbar operationel cyklus, og uddanne QRF's ledelse i at udføre deres opgaver i overensstemmelse med deres operationelle mål

| c) | som led i uddannelsesprogrammet, hvor udstyr, som skal være udstyr udover dødbringende militært udstyr eller dødbringende militære platforme, stilles til rådighed gennem en EU-bistandsforanstaltning, uddanne de udvalgte enheder i at anvende og vedligeholde sådant udstyr korrekt |
| --- | --- |

c)

som led i uddannelsesprogrammet, hvor udstyr, som skal være udstyr udover dødbringende militært udstyr eller dødbringende militære platforme, stilles til rådighed gennem en EU-bistandsforanstaltning, uddanne de udvalgte enheder i at anvende og vedligeholde sådant udstyr korrekt

| d) | i tæt samordning og samråd med Mozambiques myndigheder etablere en videnstyringscyklus for at følge de uddannede enheders optræden, når de er deployeret i Cabo Delgado, og vurdere deres overholdelse af menneskeretten og den humanitære folkeret. |
| --- | --- |

d)

i tæt samordning og samråd med Mozambiques myndigheder etablere en videnstyringscyklus for at følge de uddannede enheders optræden, når de er deployeret i Cabo Delgado, og vurdere deres overholdelse af menneskeretten og den humanitære folkeret.

4.   EUTM Mozambique skal bidrage til Unionens situationsbevidsthed om sikkerhedssituationen i Mozambique, navnlig i Cabo Delgado. Den skal yde ekspertise og rådgivning til Unionens delegation i Maputo om militære anliggender.

5.   EUTM Mozambique skal koordinere med Unionens delegation i Maputo, De Forenede Nationer (FN) og ikkestatslige organisationer i Mozambique, navnlig med henblik på at gennemføre en køns- og menneskerettighedspolitik til støtte for missionen og for at sikre sammenhæng med Unionens støtte på andre relevante områder.

Artikel 2

Udnævnelse af den øverstbefalende for EU-missionen og den øverstbefalende for EU-styrken

1.   Direktøren for Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapabilitet (MPCC) er øverstbefalende for missionen EUTM Mozambique.

2.   Brigadegeneral Nuno LEMOS PIRES udnævnes herved til øverstbefalende for EU-missionsstyrken EUTM Mozambique.

Artikel 3

Udpegelse af missionens hovedkvarter

1.   MPCC er den statiske kommando- og kontrolstruktur på militærstrategisk niveau uden for operationsområdet, der er ansvarlig for den operative planlægning og gennemførelsen af EUTM Mozambique.

2.   Missionsstyrkens hovedkvarter for EUTM Mozambique placeres i Mozambique og opererer under kommando af den øverstbefalende for EU-missionsstyrken.

3.   MPCC omfatter en støtteenhed under missionsstyrkens hovedkvarter, som ligger i Bruxelles, indtil MPCC er nået op på fuld operativ kapacitet.

Artikel 4

Planlægning og iværksættelse af EUTM Mozambique

Rådet vedtager en afgørelse om iværksættelse af EUTM Mozambique efter godkendelse af missionsplanen og reglerne for magtanvendelse for EUTM Mozambique.

Artikel 5

Politisk kontrol og strategisk ledelse

1.   Under ansvar af Rådet og HR udøver PSC den politiske kontrol med og den strategiske ledelse af EUTM Mozambique. Rådet bemyndiger herved PSC til at træffe de relevante afgørelser i overensstemmelse med artikel 38 i TEU. Denne bemyndigelse omfatter beføjelser til at ændre planlægningsdokumenterne, herunder missionsplanen og kommandovejen. Denne bemyndigelse omfatter også beføjelser til at træffe afgørelser om udnævnelse af de efterfølgende øverstbefalende for EU-missionsstyrken. Beslutningskompetencen med hensyn til EUTM Mozambiques mål, rammer og afslutning samt de overordnede betingelser for udførelsen af dens opgaver forbliver hos Rådet.

2.   PSC aflægger med regelmæssige mellemrum rapport til Rådet.

3.   PSC modtager med regelmæssige mellemrum rapporter fra formanden for EU's Militærkomité (EUMC) vedrørende gennemførelsen af EUTM Mozambique. PSC kan, i det omfang det er relevant, indkalde den øverstbefalende for EU-missionen og den øverstbefalende for EU-missionsstyrken til sine møder.

Artikel 6

Militær ledelse

1.   EUMC forestår overvågningen af, at EUTM Mozambique, der gennemføres under ansvar af den øverstbefalende for EU-missionen, udføres korrekt.

2.   EUMC modtager med regelmæssige mellemrum rapporter fra den øverstbefalende for EU-missionen. Den kan, i det omfang det er relevant, indkalde den øverstbefalende for EU-missionen og den øverstbefalende for EU-missionsstyrken til sine møder.

3.   Formanden for EUMC fungerer som det primære kontaktled til den øverstbefalende for EU-missionen.

Artikel 7

Konsekvens i Unionens reaktion og koordinering

1.   HR sikrer, at denne afgørelse gennemføres og er i overensstemmelse med Unionens optræden udadtil som helhed, herunder Unionens udviklingsprogrammer og dens humanitære bistand.

2.   Med forbehold af kommandovejen modtager den øverstbefalende for EU-missionsstyrken lokal politisk vejledning fra chefen for Unionens delegation i Mozambique.

3.   EUTM Mozambique koordinerer sine aktiviteter med medlemsstaternes bilaterale aktiviteter i Mozambique samt med andre internationale aktører i regionen, navnlig FN, Den Afrikanske Union (AU) og Southern African Development Community (SADC), med bilaterale aktører, herunder De Forenede Stater, og centrale regionale aktører.

Artikel 8

Tredjestaters deltagelse

1.   Uden at det berører Unionens selvstændige beslutningstagning eller dens fælles institutionelle ramme, og i overensstemmelse med de relevante retningslinjer fra Det Europæiske Råd kan tredjestater opfordres til at deltage i EUTM Mozambique.

2.   Rådet bemyndiger herved PSC til at opfordre tredjestater til at foreslå bidrag og efter henstilling fra den øverstbefalende for EU-missionen i samråd med den øverstbefalende for EU-missionsstyrken, og EUMC at træffe de relevante afgørelser om accept af foreslåede bidrag.

3.   Detaljerede ordninger vedrørende tredjestaters deltagelse skal være omfattet af aftaler, der indgås i medfør af artikel 37 i TEU og efter proceduren i artikel 218 i TEUF. Hvis Unionen og en tredjestat har indgået en rammeaftale om denne tredjestats deltagelse i Unionens krisestyringsmissioner, finder bestemmelserne i en sådan aftale anvendelse i forbindelse med EUTM Mozambique.

4.   Tredjestater, der yder væsentlige militære bidrag til EUTM Mozambique, har samme rettigheder og forpligtelser i den daglige ledelse af EUTM Mozambique som de medlemsstater, der deltager i EUTM Mozambique.

5.   Rådet bemyndiger herved PSC til at træffe relevante afgørelser om nedsættelse af en bidragyderkomité i tilfælde af, at tredjestater yder væsentlige militære bidrag.

Artikel 9

Det EU-ledede personels status

Status for EU-ledede enheder og deres personel, herunder privilegier, immuniteter og yderligere garantier, der er nødvendige for gennemførelsen og den uhindrede afvikling af deres opgave, fastlægges i en aftale, der indgås i medfør af artikel 37 i TEU og efter proceduren i artikel 218 i TEUF.

Artikel 10

Finansielle ordninger

1.   De fælles udgifter til EUTM Mozambique administreres i overensstemmelse med afgørelse (FUSP) 2021/509.

2.   Det finansielle referencebeløb til de fælles udgifter til EUTM Mozambique udgør 15 160 000 EUR. Den procentdel af det referencebeløb, der er omhandlet i artikel 51, stk. 2, i afgørelse (FUSP) 2021/509, er 30 % for forpligtelser og 15 % for betalinger.

Artikel 11

Projektcelle

1.   EUTM Mozambique kan have en projektcelle med henblik på at identificere og gennemføre projekter uden udøvende beføjelser. EUTM Mozambique koordinerer, letter og rådgiver i fornødent omfang om projekter, der gennemføres af medlemsstater og tredjestater under deres ansvar på områder, som vedrører missionens mandat, og til støtte for dens mål.

2.   Med forbehold af stk. 3 bemyndiges den øverstbefalende for EU-missionen til at anvende finansielle bidrag fra medlemsstaterne eller tredjestater med henblik på at gennemføre projekter uden udøvende beføjelser, der konstateres at kunne supplere EUTM Mozambiques øvrige aktioner på en konsekvent måde. I sådanne tilfælde indgår den europæiske fredsfacilitets administrator for operationer efter godkendelse i det udvalg, der er nedsat ved afgørelse (FUSP) 2021/509, en aftale med disse stater, som navnlig omfatter specifikke procedurer for behandling af klager fra tredjeparter over skader, der er forårsaget som følge af handlinger eller undladelser fra den øverstbefalende for EU-missionens side i forbindelse med anvendelsen af finansielle bidrag, som disse stater har stillet til rådighed.

3.   De bidragydende stater kan under ingen omstændigheder drage hverken Unionen eller HR til ansvar for handlinger eller undladelser fra den øverstbefalende for EU-missionens side i forbindelse med anvendelsen af finansielle bidrag, som disse stater har stillet til rådighed.

4.   PSC skal give sit samtykke til accept af et finansielt bidrag fra tredjestater til projektcellen.

Artikel 12

Videregivelse af informationer

1.   HR har om nødvendigt og i overensstemmelse med EUTM Mozambiques behov bemyndigelse til i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2013/488/EU (2) at videregive følgende af EU's klassificerede informationer, som er udarbejdet med henblik på EUTM Mozambique, til tredjestater, der er tilknyttet denne afgørelse:

| a) | til og med den klassifikationsgrad, der findes i de relevante informationssikkerhedsaftaler indgået mellem Unionen og den pågældende tredjestat, eller |
| --- | --- |

a)

til og med den klassifikationsgrad, der findes i de relevante informationssikkerhedsaftaler indgået mellem Unionen og den pågældende tredjestat, eller

| b) | til og med klassifikationsgraden »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL« i andre tilfælde. |
| --- | --- |

b)

til og med klassifikationsgraden »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL« i andre tilfælde.

2.   HR har også bemyndigelse til i overensstemmelse med EUTM Mozambiques operative behov og i overensstemmelse med afgørelse 2013/488/EU at videregive EU's klassificerede informationer til og med klassifikationsgraden »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«, som er udarbejdet med henblik på EUTM Mozambique, til FN, AU, SADC og De Forenede Stater. Med henblik herpå skal der etableres de nødvendige ordninger mellem HR og FN's, AU's, SADC's og De Forenede Staters kompetente myndigheder.

3.   HR har, hvis der er et specifikt og umiddelbart operativt behov derfor, også bemyndigelse til i overensstemmelse med afgørelse 2013/488/EU at videregive EU's klassificerede informationer til og med klassifikationsgraden »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«, som er udarbejdet med henblik på EUTM Mozambique, til værtsstaten. Med henblik herpå skal der etableres ordninger mellem HR og værtsstatens kompetente myndigheder.

4.   HR har bemyndigelse til at videregive EU's ikkeklassificerede dokumenter, der vedrører Rådets forhandlinger om EUTM Mozambique, og som er omfattet af tavshedspligt i medfør af artikel 6, stk. 1, i Rådets forretningsorden (3), til tredjestater, der er tilknyttet denne afgørelse.

5.   HR kan uddelegere de beføjelser, der er omhandlet i stk. 1-4, samt muligheden for at indgå de ordninger, der er omhandlet i stk. 2 og 3, til ansatte i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, den øverstbefalende for EU-missionen den øverstbefalende for EU-missionsstyrken.

Artikel 13

Ikrafttræden og afslutning

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2.   EUTM Mozambique udløber to år efter, at den er nået op på fuld operativ kapacitet.

3.   Denne afgørelse ophæves fra den dato, hvor missionens hovedkvarter i overensstemmelse med de planer, der er godkendt for så vidt angår EUTM Mozambiques afslutning, afvikles, jf. dog de procedurer, der er fastlagt i afgørelse (FUSP) 2021/509 vedrørende EUTM Mozambiques revision og regnskabsaflæggelse.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2021.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 af 22. marts 2021 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet og om ophævelse af afgørelse (FUSP) 2015/528 (EUT L 102 af 24.3.2021, s. 14).

1

(2)  Rådets afgørelse 2013/488/EU af 23. september 2013 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 274 af 15.10.2013, s. 1).

2

(3)  Rådets afgørelse 2009/937/EU af 1. december 2009 om vedtagelse af Rådets forretningsorden (EUT L 325 af 11.12.2009, s. 35).

3

---

| 13.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 247/99 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 247/99

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2021/1144

af 12. juli 2021

om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 31. juli 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/512/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 31. juli 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/512/FUSP (1).

| (2) | Det Europæiske Råd blev den 19. marts 2015 enigt om, at de fornødne foranstaltninger ville blive truffet for klart at kæde varigheden af de restriktive foranstaltninger sammen med den fuldstændige gennemførelse af Minskaftalerne, idet der blev taget hensyn til, at den fuldstændige gennemførelse forventedes at være sket senest den 31. december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd blev den 19. marts 2015 enigt om, at de fornødne foranstaltninger ville blive truffet for klart at kæde varigheden af de restriktive foranstaltninger sammen med den fuldstændige gennemførelse af Minskaftalerne, idet der blev taget hensyn til, at den fuldstændige gennemførelse forventedes at være sket senest den 31. december 2015.

| (3) | Den 17. december 2020 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2020/2143 (2), som forlængede afgørelse 2014/512/FUSP indtil den 31. juli 2021, så Rådet kunne vurdere gennemførelsen af Minskaftalerne yderligere. |
| --- | --- |

(3)

Den 17. december 2020 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2020/2143 (2), som forlængede afgørelse 2014/512/FUSP indtil den 31. juli 2021, så Rådet kunne vurdere gennemførelsen af Minskaftalerne yderligere.

| (4) | På baggrund af vurderingen af gennemførelsen af Minskaftalerne finder Rådet, at afgørelse 2014/512/FUSP bør forlænges med yderligere seks måneder, så Rådet kan vurdere aftalernes gennemførelse yderligere. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af vurderingen af gennemførelsen af Minskaftalerne finder Rådet, at afgørelse 2014/512/FUSP bør forlænges med yderligere seks måneder, så Rådet kan vurdere aftalernes gennemførelse yderligere.

| (5) | Afgørelse 2014/512/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse 2014/512/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, i afgørelse 2014/512/FUSP affattes således:

»1.   Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. januar 2022.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2021.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2014/512/FUSP af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 229 af 31.7.2014, s. 13).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2020/2143 af 17. december 2020 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 430 af 18.12.2020, s. 26).

2

---

| 13.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 247/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 247/100

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1145

af 30. juni 2021

om anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/103/EF for så vidt angår kontrol af ansvarsforsikring for motorkøretøjer ved anvendelse af motorkøretøjer, der er hjemmehørende i Montenegro og Det Forenede Kongerige

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/103/EF af 16. september 2009 om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (1), særlig artikel 2, litra b), sammenholdt med artikel 8, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med hensyn til gyldigt grønt kort eller bevis for, at der er tegnet en grænseforsikring, ved anvendelse af køretøjer, der er hjemmehørende i et tredjeland, betragtes disse i henhold til artikel 8, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2009/103/EF som motorkøretøjer hjemmehørende i Unionen, når de nationale forsikringsbureauer i alle medlemsstaterne hver for sig garanterer, at skadestilfælde forårsaget på deres område ved disse køretøjers kørsel behandles i overensstemmelse med deres nationale regler om lovpligtig ansvarsforsikring. |
| --- | --- |

(1)

Med hensyn til gyldigt grønt kort eller bevis for, at der er tegnet en grænseforsikring, ved anvendelse af køretøjer, der er hjemmehørende i et tredjeland, betragtes disse i henhold til artikel 8, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2009/103/EF som motorkøretøjer hjemmehørende i Unionen, når de nationale forsikringsbureauer i alle medlemsstaterne hver for sig garanterer, at skadestilfælde forårsaget på deres område ved disse køretøjers kørsel behandles i overensstemmelse med deres nationale regler om lovpligtig ansvarsforsikring.

| (2) | I medfør af artikel 2 i direktiv 2009/103/EF er anvendelsen af artikel 8 i nævnte direktiv på køretøjer, der er hjemmehørende i et tredjeland, betinget af indgåelsen af en aftale mellem de nationale forsikringsbureauer i medlemsstaterne og de nationale forsikringsbureauer i et sådant tredjeland. Når Kommissionen i snævert samarbejde med medlemsstaterne har fastslået, at en sådan aftale er blevet indgået, bør den desuden, for at artikel 8 i nævnte direktiv kan finde anvendelse på sådanne køretøjer, bestemme datoen for anvendelsen af denne bestemmelse på disse køretøjer og de køretøjsarter, som denne bestemmelse skal finde anvendelse på. |
| --- | --- |

(2)

I medfør af artikel 2 i direktiv 2009/103/EF er anvendelsen af artikel 8 i nævnte direktiv på køretøjer, der er hjemmehørende i et tredjeland, betinget af indgåelsen af en aftale mellem de nationale forsikringsbureauer i medlemsstaterne og de nationale forsikringsbureauer i et sådant tredjeland. Når Kommissionen i snævert samarbejde med medlemsstaterne har fastslået, at en sådan aftale er blevet indgået, bør den desuden, for at artikel 8 i nævnte direktiv kan finde anvendelse på sådanne køretøjer, bestemme datoen for anvendelsen af denne bestemmelse på disse køretøjer og de køretøjsarter, som denne bestemmelse skal finde anvendelse på.

| (3) | Den 30. maj 2002 indgik de nationale forsikringsbureauer i medlemsstaterne i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og andre associerede stater en aftale, i medfør af hvilken der gives garanti for behandlingen af skadestilfælde på deres område forårsaget af forsikrede eller uforsikrede køretøjer, som er hjemmehørende på de andre kontraherende parters område (»aftalen«). |
| --- | --- |

(3)

Den 30. maj 2002 indgik de nationale forsikringsbureauer i medlemsstaterne i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og andre associerede stater en aftale, i medfør af hvilken der gives garanti for behandlingen af skadestilfælde på deres område forårsaget af forsikrede eller uforsikrede køretøjer, som er hjemmehørende på de andre kontraherende parters område (»aftalen«).

| (4) | Den 6. januar 2021 underskrev de nationale forsikringsbureauer i medlemsstaterne samt i Andorra, Bosnien-Hercegovina, Island, Liechtenstein, Norge, Serbien, Schweiz og Det Forenede Kongerige et tillæg til aftalen, således at aftalen omfatter Montenegros nationale forsikringsbureau. I tillægget fastlægges praktiske foranstaltninger til ophævelse af forsikringskontrol af køretøjer, der er hjemmehørende i Montenegro, og som er omfattet af aftalen. |
| --- | --- |

(4)

Den 6. januar 2021 underskrev de nationale forsikringsbureauer i medlemsstaterne samt i Andorra, Bosnien-Hercegovina, Island, Liechtenstein, Norge, Serbien, Schweiz og Det Forenede Kongerige et tillæg til aftalen, således at aftalen omfatter Montenegros nationale forsikringsbureau. I tillægget fastlægges praktiske foranstaltninger til ophævelse af forsikringskontrol af køretøjer, der er hjemmehørende i Montenegro, og som er omfattet af aftalen.

| (5) | Det nationale forsikringsbureau i Det Forenede Kongerige har undertegnet aftalen af 30. maj 2002. Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union ændrede ikke situationen med hensyn til dets nationale forsikringsbureaus forpligtelser over for de øvrige berørte nationale forsikringsbureauer. |
| --- | --- |

(5)

Det nationale forsikringsbureau i Det Forenede Kongerige har undertegnet aftalen af 30. maj 2002. Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union ændrede ikke situationen med hensyn til dets nationale forsikringsbureaus forpligtelser over for de øvrige berørte nationale forsikringsbureauer.

| (6) | For køretøjer, som er hjemmehørende i Montenegro og Det Forenede Kongerige, er alle betingelser for ophævelse af kontrol af ansvarsforsikring for motorkøretøjer i overensstemmelse med direktiv 2009/103/EF dermed opfyldt — |
| --- | --- |

(6)

For køretøjer, som er hjemmehørende i Montenegro og Det Forenede Kongerige, er alle betingelser for ophævelse af kontrol af ansvarsforsikring for motorkøretøjer i overensstemmelse med direktiv 2009/103/EF dermed opfyldt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fra den 2. august 2021 fører medlemsstaterne ikke kontrol med ansvarsforsikring i forbindelse med alle køretøjsarter, der er hjemmehørende i Montenegro, med undtagelse af militærkøretøjer, der er registreret i dette land, når de kommer ind i Unionen.

Artikel 2

Fra den 2. august 2021 fører medlemsstaterne ikke kontrol med ansvarsforsikring i forbindelse med alle køretøjsarter, der er hjemmehørende i Det Forenede Kongerige, med undtagelse af militærkøretøjer, der er registreret i dette land, når de kommer ind i Unionen.

Artikel 3

Medlemsstaterne underretter omgående Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer i forbindelse med anvendelsen af denne afgørelse.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 263 af 7.10.2009, s. 11.

1

---